Har man altid været klar over, at man skal beskytte sig i solen? Og hvornår blev solcremen egentligt opfundet? (Foto: Shutterstock).\nDu smører det på i tykke lag. Måske får du hjælp til at klare ryggen.\nNår temperaturen nærmer sig de 30 grader i Danmark, som det har været tilfældet de seneste par uger, er solcremen vores bedste ven, fordi den hjælper med at beskytte mod de skadelige uv-stråler.\nMen hvad gjorde man, før vi havde den mulighed? Det har vores læser Tobias Amador spurgt vores brevkasse Spørg Videnskaben om.\n»Jeg sad forleden og nød solen, hvor min kæreste pludselig kom og befalede, at jeg skulle smøre mig ind i solcreme, hvortil jeg svarede: Det behøver man ikke – hvad tror du, man gjorde, inden man opfandt solcremen?«\nTobias Amador fik ifølge eget udsagn 'fred fra sin kæreste, men ikke fra sin hjerne'. Han undrer sig over, hvad man gjorde, dengang man ikke kunne købe solcreme – og om folk fik mere hudkræft i gamle dage, når der nu ikke var solcreme.\nVi synes her på redaktionen, det er godt spørgsmål, Tobias stiller, så vi forsøger at finde et svar.\nHvornår kom solcremen?\nFørst bliver vi nødt til at finde ud af, hvornår solcremen overhovedet blev en del af danskernes liv. Hos Kræftens Bekæmpelse er det ikke et spørgsmål, man får så tit.\n»Vi ved, at i 1938 blev den første effektive solcreme udviklet. Den allerførste solcreme kom på markedet i 1928, men den havde ikke en særlig god virkning,« fortæller Christina Schiøth, der er projektleder i Kræftens Bekæmpelse og TrygFondens Solkampagne, til Videnskab.dk.\n»Den effektive solcreme, der kom på markedet i 1938, blev blandt andet brugt af amerikanske soldater i 1940’erne,« siger hun.\nHun fortæller, at selvom man blev opmærksom på, at der var forskellige solfaktorer, der beskyttede mod forskellige former for uv-stråling, blev solcremen først almindeligt udbredt og brugt i Danmark i 1970’erne og 80’erne.\n»Vi har ikke direkte belæg for at sige, hvad man gjorde førhen. Vi kan dog gisne om, at man har brugt beklædning som beskyttelse eller søgt ly i skyggen for at beskytte sig mod solen. Går man langt tilbage, var det ikke moderne at være solbrun. Tværtimod var lys hud et tegn på, at man var rig og ikke arbejdede i marken. Man var ikke lige så bevidst om, at solen var farlig,« siger Christina Schiøth.\nMen har hun ret i det udsagn?\nIkke prestigefuldt at være solbrun\nJa, lyder svaret fra Peter Henningsen, der er museumschef og dr.phil. på Frilandsmuseet Det Gamle Danmark.\n»Der var social prestige i at være bleg, da det viste, at man ikke behøvede at arbejde i solen. Man søgte enten skygge eller sørgede for, at kroppen var tildækket, når man arbejdede ude i solen. Desuden gik man med bredskygget hat, så man ikke fik sol i øjnene,« siger han.\nHan tilføjer, at kvinderne tildækkede ansigtet med tørklæder eller hat, hvis de var arbejdere. Både mænd og kvinde var ofte klædt i løse hørbukser og -skjorter, som var gode at have på i varmen.\nVar man rig eller adelig, gik man med parasol, eller også blev man fragtet rundt i overdækket karet. Det var også for at beskytte sig mod solen - og for at bevare den lyse farve, lyder det.\n»Samtidig var der forskellige måder at beskytte sig mod solen på, alt efter hvor i landet man boede. For eksempel var der på øer som Rømø, Fanø og Læsø en kultur, hvor kvinderne havde tørklæder, der dækkede hele ansigtet, som beskyttede mod sol, vind og sand,« forklarer Henningsen.\n»Omvendt var der i bondebefolkningen midt på Sjælland en kultur, hvor man gik med bredskygget hat,« siger han og henviser til det kendte billede af L.A. Ring: 'i høst' fra 1885, der viser en mand i marken på Sydsjælland, som netop bærer hat.\nHer ses maleriet 'i høst' af L.A. Ring fra 1885. Det viser L.A. Rings bror, Ole Peter Andersen, der er ved at høste på sin gård i Tehusene ved Fakse på Sydsjælland - og det er et eksempel på, at man havde hat på, når man arbejdede i marken. (Foto: CC0 1.0 Universal).\nCharterturismen opstår, og solbadningen brænder frem\nSådan var det så langt tilbage, vi har skriftlige historiske kilder fra, og frem til fra cirka 1950, fortsætter Peter Henningsen.\nHerefter kom der - i takt med industrialiseringen - nye måder at arbejde på, folk fik ferie, og i 1960’erne opstod charterturismen. Lige pludselige begyndte det, at man havde råd til at holde ferie og tage til syden, at blive et tegn på, at man havde penge. Og så blev det mere prestigefyldt at være solbrun.\n»At dyrke solen, som vi gør det i dag, er et meget moderne fænomen. Det har noget at gøre med prestigekulturer, der skifter,« siger Henningsen. Han fortsætter:\n»Det handler også om en beklædningskultur. I dag kan en direktør gå i shorts og polo, når han har fri. Det kunne man ikke for mere end 50 år siden, for da var man nødt til at holde stilen. I dag har vi en mere afslappet påklædningskultur.«\nMen var man klar over, at solen kunne være farlig, før 1950?\n»Jeg har svært ved at forestille mig, at man har troet, at det var direkte farligt, men man var bevidst om, at det ikke var så rart at få solen i øjnene. Det var bare finere at være bleg, så man blev i skyggen eller dækkede sig til.«\nHvad så med kræft?\nMen hov, vi må huske at svare på Tobias spørgsmål om hudkræft også. For var der tilfælde af kræft i huden, dengang man ikke brugte solcreme?\nJa, men det var ikke på grund af brugen af solcreme, fortæller Christina Schiøth fra Kræftens Bekæmpelse.\nOrganisationen har data tilbage fra 1943, der viser antallet af tilfælde af modermærkekræft. Her ses det, at forekomsten af modermærkekræft har været stigende helt frem til i dag.\nHer ses udviklingen i modermærkekræft over tid. Link til højere opløsning her. (Foto: Kræftens Bekæmpelse)\n»Vi ved, at 9 ud af 10 tilfælde af modermærkekræft skyldes uv-stråling, så det tyder på, at vi blev udsat for mindre uv-stråling før i tiden,« siger hun og fortsætter:\n»Før i tiden fik vi kun sol om sommeren i Danmark, mens vi fra cirka 1980'erne i langt højere grad begyndte at rejse på ferie til varmere himmelstrøg. Samtidig kom der solarier på markedet, som også gav danskerne langt mere uv-stråling,« siger hun.\nHun understreger, at korrekt brug af solcreme nedsætter risikoen for både solskoldninger og hud- og modermærkekræft, og hun tilføjer, at det er en god idé at solbeskytte sig med både skygge, solhat og solcreme, hvis man vil undgå solskoldninger.\nSå, Tobias Amador, det er korrekt at sige, at folk i gamle dage fik mindre kræft i huden, men det skyldes simpelthen, at de blev udsat for mindre sol, lyder vurderingen fra Kræftens Bekæmpelse.\nVi håber, at Tobias er blevet klogere på den historiske brug af solcreme, og der er en t-shirt på vej som tak for det gode spørgsmål.\nLæs også: Forskere: Smør dig ind i solcreme – ikke én – men to gange!\nSolcreme skal være mærket med faktortal eller SPF (Sun Protection Factor). Faktortallet siger noget om, hvor meget stråling der skal til for at give rødme i huden med solcreme på sammenlignet med, hvis du ikke havde. Med en faktor 15 kan man opholde sig 15 gange så længe i solen, før man bliver rød, som hvis man ikke havde creme på.\nSolcreme beskytter mod UV-stråling. Der findes to typer: UV-A, som gør huden brun, men påvirker hudens ældning, og UV-B, som kan give solforbrænding og hudkræft. De fleste typer af solcreme beskytter mod begge.\nKonkret lægger solcremen et fysisk filter, som er en slags tynd hinde, der reflekterer solens stråler. Eller den lægger et kemisk filter, som bliver absorberet i huden uden at forårsage skade.\nHos DMI kan man i UV-indekset se, hvor stor strålingen er. Når indekset er 3 eller højere, bør man beskytte sig i solen.\nDu kan læse mere om, hvordan du beskytter dig mod solen hos Kræftens Bekæmpelse her.\nKilder: minmedicin.dk, Kræftens Bekæmpelse.\nPeter Henningsens profil (Nationalmuseet)\nKræftens Bekæmpelse, udvikling i modermærkekræft over tid


Gastromand - Extended af Klaus Kjeldsen, Anders Damm Christensen, Brian Lambæk og Gastromand.dk – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nGastromand - Extended af Klaus Kjeldsen, Anders Damm Christensen, Brian Lambæk og Gastromand.dk m.fl.\nGastromand extended – nu med sovs, sprut og sødt er en ny, opdateret udgave af den anmelderroste kogebogsbestseller fra GASTROMAND. Denne nye bog er en eksklusiv opgradering med lækre opskrifter på cocktails og klassiske, danske no nonsense-opskrifter på fx skidne æg og skipper labskovs samt to helt nye kapitler: Far laver sovsen og Svigermors drøm med opskrifter til den søde tand. Gastromand extended – nu med sovs, sprut og sødt er stadig en uhøjtidelig kogebog proppet med inspiration til alle madentusiaster, der elsker at jonglere i køkkenet. Med kapitelnavne som fx Daten, Herrefrokosten og Tømmermændene giver Gastromændene et bud på, hvilke retter der er helt perfekte til en lang række situationer og begivenheder i enhver madglad mands liv. Helt uden dogmer og løftede pegefingre, men med masser af passion for velsmagende proteinrig mad og tilhørende drikke, byder Gastromændene dig med på tur i deres univers, hvor der bliver leget og hygget i køkkenet. Og dette på et niveau, hvor det er sjovt og tilgængeligt for de fleste med de basale køkkenfærdigheder på plads. Gastromand.dk er et gastronomisk mekka med alt om mad og drikke for manden med fokus på smag. Gastromand.dk er to gange blevet kåret til Danmarks bedste madblog. Om forfatterne: Mændene bag Gastromand er: Anders Damm Christensen, Brian Lambæk, Klaus Kjeldsen og Mads Schytte. Gastromand er Danmarks største blog og online community om mad og drikke – for mænd! Gastromand.dk har 260.000 månedlige besøg, heraf 190.000 unikke, som genererer mere end 500.000 sidevisninger. Gastromand har 11.000 fans på facebook, 5.500 følger dem på Instagram og 1.600 på Twitter.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Gastromand - Extended' af Klaus Kjeldsen, Anders Damm Christensen, Brian Lambæk og Gastromand.dk m.fl. i de 353 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 89.126 andre anmeldelser af bøger.\nGastromand - Extended\naf Klaus Kjeldsen, Anders Damm Christensen, Brian Lambæk og Gastromand.dk m.fl.\nIndbundet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740039283\naf Klaus Kjeldsen, Anders Damm Christensen og Brian Lambæk m.fl.\nEbog (ePub), Politikens Forlag, ISBN: 9788740044645


Danske søer fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger - PDF\nDanske søer fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger\nDownload "Danske søer fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger"\n1 Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Danske søer fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger VMP III, Fase II Faglig rapport fra DMU, nr. 48\n3 Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Danske søer fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger VMP III, Fase II Faglig rapport fra DMU, nr Martin Søndergaard Jens Peder Jensen Lone Liboriussen Kurt Nielsen\n4 Datablad Titel: Undertitel: Forfattere: Afdeling: Danske søer - fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger VMP III, Fase II Martin Søndergaard, Jens Peder Jensen, Lone Liboriussen & Kurt Nielsen Afd. for Ferskvandsøkologi Serietitel og nummer: Faglig rapport fra DMU nr. 48 Udgiver: Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet URL: Udgivelsestidspunkt: December 23 Redaktionen afsluttet: December 23 Faglig kommentering: Finansiel støtte: Bedes citeret: Lisbeth Wiggers, Århus Amt, Jørgen Windolf og Kjeld Sandby, Fyns Amt Ingen ekstern finansiering Søndergaard, M., Jensen, J.P., Liboriussen, L. & Nielsen, K. 23: Danske søer fosfortilførsel og opfyldelse af målsætninger. VMP III, Fase II. Danmarks Miljøundersøgelser 4 s. - Faglig rapport fra DMU nr Gengivelse tilladt med tydelig kildeangivelse. Sammenfatning: Tegninger/fotos: Layout: Vandkvaliteten i mange af de danske søer lever ikke op til målsætningen. Årsagen er for høje koncentrationer af næringsstoffer, hvoraf især fosfor er vigtig. Efter mindsket tilførsel via spildevand belastes mange søer nu med fosfor via en pulje i søbunden, men selv når denne belastning aftager, og søerne er i ligevægt med den nuværende fosfortilførsel, vil fosforkoncentrationen være for høj i mange søer. Denne rapport analyserer 27 søers oplande og tilførsel af fosfor med henblik på at vurdere mulighederne for yderligere reduktioner i tilførslen af fosfor. Scenarieanalyser viser, at tilførslen af fosfor især kan reduceres, hvis der gribes ind over for landbrugsbidraget. Analyserne er forbundet med betydelig usikkerhed især i forhold til at skelne bidragene fra spredt bebyggelse, landbrug og natur. Grafisk Værksted, Silkeborg Anne Mette Poulsen ISBN: ISSN (elektronisk): Sideantal: 4 Internet-version: Rapporten findes kun som PDF-fil på DMU s hjemmeside Købes hos: Miljøministeriet Frontlinien Strandgade København K Tlf.:\n5 Indhold Forord 5 1 Sammenfatning 7 2 Indledning Baggrund Fosforkilder Indhold og formål Metoder og databaggrund Beregning af stoftilførsel Baggrundsbidraget Landbrugsbidraget 18 3 Oplandskarakteristika De 27 søers oplande 19 4 Målsætninger og deres opfyldelse ved de nuværende belastninger Krav til fosforindhold og indløbskoncentrationer Krav til reduktion i indløbskoncentrationen af fosfor 23 5 Scenarier Søerne generelt De specifikke søer Forudsætninger Resultater Konklusioner 3 6 Referencer 31 Bilag 33 Danmarks Miljøundersøgelser Faglige rapporter fra DMU/NERI Technical Reports\n7 Forord Denne rapport er lavet for Skov- og Naturstyrelsen og Fødevareministeriet som led i forarbejdet (fase 2) til Vandmiljøplan III (VMPIII). Rapporten er en fortsættelse af det arbejde, som den tekniske undergruppe miljømodelgruppen (F-6b) udførte i foråret 23 under fase 1: Kvantificering af næringsstoffers transport fra kilde til recipient samt effekt i vandmiljøet (Nielsen m.fl., 23a). Rapporten er lavet i perioden juni 23 til december 23. De øvrige Fase 2 rapporter omfatter Odense Fjord og opland scenarier for reduktion af næringsstoffer (Nielsen m.fl., 23b). De økonomiske konsekvenser af ændringer i landbrugsdriften i Odense Fjords opland er vurderet i rapporten Omkostninger ved reduktion af næringsstofafløbet til vandmiljøet (Jacobsen m.fl., 23). Rapporten anvender data fra overvågningssøerne i det nationale overvågningsprogram til at beregne, i hvilket omfang fosfortilførslen skal nedsættes, for at de nuværende politisk vedtagne målsætninger vil blive opfyldt. I rapporten analyseres søernes oplande med henblik på at beskrive fosforbelastningen fra forskellige kilder og vurdere søernes respons under forskellige scenarier af reduceret belastning. Rapporten indeholder også regneeksempler på konsekvenser af mulige målsætninger i relation til Vandrammedirektivet. I regneeksemplerne er der regnet med, at lavvandede søer skal have en fosforkoncentration under 5 µg P l -1 for at leve op til kravet om god økologisk kvalitet. For de dybe søer (middeldybde > 3 m) er der regnet med at fosforkoncentrationen skal under 25 µg P l -1 (Søndergaard m.fl., 23). Projektets styregruppe har bestået af Søren S. Kjær, SNS, Pieter Feenstra, FVM, Merete Styczen, DHI, Karl Iver Dahl-Madsen, DHI, Jens Chr. Refsgaard, Christen Duus Børgesen, DJF og Harley Bundgaard Madsen, Fyns Amt og Kurt Nielsen, DMU (projektleder). Rapporten har været diskuteret i VMP III grupperne vedrørende regionale og generelle virkemidler, hvor også scenarier for ændringer i landbrugsdriften har været diskuteret. Forfatterne takker kolleger for konstruktive forslag og kritik, samt bidrag til rapporten. Lisbeth Wiggers, Århus amt samt Jørgen Windolf og Kjeld Sandby, Fyns Amt, takkes også for kommentarer til rapporten. 5\n9 1 Sammenfatning Denne rapport beskriver kilderne til fosfor til de danske søer i forhold til søernes tilstand og målsætninger for deres vandkvalitet. Rapporten vurderer også, hvilke effekter forskellige grader af reduktioner i fosforkilderne generelt vil have på tilførslen af fosfor og mulighederne for at søernes målsætning kan opfyldes. Analyserne er baseret på en gennemgang af 27 danske ferskvandssøer. Danske søer har i dag generelt en ringe vandkvalitet, hvilket skyldes, at de tilføres betydelige mængder næringsstoffer. Især tilførslen af fosfor er afgørende, fordi fosfor oftest er den begrænsende faktor for produktionen af planteplankton. Den rigelige tilgængelighed af fosfor betyder, at de fleste danske søer er uklare og med en flora og fauna, der adskiller sig væsentligt fra den upåvirkede tilstand. Halvdelen af søerne har en sigtdybde (gennemsigtighed) på mindre end 85 cm. Undervandsplanterne er ofte helt væk eller kraftigt reduceret i udbredelse, og fiskebestanden er ændret fra en ligelig fordeling mellem rovfisk og byttefisk til en dominans af skaller og brasen. Den største fosforkilde til søerne stammer i dag fra det åbne land, hvoraf landbrugsbidraget udgør en betydelig andel. Tidligere udgjorde spildevand fra byerne og andre punktkilder også en stor andel til mange søer, men denne er i dag reduceret kraftig via omfattende investeringer i spildevandsrensning og er kun i få søer stadigvæk en vigtig kilde. På trods af den reducerede fosfortilførsel er tilstanden i langt de fleste danske søer stadigvæk dårlig, og kun ca. 1/3 lever op til de målsætninger, som amterne har angivet for søernes tilstand. Der er dog betydelige forskelle i de krav, som de forskellige amter stiller til de enkelte søer, men Vandrammedirektivets implementering vil formentlig medvirke til at gøre disse forskelle mindre. Årsagen til den ringe vandkvalitet på trods af reduceret tilførsel skyldes blandt andet, at mange søer har en forsinket respons, fordi der i en årrække frigives fosfor fra en pulje ophobet i søbunden. Men selv når denne interne pulje når en ligevægt med den nuværende fosfortilførsel, vil der være mange søer, som ikke opfylder målsætningen, fordi tilførslen ude fra stadigvæk er for høj. Der er derfor behov for at vurdere mulighederne for yderligere reduktioner i tilførslen af fosfor til søerne, hvis tilstanden skal forbedres. En række scenarieberegninger, hvor der i varierende grad reduceres på de forskellige fosforkilder, viser, at koncentrationen af fosfor i det vand, der løber til søerne især kan mindskes, hvis der gribes ind over for landbrugsbidraget. For nogle søers vedkommende stammer en betydelig andel også fra spredt bebyggelse. Derimod er der kun få søer, hvor en yderligere reduktion i spildevandsbidraget kan føre til væsentlige ændringer. 7\n10 Tilsvarende kan de 27 søer især bringes tættere på at opfylde amternes nuværende målsætninger og et regneeksempel på Vandrammedirektivets krav, hvis der gribes ind over for landbrugsbidraget. I visse søer kan alene en reduktion i fosforbidraget fra landbruget være tilstrækkelig, mens der i andre søer er brug for at gribe ind overfor flere kilder. Scenarieberegningerne er forbundet med betydelige usikkerheder. Dette skyldes især vanskeligheder med at adskille og kvantificere fosforbidraget fra de tre fosforkilder: spredt bebyggelse, landbrug og natur. En mere præcis klarlæggelse af disse forhold ville være med til at optimere indsatsen over for at nedbringe tilførslen af fosfor til danske søer. 8\n11 2 Indledning 2.1 Baggrund Forøget tilførsel af næringsstoffer har gennem det sidste århundrede været den væsentligste årsag til at miljøstanden i de fleste danske søer er blevet forringet. Som konsekvens af det høje næringsstofindhold er vandet uklart i mange søer. I sommerperioden har halvdelen af de danske søer gennemsnitlig en sigtdybde under 85 cm (tabel 1). Kun 13% af søerne har en sigtdybde over 2 m. Tilgængeligheden af fosfor er i den sammenhæng en meget central faktor. Kvælstof kan i visse søer og under visse betingelser være det begrænsende næringsstof for planktonalgers produktion og mængde, men i langt de fleste tilfælde er fosfor den begrænsende faktor. Høje fosforkoncentrationer i søerne fører dermed til uklart vand på grund af store mængder af planktonalger og samtidigt også forringede livsbetingelser for en række plante- og dyrearter. Under visse forhold kan endvidere udvikles uønskede høje mængder af potentielt giftige blågrønalger. Først ved fosforkoncentrationer under 5-1 µg P l -1, kan der i lavvandede søerne opnås mere klarvandede forhold, mens koncentrationen i dybe søer skal være endnu lavere (figur 1). Halvdelen af de danske søer har i dag en fosforkoncentration over 152 µg P l -1 (tabel 1). Det fremgår også af figur 1, at der for alle de viste variable er betydelige forskelle mellem gruppen af søer med fosforkoncentrationer mellem og 5 µg P l -1 og gruppen af søer med 5-1 µg P l -1. Derimod er der ikke så store variationer, når fosforkoncentrationen overstiger 2 µg P l -1. Sammenhængene mellem fosfortilførsel, fosforniveau og den biologiske tilstand i søerne er dog ikke nødvendigvis så enkle, som antydet i figur 1. Således er der ofte tærskelværdier af fosforkoncentrationer, der ved overskridelse giver en markant ændring i søens tilstand. Et eksempel er tilstedeværelse eller mangel på vandplanter i søerne, hvilket i høj grad påvirker lysforhold, næringsstofdynamik og det biologiske samspil. En beskeden ændring af fosforkoncentration og sigtdybde kan således i nogle situationer føre til meget markante ændringer i søernes biologiske tilstand og af vandkvaliteten. Dette forhold er især relevant for de mange lavvandede danske søer, hvor undervandsplanterne potentielt kan dække store arealer. Tabel 1 Sigtdybde, klorofyl- og totalfosforindhold i danske søer (fra Jensen m.fl., 1997). Variabel Antal søer Middel 25 % Median 75 % Sigtdybde (m) 182 1,21,6,85 1,47 Klorofyl a (µg l -1 ) Totalfosfor (µg l -1 )\n12 1 2 Fredfisk (kg pr. garn) Klorofyl a (µg l -1 ) Rovfisk (%) 6 4 Sigtdybde (m) Dyreplankton/plantplankton Maksimumsdybde ubdervandsplanter (m) > >4 Totalfosfor (µg P l -1 ) Totalfosfor (µg P l -1 ) Figur 1 Sammenhænge mellem søers fosforkoncentrationer og en række miljøvariable (fra Søndergaard m.fl.,1999). De generelt meget næringsrige forhold i de danske søer betyder, at den målsætning, som de enkelte amter har givet de fleste søer over 5 hektar, i mange tilfælde ikke er opfyldt (figur 2, box 1). Som gennemsnit opfylder kun ca. 1/3 af de danske søer således den givne målsætning. Principperne bag målsætningen varierer dog betydeligt fra amt til amt og fra sø til sø, hvilket betyder, at målsætningskravene til vandkvaliteten i relativt ens søer kan være meget forskellige (se også bilag 4 og figur 7). Man må forvente, at implementeringen af Vandrammedirektivet vil gøre disse forskelle mindre. 1\n13 Antal søer Opfyldt Ikke opfyldt Status ukendt A B C Målsætning Box. 1 Målsætning af danske søer Omkring 7 danske søer har en specifik målsætning omfattende alle søer over 3 hektar og halvdelen af søerne mellem 3 og 3 hektar. Målsætningen er udarbejdet af amterne og omfatter tre hovedtyper: A: søer med skærpede krav (særligt naturvidenskabelig interesseområde, badevand, drikkevand) B: søer med basismålsætning (alsidig dyre- og planteliv, kun svage kulturpåvirkninger (spildevand mm.) C: søer med lempede krav (påvirkning af spildevand, dyrkning mm.) Figur 2 Målsætninger for de danske søer. Søerne er fordelt på aktuelle målsætninger og underopdelt i forhold til om målsætningen er opfyldt (fra Jensen m.fl., 1997). 2.2 Fosforkilder En række kilder relateret til forskellige former for menneskelig aktivitet er med til at øge fosfortilførslen til søerne i forhold til det naturgivne niveau. Igennem den sidste halvdel af 19-tallet udgjorde spildevand fra byerne en stor kilde til mange søer, men denne andel er igennem de sidste 2-3 år blevet reduceret markant i takt med forbedret spildevandsrensning og afledning af spildevand. Alene i det sidste årti er fosfor fra spildevand i de nationale overvågningssøer reduceret fra som gennemsnit at udgøre 14,5 % af den samlede belastning i perioden til kun at udgøre 2,5 % i 21 (figur 3). Andelen af fosfor, der stammer fra den spredte bebyggelse, har også vist en faldende tendens siden 1989 og er reduceret fra 23,6 % i til 14,8 % i 21. Samlet set er tilførslen fra spredt bebyggelse til overvågningssøerne dog væsentlig højere end fra de øvrige spildevandskilder. Resultater fra det nationale overvågningsprogram for søer (NOVA 23) viser også, at bidraget fra det åbne land (natur- + landbrugsbidrag) tilsvarende er øget fra at udgøre omkring ½ af den totale fosfortilførsel i til i 21 at udgøre omkring 2/3 af den samlede tilførsel (Jensen m.fl., 22). Den største enkeltkilde til søerne betragtet som helhed stammer således i dag fra det åbne land (figur 3). Det er derfor klart, at hvis der i større omfang skal ændres ved søernes samlede tilførsel af fosfor for at forbedre vandkvaliteten, er det nødvendigt at overveje, hvordan denne kilde kan reduceres. Figur 3 Den procentuelle kildefordeling for fosfortilførsel til overvågningssøerne. Fordelingen er beregnet som gennemsnittet af de enkelte søers procentfordeling (fra Jensen m.fl., 22). Den totale fosfortilførsel er reduceret fra en middelværdi på 4,26 tons pr. år i til 2,2 i og 2,63 tons P pr. år i 21 (se bilag 1) Atmosfære Dambrug Spildevand Regnvand Spredt bebyggelse Åbent land 11\n14 Også hvis kildefordelingen til søerne vurderes på mængdebasis i stedet for som gennemsnittet af de enkelte søers procentfordeling af kilderne, er det tydeligt, at bidraget fra det åbne land er en meget betydende kilde, mens fosfortilførslen fra spildevand er faldet betydeligt og nu er mindre væsentlig end de øvrige kilder (figur 4, bilag 1). Figur 4 Udviklingen i den totale fosfortilførsel til de 27 overvågningssøer i perioden (hele søjler) samt spildevandsandelen heraf (punktkilder, nederste del af søjlerne). Kurven angiver indløbskoncentrationen for totalfosfor til søerne. Efter Jensen m.fl. (22). P-tilførsel (tons år -1 ) Øvrige kilder Punktkilder P-indløb (mg P l -1 ) Den reducerede fosfortilførsel fra spildevand har også betydet, at den samlede tilførsel som gennemsnit til søerne næsten er halveret. Alene af den grund er den relative tilførsel af fosfor fra det åbne land således forøget væsentligt. I absolutte tal er middelfosfortilførslen fra det åbne land ændret fra 1,2 tons pr. år i til,8 tons pr. år i og 1,8 tons pr. år i 21 (Jensen m.fl., 22). Der er dog meget stor forskel imellem de enkelte søers fosforkilder. Mens næsten alle overvågningssøerne modtager en større eller mindre andel af fosfor fra det åbne land, så modtager flertallet af søerne i dag ikke fosfor via spildevand. 2.3 Indhold og formål Rapporten har til formål at foretage en analyse af fosfortilførslen til danske søer og vurdere mulighederne for og effekten af reduceret fosfortilførsel i forhold til søernes målsætning. Analyserne kan sammenfattes i to hovedformål: At give en generel beskrivelse af de danske søers fosforkilder, herunder at vurdere de potentielle muligheder for at reducere fosfortilførslen til søerne ved forskellige typer tiltag samt at vurdere effekten heraf på søernes miljøtilstand. At gennemføre en mere specifik analyse, der kvantificerer hvor meget og hvilke kilder, der skal reduceres for at opnå en tilstand i de danske søer svarende til de politisk vedtagne målsætninger. I rapporten er også opstillet regneeksempler på, hvad implementeringen af Vandrammedirektivet evt. kan medføre af krav til søernes tilstand. Disse krav er imidlertid ikke fastsatte på nuværende tidspunkt. Der er især fokuseret på en mere detaljeret kildeopsplitningen af de diffuse kilder i oplandet med henblik på at vurdere især landbrugsbidragets betydning i de enkelte søers oplande. Denne oplandsorienterede indgangsvinkel er i tråd med Vandrammedirektivet, som netop tager udgangspunkt i søernes miljøtilstand og svarer samtidigt 12\n15 til den, der gennem mange år været anvendt regionalt i indsatsen over for punktkilder. Beregningerne har også til formål at vise, i hvilket omfang fosfortilførslen skal mindskes for at opfylde søernes målsætning, når søerne er i ligevægt med den eksterne fosfortilførsel. I den sammenhæng er der i scenarieberegningerne ikke taget højde den forsinkede effekt på søernes vandkvalitet, der ofte ses efter at den eksterne fosfortilførsel er reduceret. Denne forsinkelse skyldes, at der ofte frigives fosfor fra den pulje, der blev ophobet på bunden af søen, da belastningen var høj. Denne såkaldte interne fosforbelastning kan betyde, at søerne i en årrække efter en belastningsreduktion kan have højere søkoncentrationer end forventet ud fra indløbskoncentrationen. Rapporten er gennemført som en generel og samlet analyse af 27 danske søer og beregningerne må derfor ikke anvendes som prognoseværktøj på enkeltsøniveau. 2.4 Metoder og databaggrund Figur 5 De 27 ferske overvågningssøer der indgår i dataanalyserne. Udgangspunktet for analyserne er et "nul"-scenarie svarende til den aktuelle situation. Denne analyse baserer sig på resultater fra NOVAovervågningen og omfatter i alt 27 ferskvandssøer, fordelt over hele landet (figur 5). Disse søer dækker de fleste forskellige typer af danske Ferskvandssøer 1 Søby Sø 8 Kvie Sø 2 Holm Sø 9 Bastrup Sø 3 Maglesø 1 Hornum Sø 5 Nors Sø 13 Ørn Sø 6 Ravn Sø 14 Furesø 7 Søholm Sø 15 Fårup sø 16 Damhussøen 17 Bryrup Langsø 19 Hinge Sø 2 Tissø 21 Engelsholm Sø 22 Bagsværd Sø 23 Borup Sø 35 Utterslev Mose 24 Arreskov Sø 36 Søgård Sø 25 Tystrup Sø 37 Gundsømagle Sø 3 Arresø 31 Vesterborg Sø 33 St. Søgård Sø 13\n16 søer og oplande og giver derfor en væsentlig viden om de forskelle, som findes i Danmark både med hensyn til naturgivne forhold og landbrugets driftsformer. De 27 søer dækker et meget bredt spektrum både mht. fosforbelastning og vandkvalitet (figur 6, bilag 3). Fosfortilførslen varierer således med mere end en faktor 1 målt som belastningen pr. søareal og fosforindholdet i søerne med en faktor 1. Også algemængden (klorofyl a), vandets sigtbarhed (sigtdybde) samt punktkildernes andel af den samlede belastning varierer betydeligt. Ved at anvende søerne i det nationale overvågningsprogram er der samtidigt mulighed for at anvende relative lange tidsserier af data (siden 1989) for både tilførslen af fosfor og den økologiske tilstand i Figur 6 Fosfortilførsel, sigtdybde, klorofylindhold (algemængde) og fosforkoncentration i de 27 søer (rubriceret efter stigende fosforindhold). Fosfortilførsel (g P m -2 år -1 ) Sigtdybde (m) Klorofyl a (µg l -1 ) Totalfosfor (µg P l -1 ) Søby Sø Nors Sø Maglesø Holm Sø Ravn Sø Damhussøen Bryrup Langsø Engelsholm Sø Søholm Sø Hornum Sø Fårup Sø Ørnsø Bastrup Sø Kvie Sø Bagsværd Sø Furesøen Borup Sø Arreskov Sø Tystrup Sø Hinge Sø Vesterborg Sø Søgård Sø St. Søgårdsø Arresø Tissø Gundsømagle Sø Utterslev Mose 14\n17 søerne. For disse søer findes et detaljeret datagrundlag med intensive målinger af såvel oplandet (vand- og stoftilførsel, kildeopsplitning af stoftilførsel) som søernes tilstand (vandkemiske og biologiske forhold). Detaljerede oplysninger om de pågældende søers oplande er vigtig baggrundsinformation, når scenarier for reduktioner i fosfortilførslen skal vurderes. Som det primære udgangspunkt for analyserne er anvendt data fra perioden 2-22, idet der i denne periode ikke er sket væsentlige ændringer i hverken den samlede tilførsel til søerne eller spildevandsandelen (figur 4). På grundlag af data fra de 27 søer er der opbygget en række scenarier, der tager udgangspunkt i forskellige kilder til fosfor (spildevand, landbrug mv.). I analyserne er det diffuse bidrag for den enkelte sø opdelt i dels et landbrugsrelateret bidrag og dels et naturbidrag ( baggrund ). Som udgangspunkt er scenarierne gennemført, hvor såvel landbrugsbidraget, bidraget fra spildevand og bidraget fra spredt bebyggelse er varieret samtidigt og systematisk, dækkende fra -1 % af den aktuelle belastning. Der er anvendt standardiserede metoder til opgørelser af stoftilførsler og kildeopsplitninger som anvendt under NOVA-overvågningsprogrammet. Overvågningsprogrammet er beskrevet i Kronvang m.fl. (1993). Tilførslen af fosfor er derefter vurderet i forhold til den ønskede vandkvalitet i de enkelte søer, hvor målsætningerne er fastsat i amternes gældende regionplaner af de respektive amtsråd. Disse målsætninger er ikke vurderet i forhold til søernes referencetilstand, sådan som Vandrammedirektivet fremover forudsætter. Da de enkelte søers referencetilstand ikke er fastlagt på nuværende tidspunkt, er det ikke muligt at vurdere søernes tilstand i dette perspektiv. Herudover er der gennemført regneeksempler for kriterier til fosforkoncentrationer for danske søer i henhold til Vandrammedirektivet. Den politisk vedtagne målsætning er ikke standardiseret i Danmark for øjeblikket, og der er derfor væsentlige regionale forskelle på hvilke specifikke parametre, der meldes ud for (fosfortilførsel, søens totalfosforindhold, søens sigtdybde, søens klorofylmængde eller f.eks. vandplanternes dybdegrænse). Dette besværliggør analysen, men dette er omgået ved at omregne kravene til samme skala (indhold af totalfosfor) ved hjælp af etablerede empiriske sammenhænge. I forbindelse med sammenkædning af stoftilførsel til sø-tilstand anvendes de simple, empirisk baserede værktøjer udviklet i løbet af de senere år (Jensen m.fl., 1997). Disse simple modeller giver mulighed for at opstille en samlet model for sammenhængen mellem fosfortilførsel fra oplandene og den biologiske tilstand i søerne. På grundlag heraf kan effekter af forskellige reduktionsmål for fosfortabet fra oplandene beskrives og forskellige scenarier sammenlignes. I de empiriske betragtninger er der anvendt modeller, som eksempelvis relaterer en given indløbskoncentration af fosfor til en søkoncentration, som derefter kan bidrage en given mængde af planteplankton (klorofyl a) eller sigtdybde. Relationerne er baseret på et datasæt omfattende et stort antal danske søer (se f.eks. Jensen m.fl., 1997). Disse sammenhænge er typisk opdateringer af sammenhænge 15\n18 fundet ved NPo-projektet: C9: Simple sømodeller (Kristensen m.fl., 199). For specielt biologiske sammenhænge er der dog tillige udarbejdet en række nye sammenhænge. Ved beregning af søkoncentration af fosfor på baggrund af indløbskoncentration er i alle tilfælde anvendt en Vollenweidermodel, der på baggrund af en indløbskoncentration (P ind ) og vandets opholdstid i søen (tw) beregner søkoncentration (P sø ): P sø = P ind /(1+tw,5 ). Der findes også en række andre modeltyper, som under visse forhold evt. kan give en bedre beskrivelse end Vollenweider-typen, men eftersom formålet har været at give en generel beskrivelse af søerne, er der anvendt samme modeltype for alle søer. Nedenstående skitse angiver den konceptuelle model for arbejdet. Den dobbeltrettede pil henfører til analyserne mellem de politiske mål for søerne sammenlignet med tilstanden, der kan opnås ved forskellige tiltag. P-tab fra opland P-tilførsel til søerne P i søerne Tilstand i søerne Mål for tilstand 2.5 Beregning af stoftilførsel Som baggrund for scenarieanalyserne er der for hver af de 27 søer foretaget en opgørelse af vand- og stoftilførslen samt en kildeopsplitning heraf. I henhold til overvågningsprogrammet gennemføres kildeopsplitningen af stoftilførslen af fosfor og kvælstof til søerne, som vist i box 2. Den samlede stoftilførsel opdeles på basis af målinger og estimater i følgende hovedkomponenter: spildevandsbidrag (opgjort som byspildevand, regnvandsbetingede udløb, industrispildevand og tilførsel fra dambrug), spredt bebyggelse (tilførsel fra ikke fælleskloakerede bebyggelser), atmosfærisk deposition og diffus tilførsel (tilførsel fra det åbne land). Bidraget fra spredt bebyggelse er udregnet efter standardmetoder (Miljøstyrelsen 1994). Eventuelt skal der for søerne korrigeres for grundvandsudveksling. Box 2. Typer af fosforkilder Samlet tilførsel = Spildevandsbidrag/ = byspildevand + punktkilder regnvandsudløb + + industrispildevand + dambrug Spredt bebyggelse = ikke fælleskloakerede bebyggelser + Atmosfærisk bidrag = tilførsel via nedbør mm + Åbne land/diffus tilførsel = baggrund (natur) + landbrug 16\n19 Den diffuse tilførsel er opgjort som forskellen mellem den samlede stoftransport til søerne fratrukket summen af bidragene fra spildevand, spredt bebyggelse og atmosfæren. Den landbrugsrelaterede del af den diffuse tilførsel kan efterfølgende estimeres ud fra kendskab til baggrundskoncentrationer for fosfor i søernes oplande. Således opsplittes den diffuse tilførsel i et landbrugsrelateret bidrag og et naturgivent bidrag. Fosfortilførslen fra det åbne land til søer kan endvidere inddeles i en række delbidrag (udvaskning, drænvand, grundvand, overfladisk afstrømning, fladeerosion, brinkerosion), hvis relative betydning varierer på grund af både naturgivne betingelser og dyrkningsmæssige forhold. Det har dog ikke i denne rapport været muligt mere detaljeret af se på de enkelte kilder inden for landbruget. 2.6 Baggrundsbidraget Ud over tilførslen af næringsstoffer fra punktkilder omfatter den samlede fosfortilførsel som nævnt også en række kilder, som vanskeligt lader sig kvantificere. Dette gælder den atmosfæriske tilførsel, der dog normalt udgør en meget ringe del af den samlede fosfortilførsel, samt tilførslen af spildevand fra spredt bebyggelse, baggrundsbidraget (natur) og landbrugsbidraget. Regneteknisk er landbrugsbidraget, som er udledningen af næringsstoffer som følge af landbrugsdrift, i denne rapport beregnet som restbidraget, når spildevand fra spredt bebyggelse og baggrundsbidraget er fratrukket. Baggrundsbidraget er estimeret ud fra tilførsel fra de såkaldte naturoplande i NOVA-overvågningsprogrammet (tabel 2). Beregningen kan imidlertid foretages på flere måder, hvilket har indflydelse på størrelsen af det beregnede baggrundsbidrag. Baggrundsbidraget kan enten beregnes ud fra koncentrationen af næringsstoffer i vandløbet (mg P/l vandføringsvægtet koncentration) eller på baggrund af den samlede tilførsel fra naturoplandet angivet pr. areal (kg P pr ha - arealbidraget). De to metoder til beregning af baggrundsbidraget er eksemplificeret ved beregninger fra Odense Fjord opland (Windolf, 23). Baggrundsbidraget for Odense Fjords opland varierer ved de to metoder med omkring en faktor 2 for fosfor, hvor de højeste værdier fremkommer ved at beregne baggrundsbidraget ud fra den vandføringsvægtede koncentration af næringsstoffer. Den sande værdi ligger sandsynligvis imellem de værdier, som opnås ved de to metoder. Det er imidlertid ikke muligt at beregne landbrugsbidraget mere nøjagtigt på nuværende tidspunkt. Grundlag for anvendelse af regionale værdier for baggrundsbidraget foreligger heller ikke på nuværende tidspunkt. I denne rapport er anvendt dels den metode, som giver det største baggrundsbidrag (vandføringsvægtet P-koncentration), hvilket betyder, at landbrugsbidraget sandsynligvis er underestimeret, samt dels en metode, hvor baggrundsbidraget vurderes at udgøre en mindre del. Ved den første metode (høj naturbidrag) er baggrundsbidraget for alle søerne sat til en indløbskoncentration på 55 µg P l -1 (svarende 17\n20 til mediankoncentrationen af indløbsvandet for naturoplande i 22), mens den i den anden metode (lav naturbidrag) er sat til 25 µg P l -1 (svarende til halvdelen af middelmedian-koncentrationen for i naturoplandene, Tabel 2). Forskellen mellem den høje og lave koncentration fra naturbidraget er ved scenarier med den lave baggrundskoncentration indregnet som landbrugsbidrag. Tabel 2 Naturbidraget af totalfosfor baseret på opgørelser fra 7-9 vandløb i naturoplande (fra Nordjylland, Ringkøbing, Århus, Ribe, Fyn, Frederiksborg og Bornholms amter). Bidraget er angivet som vandføringsvægtet middel- og mediankoncentration samt arealkoefficient. Under middel, min. og max. er angivet middel-, minimum-, og maksimumværdier fra 22 (af de ni oplande) og fra perioden (af de enkelte år). Fra: Middelkonc. (mg P l -1 ) Mediankonc. (mg P l -1 ) Arealkoefficient (kg P ha -1 ) År/periode Middel,51,5,55,49,19,85 Min.,18,41 -,33,69,34 Max.,79,62 -,62,17, Landbrugsbidraget Landbrugsbidraget er, som nævnt ovenover, beregnet som restleddet, efter at alle de øvrige kilder er fratrukket. Dette betyder, at alle usikkerheder også ophober sig i dette led. Det betyder også, at hvis baggrundsbidraget sættes for højt, så sættes landbrugsbidraget tilsvarende for lavt. Derudover kan bidraget fra blandt andet spredt bebyggelse være overestimeret, hvilket også fører til en underestimering af landbrugsbidraget. Bidraget fra spredt bebyggelse kan især være overestimeret i oplande med sandjorde, hvor den andel, der siver ned gennem dræn, kan være større end de normalt anvendte 5 %, svarende til at en mindre andel end antaget når en recipient. Dette kan igen føre til en underestimering af landbrugsbidraget. 18\n21 3 Oplandskarakteristika 3.1 De 27 søers oplande De 27 overvågningssøers oplande dækker en række forskellige oplandstyper, hvis relative andel varierer betydeligt fra sø til sø (figur 7, bilag 2). På trods af det ringe antal søer fås der dog et rimeligt billede af de forskellige belastningssituationer, der er almindelige for danske søer. Blandt søerne er repræsenteret såvel meget små oplande (ca. 1 km 2 ) som meget store oplande (>5 km 2 ). Også med hensyn til jordtype er forskellige typer repræsenteret, men de fleste søoplande er dog for landet som helhed domineret af lerblandet sand. Det generelle billede er, at mange søoplande er domineret af landbrugsarealer. Kun i 7 af de 27 søer udgør landbrugsarealer mindre en 4 % af oplandet. I gennemsnit er 53 % af oplandene landbrugsarealer, men igen er der stor variation og andelen varierer således fra 3 til 88 %. I de fleste oplande er der også en betydelig andel af skovarealer (gns. 24 %) varierende mellem 1 og 8 %. Figur 7 Relativ fordeling af arealanvendelsen i de enkelte overvågningssøer. Oplandets arealanvendelse er fordelt på: vådområder (inkl. åer og mose), skov (inkl. hede og overdrev), befæstet (inkl. åben og spredt bebyggelse), Landbrug (inkl. gartneri og græsarealer). Søerne er grupperet efter stigende landbrugsandel af det totale opland (se også bilag 2). Søerne i hovedstadsområdet (Damhussøen, Utterslev Mose og Bagsværd Sø) har oplande, hvor det befæstede areal udgør en væsentlig andel (op til 74 %), men for de øvrige søer er denne andel typisk ret lille, og den gennemsnitlige andel er på blot 16 %. Endelig udgør vådområder som gennemsnit 7 % af oplandsarealet. % af opland Bagsværd Sø Holm Sø Utterslev mose Damhussøen Furesø Søby Sø Borup Sø Ørnsø Kvie Sø Arreskov Sø Arresø Norssø Maglesø Søholm Sø Bastrup Sø Tystrup Sø Vesterborg sø Bryrup Langsø Gundsømagle Sø Tissø Ravn Sø Store Søgård Sø Hornum Sø Engelsholm Sø Fårup Sø Hinge Sø Søgård Sø Vådområder Skov Befæstet Landbrug 19\n22 [Tom side]\n23 4 Målsætninger og deres opfyldelse ved de nuværende belastninger 4.1 Krav til fosforindhold og indløbskoncentrationer De registrerede målsætninger for de 27 søer varierer betydeligt (figur 8, bilag 4). Målsætningerne er fastlagt af de respektive amter og indgår i amternes regionplaner, som vedtages og revideres hvert fjerde år. Blandt de specifikt angivne krav varierer kravet til sigtdybden i de 27 søer mellem,8 og 4 m. Tilsvarende varierer kravet til hvor høj et fosforindhold, der kan tillades, fra 25 til 15 µg P l -1. Der er en klar tendens til, at målsætningerne for de næringsrige søer er mere lempelige end for de næringsfattige søer (figur 8). Figur 8 Målte søkoncentrationer af totalfosfor (middelværdier 2-22) og amternes krav til fosforkoncentrationer i de 27 søer. Hvis der i målsætningen ikke er angivet krav til fosforindhold er koncentrationen udregnet på baggrund af krav til sigtdybde: Sigt =,27* TP -,59 * z,27, hvor TP er indhold af totalfosfor og z søens middeldybde (Jensen m.fl., 1997). Totalfosfor sø krav (mg l -1 ) Totalfosfor sø målt (mg l -1 ) I Vandrammedirektivet forventes anvendt en række biologiske indikatorer, støttet af kemiske indikatorer, for at vurdere vandkvaliteten, men de administrative grænser for indhold af fosfor for at opfylde kravet om en god økologisk tilstand, er endnu ikke fastlagte. Som regneeksempel i forhold til fosforindhold er her anvendt to typer af krav for at opfylde den gode økologiske tilstand, nemlig højest 5 µg P l -1 i de lavvandede søer og højest 25 µg P l -1 i de dybe søer. I Vandrammedirektivet arbejdes også med en høj økologisk kvalitet, hvor der stilles større krav (se box 3). Sammenligningen mellem amternes nuværende målsætningssystem og det regneeksempel, der er foreslået anvendt under Vandrammedirektivet, viser, at Vandrammedirektivet i nogle tilfælde sætter mere lempelige krav til fosforkoncentration end amternes nuværende målsætning for at leve op til kravet om en god økologisk tilstand (figur 9). Dette gælder især de næringsfattige søer. Man skal dog her være opmærksom på, at det jf. Vandrammedirektivet ikke er tilladt at forringe tilstanden i vandområderne. Endvidere er det i Vandrammedirektiv sammenhæng også er muligt, at man i visse søer vil stille krav om en høj økologisk tilstand. Dette vil i så fald stille strengere krav til højest tilladte fosforkoncentration. I andre tilfælde lægger regneeksemplet for Vandrammedirektivet derimod op til strengere krav, hvilket især omfatter de næringsrige søer. 21\n24 Figur 9 Krav til højeste tilladte fosforkoncentration i søvandet, hvis den nuværende målsætning (amter) eller regneeksemplets krav for Vandrammedirektivets målsætning skal opfyldes (VRD). TP-krav (mg P l -1 ) Amter VRD Nors Sø Holm Sø Arreskov Sø Kvie Sø Søby Sø Arresø Bagsværd Sø Maglesø Engelsholm Sø Hornum Sø Damhussøen Furesøen Borup Sø Søholm Sø Bastrup Sø Ravn Sø Vesterborg Sø Fårup Sø Søgård Sø Hinge Sø Store Søgårdsø Tissø Bryrup Langsø Utterslev Mose Gundsømagle Sø Ørnsø Tystrup Sø Box 3. Vandrammedirektivet Jf. EU s Vandrammedirektiv skal alle søer fremover klassificeres i 5 klasser: høj, god, moderat, ringe og dårlig økologisk kvalitet. Klassifikationen skal foretages som udgangspunkt i den upåvirkede sø (referencetilstanden) og på grundlag af en række biologiske og kemiske indikatorer. Administrativt er især grænsen mellem god og moderat økologisk tilstand vigtig, fordi alle søer senest i år 215 skal leve op til de krav, der gælder for mindst den gode økologiske kvalitet. Referencetilstanden er ikke nødvendigvis en fast størrelse, men kan variere fra sø til sø afhængigt af de naturgivne forhold (jordbund mm.). Den økologiske tilstand skal jf. Vandrammedirektivet udtrykkes i et økologisk indeks (EQR, ecological quality ratio) med værdier mellem og 1. Uforstyrret tilstand Ingen eller kun ringe afvigelse fra uforstyrret tilstand EQR=1 Høj kvalitet Mindre afvigelse fra uforstyrret tilstand God kvalitet Moderat afvigelse fra uforstyrret tilstand Moderat kvalitet Ringe kvalitet EQR = Observeret værdi Reference værdi Dårlig kvalitet EQR= Ikke i alle de 27 søers er der i amternes målsætning stillet specifikke krav til højeste fosforindhold. I disse tilfælde har vi omregnet et krav om sigtdybde til et krav om højeste fosforindhold på grundlag af de empiriske sammenhænge, der eksisterer mellem fosforindhold og sigtdybde i søer (se også bilag 4). Dette fører til, at der sættes ret forskellige krav til fosforindhold i søerne varierende med en faktor 1 (mellem 19 og 196 µg P l -1 ), som også vist i figur 8 og 9. Figur 8 illustrerer også, at den målte søkoncentration i langt de fleste af søerne er højere end kravet til højeste fosforkoncentration for at leve op til målsætningen og dermed, at kun få søer opfylder målsætningen. Overordnet kan man sige, at mens Vandrammedirektivet lægger op til en fælles og ensartet vurdering af alle søer, så synes der i amternes målsætning i højere grad taget højde for søernes aktuelle tilstand, så 22\n25 næringsrige søer generelt er givet en mere lempelig målsætning end næringsfattige, uanset om de tilhører samme søtype. 4.2 Krav til reduktion i indløbskoncentrationen af fosfor Allerede i dag er indløbskoncentrationen i 16 ud af de 27 overvågningssøer ved de anvendte modeller under det krav, der skal til for at opnå en søkoncentration, der i en ligevægtssituation lever op til den nuværende målsætning (figur 1). Dette forudsætter dog, at bidraget fra de nuværende kilder, herunder også landbruget, fremover ikke øges. For de øvrige overvågningssøer er det nødvendigt med mindre eller større reduktioner (2-8 %) i indløbskoncentrationen for at leve op til målsætningen. Figur 1 Krav til reduktion i de 27 søers indløbskoncentrationer af fosfor (% af den nuværende, gennemsnit 2-22) i en ligevægtssituation, hvis henholdsvis de nuværende målsætninger (amter) eller regneeksemplet for målsætninger i Vandrammedirektivet (VRD) om god økologisk kvalitet skal opfyldes. Hvis ingen søjle, så opfyldes kravet allerede i forhold til amternes målsætning og i forhold til Vandrammedirektivets forventede krav om god økologisk tilstand. Søerne er rubriceret efter stigende krav jf. regneeksempel med Vandrammedirektivet. TP-krav indløb (% reduktion af indløb) Amter VRD Selv om kravet til indløbskoncentrationen i forhold til den givne målsætning dermed er opfyldt i en del af overvågningssøerne, viser de aktuelle sømålinger dog i de fleste tilfælde, at målsætningen ikke er opfyldt (figur 8). Således angives det af amterne, at kun 5 ud af de 27 søer opfylder målsætningen (Jensen m.fl., 21). Årsagen er, som nævnt tidligere, at mange søer stadigvæk lider under en intern fosforbelastning, hvilket betyder, at søkoncentrationen er højere end forventet ud fra den målte indløbskoncentration. Fosfor ophobet i søens bundlag fra den periode, hvor der var en høj belastning, kan nemlig frigives i en lang periode, efter at den eksterne fosfortilførsel er reduceret. Der er eksempler på, at denne indsvingningsperiode kan tage årtier. Det mest veldokumenterede eksempel er Søbygård Sø i Midtjylland, hvor der nu 2 år, efter at fosforbelastningen blev reduceret med 8% stadigvæk løber mere fosfor ud af søen, end der løber ind i søen (Søndergaard m.fl., 1999). Analyser omfattende et større antal søer peger på, at der typisk går omkring 1 år, før søerne har tilpasset sig en reduceret fosfortilførsel, men der er store variationer fra sø til sø (Jeppesen m.fl., submitted; Søndergaard m.fl., submitted). Set i forhold til de krav til vandkvalitet, der er regnet med i forhold til Vandrammedirektivet, ser billedet noget anderledes ud for de 27 søer. Her opfylder kun 7 af søerne kravet til fosforindhold, mens indløbskoncentrationen i de øvrige søer skal reduceres med 9-69 % for at leve op til kravværdien for fosforindhold. Søer 23\n26 24 Det skal dog bemærkes, at der i Vandrammedirektivet ikke kun vil blive anvendt fosforindhold som kvalitetskrav, men en lang række biologiske indikatorer for økologisk kvalitet. Dette kan betyde ændrede krav til indløbskoncentrationen. Det anvendte regneeksempel er det første forsøg på at beregne konsekvenserne af Vandrammedirektivet. Den endelige administrative fastlæggelse af grænserne mellem de forskellige økologiske klasser er ikke afklaret i øjeblikket.\n27 5 Scenarier 5.1 Søerne generelt Hvis de 27 søers belastning fra punktkilder og det åbne land betragtes samlet set, viser scenarieanalyserne klart, at det kun er, hvis der gribes ind over for fosforbelastningen fra landbrugsdelen, at der kan forventes væsentlige ændringer i søernes tilstand (figur 11). Ændringer i punktkildebelastningen ændrer derimod kun lidt i den resulterende totalfosforkoncentration, indholdet af klorofyl eller sigtdybde. Eksempelvis betyder en 5 % reduktion i tilførslen fra punktkilder typisk kun en ændring på ca. halvdelen af de viste fosfor- og klorofyl kategorier. Derimod vil en 5 % reduktion i tilførslen fra landbrugsandelen typisk rykke fosfor og klorofyl 2-3 kategorier nedad. P fra landbrug (% af aktuelle) Fosfor (mg P l -1 ) Klorofyl (µg l -1 ) P fra landbrug (% af aktuelle) P fra punktkilder (% af aktuelle) P fra punktkilder (% af aktuelle) P fra landbrug (% af aktuelle) Sigtdybde (m) P fra punktkilder (% af aktuelle) Figur 11 Resultatet af en scenarieanalyse, hvor tilførslen fra den spredte bebyggelse er holdt uændret (1 %), mens henholdsvis landbrugs- og spildevandsandelen reduceres med -1 %. Scenariet er gennemført for søerne med mere end 25 % landbrug i oplandet (22 søer) for perioden 2-22 og viser de gennemsnitlige koncentrationer af fosfor og klorofyl samt sigtdybden i en ligevægtssituation. Nuværende tilstand svarer til 1 %, dvs. i øverste højre hjørne. Scenarierne vist i figur 11 svarer generelt til tidligere gennemførte scenarieanalyser for overvågningssøerne uden en opsplitning af den diffuse tilførsel (Jensen m.fl., 1997). Således er der en væsentlig højere opnåelig respons i forhold til landbrugsbidraget sammenlignet med spildevandsbidraget. Dette svarer til, at isolinierne i figur 11 er næsten parallelle med spildevandsaksen. 25\n28 5.2 De specifikke søer Forudsætninger I dette afsnit er der gennemregnet en række specifikke scenarier for hver enkelt af de 27 søer. Scenarieberegningerne skal som tidligere nævnt betragtes som en generel indgang til at beskrive de 27 søer og kravene til at reducere tilførslen af fosfor. Selv om analyserne er gennemført på enkeltsø-niveau skal denne beregning derfor anvendes til generelt at beskrive forholdene omkring de danske søer. For de enkelte søer kan et større lokalt kendskab og mere detaljerede oplysninger til forholdene omkring de enkelte søer gøre, at de respektive amter anlægger andre betragtninger og forudsætninger. Indledningsvis skal det bemærkes, at scenarieberegningerne er forbundet med en række usikkerheder: 1. Opgørelsen af baggrundsbidraget (naturdelen) af fosfor er kun baseret på målinger fra 7-9 oplande, der overvejende repræsenterer naturarealer (se tabel 2), og i denne analyse generaliseres disse oplande til at dække alle de 27 søers baggrundsbidrag. Disse data er imidlertid underlagt en betydelig variation, både fra år til og år og imellem de enkelte oplande. Forskellige koncentrationer må forventes i vandløb, der afvander oplande med forskellig jordtype og hydrologi. For mere præcist at kunne vurdere de enkelte søer ville det være nødvendigt specifikt for hver enkelt sø at vurdere baggrundsbidraget, men disse data findes ikke. Vi har i scenarierne anvendt to værdier (høj og lav) af fosforkoncentrationer fra naturoplandet for at angive et interval. 2. Det er forbundet med en betydelig usikkerhed at skelne bidraget fra spredt bebyggelse fra bidraget fra landbruget. Hvis en mindre del end antaget stammer fra den spredte bebyggelse, vil det føre til, at landbrugsandelen tilsvarende øges. 3. De anvendte modeller, som f.eks. sammenhænge mellem indløbskoncentration og søkoncentration af fosfor, har indbygget en betydelig usikkerhed. I visse typer af oplande og søer kan der også argumenteres for, at der vælges andre modeltyper. Tilsvarende kan lokal viden om oplande og søer muliggøre, at der for specifikke søer kan laves mere detaljerede opgørelser end det er muligt i en landsdækkende analyse. 4. Endelig skal nævnes, at eftersom landbrugsandelen af totalfosfortilførslen opgøres som det sidste led efter at bidraget fra punktkilder, natur og spredt bebyggelse er regnet ind, akkumulerer den største usikkerhed sig også på dette led. Scenarierne, der vises, tager udgangspunkt i, at der reduceres i tilførslen af fosfor fra de tre hovedtyper af bidrag: spildevand, landbrug og spredt bebyggelse. Resultaterne er vist i figur 12-16, hvor der på samme måde som til figur 1 er vist, hvilke krav der så skal stilles til en reduktion i indløbskoncentrationen af fosfor for at leve op til amternes målsætning eller det krav, der er opstillet i regneeksempel for Vandrammedirektivet. For hver af de tre fosforkilder er der vist fire scenarier, svarende til en reduktion på henholdsvis, 25, 5 og 75 % af den nuværende tilførsel (22). 26\n29 5.2.2 Resultater Figurerne illustrerer, som allerede antydet i figur 11, at der især sker ændringer i kravet til de enkelte søer, hvis der reduceres i tilførslen fra landbrugsdelen. Dette gælder især, hvis der regnes med et lavt naturbidrag. Derimod er der kun i få søer mulighed for at opnå en større nedgang i indløbskoncentrationen, hvis der alene reduceres i spildevandsandelen. For enkelte søer kan indløbskoncentrationen dog stadigvæk reduceres betydeligt og dermed også kravene til reduktion af indløbskoncentration, hvis spildevandsandelen reduceres. Også en reduktion af bidraget fra den spredte bebyggelse kan for flere søers vedkommende føre til væsentlige lavere indløbskoncentrationer og dermed et væsentligt mindre krav i øvrigt til reduktion af indløbskoncentrationen for at leve op til målsætningen. For en del søers vedkommende kan alene en reduktion af landbrugsbidraget eller i enkelte tilfælde bidraget fra spredt bebyggelse føre til at målsætningen opfyldes. I nogle tilfælde synes det nødvendigt at gribe ind over for flere typer af kilder, hvis målsætningen skal opfyldes. Scenarierne illustrerer også, at der kan være tilfælde, hvor målsætningerne især i forhold til regneeksemplet vedr. Vandrammedirektivet vanskeligt lader sig opfylde, hvis der regnes med et højt naturbidrag. Dette gælder, uanset om alle tre typer af fosforkilder reduceres betydeligt. Figur 12 Krav til reduktion i de 27 søers indløbskoncentrationer af fosfor, hvis spildevandsbidraget reduceres med henholdsvis, 25, 5 og 75 % af den nuværende (22), og hvis henholdsvis de nuværende (amter), eller regneeksemplets målsætninger jf. Vandrammedirektivet (VRD) om god økologisk kvalitet skal opfyldes. Hvis ingen søjle, så opfyldes kravet allerede i en ligevægtssituation. Søerne er rubriceret efter stigende krav til reduktion jf. regneeksemplet med Vandrammedirektiv. TP-krav indløb (% reduktion af indløb) Reduktion af spildevandsbidrag Amter VRD % 25 % 5 % 75 % Søer 27\n30 Figur 13 Krav til reduktion i de 27 søers indløbskoncentrationer af fosfor, hvis bidraget fra spredt bebyggelse reduceres med henholdsvis, 25, 5 og 75 % af den nuværende (22), og hvis henholdsvis de nuværende (amter) eller regneeksemplets målsætninger jf. Vandrammedirektivet (VRD) om god økologisk kvalitet skal opfyldes. Hvis ingen søjle, så opfyldes kravet allerede i en ligevægtssituation. Søerne er rubriceret efter stigende krav til reduktion jf. regneeksemplet med Vandrammedirektiv. TP-krav indløb (% reduktion af indløb) Reduktion af bidrag fra spredt bebyggelse Amter VRD Søer % 25 % 5 % 75 % Et eksempel er den hurtigtgennemstrømmede Ørn Sø (vandets middelopholdstid = 16 dage), hvor den hurtige vandgennemstrømning betyder, at søkoncentrationen kun vil være lidt mindre end indløbskoncentrationen. Hvis der her som gennemsnit betragtet, anvendes en indløbskoncentration på 55 µg P l -1 fra den del, der stammer fra naturbidraget (højt naturbidrag), vil det derfor være vanskeligt at leve op til et krav om højest 25 µg P l -1. Ørn Sø med en middeldybde på 4 m betragtes i Vandramme-sammehæng som en dyb sø, hvis vel og mærke temperaturlagdelingen om sommeren ikke er mindre end to måneder. I 22 var Ørn Sø om sommeren lagdelt i to perioder af indtil to måneders varighed, men lagdelingen brydes hurtigt ved mere blæsende vejr (Århus amt, 23). Eksemplet med Ørn Sø illustrerer, hvor følsom disse scenariebetragtninger er mht. til den andel af fosfortilførslen, der henføres til naturbidraget. Der er her brug for mere detaljerede undersøgelser for at kunne anskue naturbidraget mere differentieret, eftersom denne andel sandsynligvis varierer betydeligt fra opland til opland. 28\n31 Figur 14 Krav til reduktion i de 27 søers indløbskoncentrationer af fosfor, hvis landbrugsbidraget (ved højt naturbidrag) reduceres med henholdsvis, 25, 5 og 75 % af den nuværende (22), og hvis henholdsvis de nuværende (amter) eller regneeksemplets målsætninger jf. Vandrammedirektivet (VRD) om god økologisk kvalitet skal opfyldes. Hvis ingen søjle, så opfyldes kravet allerede i en ligevægtssituation. Søerne er rubriceret efter stigende krav til reduktion jvf. regneeksemplet med Vandrammedirektiv. TP-krav indløb (% reduktion af indløb) Reduktion af landbrugsbidrag højt naturbidrag Amter VRD Søer % 25 % 5 % 75 % Figur 15 Krav til reduktion i de 27 søers indløbskoncentrationer af fosfor, hvis landbrugsbidraget (ved lavt naturbidrag) reduceres med henholdsvis, 25, 5 og 75 % af den nuværende (22), og hvis henholdsvis de nuværende (amter) eller regneeksemplets målsætninger jf. Vandrammedirektivet (VRD) om god økologisk kvalitet skal opfyldes. Hvis ingen søjle, så opfyldes kravet allerede i en ligevægtssituation. Søerne er rubriceret efter stigende krav til reduktion jvf. regneeksemplet med Vandrammedirektiv. TP-krav indløb (% reduktion af indløb) Reduktion af landbrugsbidrag lavt naturbidrag 1 Amter VRD % 25 % 5 % 75 % Hvis de tre typer af fosforkilder betragtes samlet for de 27 søer er det igen tydeligt, at indløbskoncentrationen kan reduceres væsentligt, især hvis der gribes ind over for bidraget fra landbruget (figur 16). Mens der kun kan ændres væsentligt (reduktion på mere end 1 µg P l -1 ) på bidraget ved en 5 % reduktion i 3 af de 27 søer ved gribe ind over for spildevandsbelastningen, kan der ændres væsentlig på 7 af søerne ved at nedbringe belastningen fra spredt bebyggelse og 11 af søerne, hvis der ændres på landbrugsbelastningen ved højt naturbidrag og alle 27 søer ved lavt naturbidrag. Søer 29\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA Søer Faglig rapport fra DMU, nr. 469\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA 23 Søer 22 Faglig rapport fra DMU, nr. 469 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA 23 Søer 22 Faglig rapport fra DMU, nr. 469 23 Jens\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA Søer Faglig rapport fra DMU, nr. 377\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA 23 Søer 2 Faglig rapport fra DMU, nr. 377 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA 23 Søer 2 Faglig rapport fra DMU, nr. 377 21 Jens\nSAMMENHÆNGE MELLEM NÆRINGSSTOF- TILFØRSEL OG SØKONCENTRATIONER I DANSKE SØER\nSAMMENHÆNGE MELLEM NÆRINGSSTOF- TILFØRSEL OG SØKONCENTRATIONER I DANSKE SØER Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 138 215 AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR\nBilag 6: Retningslinjer vedr. belastningsopgørelse til søer, fjorde og kystområder.\nBilag 6: Retningslinjer vedr. belastningsopgørelse til søer, fjorde og kystområder. Indhold: 1 BAGGRUND OG OMFANG 1 2 BESKRIVELSE AF BELASTNINGSOPGØRELSER 2 2.1 NUVÆRENDE BELASTNING 2 2.1.1 Niveau 1 opgørelse\nEmpiriske modeller (fjorde) Ligevægtsmodeller (søer) Dynamiske modeller (fjorde)\nEutrofieringsmodeller Empiriske modeller (fjorde) Ligevægtsmodeller (søer) Dynamiske modeller (fjorde) Plan & Miljø Empiriske modeller Empiri = erfaring På baggrund af data opstilles model (oftest linær)\nKan oplandsdata anvendes til beskrivelse af vandkvalitet og biologi i søer?\nKan oplandsdata anvendes til beskrivelse af vandkvalitet og biologi i søer? Torben L. Lauridsen Indhold hvor står vi lige nu i forhold til at beskrive vandkvalitet på baggrund af oplandsdata hvad vi skal\nAnvendelse af modelværktøjer til vurdering af målbelastning for søer i vandområdeplaner 2015-2021 Valideringsnotat Godkendt på mødet den 30. juni 2014 i Styregruppen for projekt Implementering af modelværktøjer\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA Søer Faglig rapport fra DMU, nr. 421\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA 23 Søer 21 Faglig rapport fra DMU, nr. 421 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet NOVA 23 Søer 21 Faglig rapport fra DMU, nr. 421 22 Jens\nMiljøtilstand og udvikling i Viborgsøerne 1985-2005\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Faglig rapport fra DMU nr. 67, 26 Miljøtilstand og udvikling i Viborgsøerne 1985-25 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Faglig rapport fra\nSØER 2007 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr AU AARHUS UNIVERSITET\nSØER 27 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 71 29 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET [Tom side] SØER 27 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 71 29 Torben Bramming Jørgensen Jens Clausen Rikke\nSØER 2009 NOVANA DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER. Faglig rapport fra DMU nr AU AARHUS UNIVERSITET\nSØER 29 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 83 21 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET [Tom side] SØER 29 NOVANA Faglig rapport fra DMU nr. 83 21 Rikke Bjerring Liselotte Sander Johansson Torben\nKildeopsplitning. - Ska' vi holde balancen fremover? Asger Roer Pedersen Afd. f. Ferskvandsøkologi Danmarks Miljøundersøgelser\nKildeopsplitning - Ska' vi holde balancen fremover? Asger Roer Pedersen Afd. f. Ferskvandsøkologi Danmarks Miljøundersøgelser NOVANA Erik Jeppesen (ca. 1992): - Det er verdens bedste datasæt!!! Vandbalancer\nSØER 2010 NOVANA AARHUS UNIVERSITET. Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr\nSØER NOVANA Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR MILJØ OG ENERGI [Tom side] SØER NOVANA Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt\nProjektbeskrivelse for projekter under Vandmiljøplan III\nProjektbeskrivelse for projekter under Vandmiljøplan III i henhold til Fødevareministeriets aktstykke166 af 17. maj 2004, tiltrådt af Finansudvalget den 26. maj 2004 1. Projektets titel Udpegning af risikoområder\nSØER 2012 NOVANA AARHUS UNIVERSITET. Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr\nSØER 1 NOVANA Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 7 1 AU AARHUS UNIVERSITET DCE NATIONALT CENTER FOR MILJØ OG ENERGI [Tom side] SØER 1 NOVANA Videnskabelig rapport fra


term.subject="besparelser lægemidler" | UCN Biblioteket\nbesparelser lægemidler (1)\nrigshospitalet hæmato... (1)\nkeld vægter (1)\nsteffen thirstrup (1)\nthorkil thorsen (1)\ntommy budek (1)\nMan ligger søvnløs, hver gang vi har spareøvelse\nI: Politiken, 2019-02-09, Sektion 1, s. 4\nKlinikchef på Rigshospitalet bruger 420 millioner kroner årligt på medicin. Patienter med blodsygdomme lever markant længere end tidligere, men chefen må fyre medarbejdere for at hjælpe patienterne\nRigshospitalet Hæmatologisk Klinik behandling besparelser blodsygdomme kræft leukæmi lægemidler\nI: Ugeskrift for læger, Årg. 172, nr. 20 (2010), S. 1494-1498\nbesparelser lægemidler substitution\nUgeskrift for læger, Årg. 172, nr. 20 (2010)\nKeld Vægter, Tommy Budek, Jens Kirkegaard, Kim Kristensen, Thorkil Thorsen\nI: Månedsskrift for praktisk lægegerning, Årg. 83, nr. 3 (2005), S. 285-290\nStorstrøms Amt besparelser lægemiddelforbrug lægemidler\nMånedsskrift for praktisk lægegerning, Årg. 83, nr. 3 (2005)\nStort fejlskøn koster regeringen en milliard\nI: Mandag morgen, 2006, nr. 10, S. 24-27\nAmternes medicinbudgetter er overskredet med en halv milliard i 2005; årsagen er imidlertid ikke øgede udgifter til medicin men snarere at man i amterne har kalkuleret med urealistiske besparelser i budgetlægningen\nDanmark amter besparelser budgettering lægemiddelforbrug lægemiddeltilskud lægemidler offentlige udgifter sundhedsøkonomi\nMandag morgen, 2006, nr. 10


British National Party | DEMOS\nHome Højre ekstremisme British National Party\non: 19-04-2011 In: Højre ekstremisme\nBNP medlem står klar i kulissen som borgmester\nJohn Cave, medlem af BNP, The British National Party, blev i starten af april valgt til viceborgmester i Padiham. Nu spås han til at kunne overtage posten som borgmester i byen indenfor det næste års tid.\nPadiham, en lille by i udkanten af Burnley, Lancashire, var tidligere kendt for kulminer og væveindustri, men begyndte sin nedtur i 1960’erne, hvor afviklingen af de gamle industrier begyndte. Padiham er i dag mest kendt som del af et område, der for ti år siden var præget af voldsom racistisk gadevold. Nu karakteriseres Padiham som en af BNPs mange højborge, der ligger spredt ud i denne del af England.”\nCave er valgt ind i et byråd, der kun har status som sogn, men som forsøger at hævde stor selvstændighed overfor Burnley ved at benytte traditionelle borgerlige regalier og markere sig fra det lokale rådhus.\nCave tiltrådte byrådet for et år siden, og gik i starten af april nærmest direkte til posten som viceborgmester fordi han ikke mødte de store indvendinger. Han har solgt selv sig på lokalpatriotiske floskler, og siger at han som bysbarn vil kæmpe for byens interesser. Cave vil skaffe penge til byen gennem velgørenhedsarbejde, og vil, ifølge ham selv, ikke lade sit tilhør til BNP få betydning for hans forvaltning af sit hverv. Et hverv han har ytret apolitisk.\nBNP har profileret sig på højrepopulistiske temaer, som nedsættelse af skatter, genindførelse af dødsstraf, EU kritik og bedre dyrevelfærd, og for en meget stor dels vedkommende racistiske og antimuslimske temaer. Senest har BNP, i forlængelse af Frankrigs forbud mod at bære slør, gjort sig bemærket i medierne som fortaler for et lignende forbud i England.\nOg BNP medlemmer ses i demonstrationer afholdt af det mere gadevoldsberedte, fra USA tea-party inspirerede og udelukkende anti-muslimske, English Defense League. En bevægelse opstået i marts 2009 i Luton, en deprimerende og nedslidt arbejderby lige nord for London, blandt en gruppe, ”the United Peoples of Luton”, som reaktion på en demonstration afholdt af islamiske grupper. Ikke overraskende får bevægelsen, nu English Defense League, hurtig gennemslagskraft blandt de mange hooligangrupper, der findes i området.\nEnglish Defense League har derfor historisk, omend historien er ung, altid haft et korps bestående af voldsberedte, vrede unge mænd parate til at forsvare ”sagen”. En sag, der nu også trækker ”pænere” folk til. ”Pæne” folk, der holder sig fra frontkæmperne, men som gerne vil være med i baggrunden af kamparenaerne. Luton, Birmingham og andre byer i England, har lagt gader og stræder til English Defense Leagues marcher, som tit og ofte ender op i vold og ødelæggelse. Med stærke racistiske og anti-islamiske undertoner. Blandt de mange kampråb som gjalder i gaderne høres BNP’s navn nævnt igen og igen.\nBNP har i sin næsten 30 års historie været kendt for sin voldsberedthed.\nI Padiham dyrker de gamle regalier, og sætter folk på poster, som de bilder sig ind er apolitiske. Enkelte kritiske røster har været fremme i Padihams byråd over BNP’erne. Men det samlede byråd er enig om at afholde fester og mindehøjtideligheder i skøn forening. For Padimore er ikke Birmingham og Luton. Eller er det?\nCaves hustru, Sharon Wilkinson, også BNP medlem, repræsenterer byen i amtsrådet.


Sm folter wildpark stuttgart aldi flensborg porno piger søger ung mand tjekkisk porno\nhår på missen jeg vil have fisse iben hjejle porn erotisk massage i odense slagelse midaldrende moden mand søger mand yngre 20 for sex Escort piger i jylland hore sjælland rektal smerte sex i esbjerg massage midtjylland nøgen fisse esbjerg escort male massage copenhagen ægløsning efter p pillestop senior dating 60 plus sexforbrydere registrere gwent livecam finde. Thai massage supervisor vardevej skam wiki nøgne danske amatører poul højlund massage østerbro thai massage korsør.\nAhornsgade 20 sadistens toolbox liderlige damer massage gl køge landevej intim massage amager danske kr til euro Fri kusse sex med sin mor nøgen cykelture sex modeller nøgen skeden tantra sønderjylland massage privat.\nFulda swinger männer in string thai massage nyborg dansk gratis sex russiske kvinder i danmark danske nøgenmodeller Thai massage frederiksberg smallegade ung dansk porno massage udløsning hedehusene fysioterapi eskorte dk porno gamle damer. svært ved at komme ægløsning lige efter menstruation sex shemaly pornos promis t lounge dietzenbach gratis schwulen sex Sexfilme für paare pauschaclub muschi leck erotik communities hemmelig elsker frække fisser kinesiske piger dansk hd porno kropsmassage escort i roskilde luder viborg sex i jylland Erotic massage in copenhagen ung porn gammel enlig mand søger mand ældre 20 glostrup gratis porno usa for meget calcium i blodet er farligt Megastore kerner smukke jule billeder side 9 sandra kolding unge nøgne kvinder side5 escort erotske noveller\ngalleri nina sampson exkort pige tøj xl kvinder siri pornostjerne escort piger kbh mormor kusse Adult sex dating sugardate dk escort service baden pornos legal erotisk massage odense malerlampe. Big titd thai massage åbyhøj jeg vil have sex massage piger malou love erotisk massage herning Moden kvinde massage gifte kvinder massageklinik kbh det perfekte blowjob escort service job thai escort sjælland tantra massage sjælland inspiration til sex indian internett dating nettsteder svalereden omvendt cowgirl, olie massage odense liderlige gamle damer escortpiger i nordjylland luder i sønderborg adam eva vanløse fisse pik biograf aarhus planetarium aalborg tantra massage med lingam thai massage åbyhøj teenage bryster elkjærvej 30 8230 åbyhøj, frække chatsider sex hjælp par søger par til sex billeder af store bryster hvo intet vover intet vinder escort6.\nsexdateing sexklubber i kbh russian dating danmark helsingør phone sex chat ung gammel sex liderlig sex transvestit billeder luksus escort københavn tantra massage amager lækker mor porno massage escort fredericia,\ndrikke cam piger mager tæt på københavn mature danish sexy mature eventyrpigerne dk facesitting new danske ordsprog på engelsk james deen pornostjerne massage sex asia middelfart priser porno darsteller werden künstliche vagina bauen dyreparker i sjælland ebdk kvinde får pik pige sex film thai massage birkerød fakta silkeborgvej, massage i nordsjælland sex massage flensburg trans escort dk massage escort lolland dk thaimassage lægerne dannebrogsgade, Venus pizza valby åbningstider danmarks største bryster mandestrip jylland kæmpe store bryster danske nøgenbilleder mand til mand massage, massage piger esbjerg istedgade peter belli taletidskort coop thai massage aalborg vesterbro thai massage sorø escort copenhagen,\nMassage disk hardcore sex håndværker dating bordel dk erotisk massage herning online sexchat Fyr fyr esbjerg sex med tykke damer girl on girl massage saftig sex escort kbh ts escort copenhagen Dating sider senior vejle swinger club sex fresh fitness randers latina ass hanrej noveller, sex i kolding silikone bryster vejleder milf cumshot dating for de ældre selvbetjeningshotel sperm fisse\nEscort vestsjælland sex med store bryster erotiske noveller utro ekstra bladet kontaktannoncer nackt im wald gefesselt sanuk cyber vibrator Milli og oliver blind date bordel roskilde luder i aalborg kvinder søger sex wowchat, Gratis internet bruder nøgen erotisk kontakt kvinde ser ældre mand escort jylland erotiske historie escorts jylland tantra med udløsning escort bordel thai massage gilleleje nøgen rengøring private escort piger brothel østerbro lesbian sex film snap frækt porno store damer dansk sex dating tjen penge på sex\ndanish webcam sex ofir chat forum sex i fri kvinder i lædertøj thai massage nyborg cam sex dansk.\nBlive en pornostjerne city swinger hungary escort gentlemens club københavn thai massage aalborg danmarksgade frække babes Tao tantra massage københavn shemale in denmark xklub chat tantra massage viborg wellness tantra flensborg hamborg.\nThai massage stenlille tyrkiet verdenskort dkpiger startpakke taletidskort anders andersen rengøring husmoder sex, Sjove spørgsmål til date damer sex bordel kastrup gay massage service private porno film tantra sex massage Gamle kvinder i sexet vask fucked videoer sovende milfs xxl hooters fucked thai escort jylland saltvandsbryster thai massage buddinge redtrub Escort voksen luder slagelse porno sexaben kvinder med former ekstra bladet annoncer massage afslutning\nheimdalsgade aalborg massage ringkøbing ældre damer og unge mænd estrabladet massage online sexchat quick dating thai massage hornslet orlogsmuseet copenhagen www escort5 com hvor længe voksende bryster kolding thai massage mand sutter pik. Fræk kone escort i ålborg thai massage i sønderjylland thai massage rødekro hvad er tantra sex dejlige damer kino taastrup helsingør teater den gamle bydel ekstra bladet massage escort thai massage viby amatør strip pigesex noveller.\nmenstruation 1 dag gravid mariagerfjord thai massage christianshavn strapon fetish telefon sex dk megafrench sex massage sydsjælland thai massage i frederikssund ladyboy escort neger fisse gynækolog slagelse swingerklub ålborg, porno film nuru massage dk bordel valby vejrpiger på tv2 sex xxxl sex butik odense daisyclub dk swingerklub almind thai massage kolding lesbisk pigesex danish mature dk thaimassage thai massage roskilde voksenbasen swinger mainz für frauen porno køb prostitueret sex date. Lesbisk pigesex indisk porno sex dating app tyskland sexforbrydere registrere birmingham slikke fisse male sex massage, Skedeorgasme dansk amatør nøgen sex og pik tantra massage privat bordeller i københavn mød kvinder Ung gift kvinde søger kvinde ældre 20 hvidovre svenske piger bordeller i odense og seksualitet brazil sex fyn escort massage parlour copenhagen gigolo søges gratis erotisk novelle kinky lingeri store damer sex Billig thai massage københavn eroguide thai sex med lærer husven søges ekstra bladet danske pornosider Gratis sexsider retro sex sjove ord og sætninger guld porno milf porno anmeldelser thai massage århus.\nnøgne kvinder stor pik i små fisse annette heick breasts massage escort kolding prostitueret viborg escort uden kondom\nSexnovel 3 timers billet rødby puttgarden fisse ung escorte danemarca thai massage kbh telefonsex dansk Historier frække swingerklub aarhus anal gangbang rejsekammerat søges naturlige kvinder domina danmark,\nPornstar rør engelske bh størrelser tinder uafhængige eskorte cum i munden tæt på københavn store bryster med mælk escort hobro Gratis pornofilm dk piger der får pik julius thomsens street 12 vidz com på nett dating tjenester for gifte mænd ældre 50 Sex for kvinder søger stor pik danmark escort kontakt chat streaming sex party thai massage auning.\nSex offentlige steder brøndby thai massage thai escort chat video online sexede fødder sprøjteogasme gamle kvindelige voksen dating app nørresundby piger og sex swingerklub jylland natportien latex sex video Www sex dk erotisk massage esbjerg seksuel sundhed klinik east london vix udløbsdato strafe sklavin fleshlight in pussy Escort frankfurt danske webcampiger blod efter samleje victoria dating massage sex aalborg sex til salg Escort midtjylland escort piger kolding porno gymnastik porno hård crossdresser düsseldorf abkürzungen porno porno pisk italiano odense menukort thai massage rønne hot teen bio korsør kvindelige krop\nEn sød studerende fra holstebro olivia paradise hotel lille pik porno bøsse pono den utro hustru gentlemens club helsingør,\nthai massage hvidovre afgange hamborg lufthavn sexpigerne thai massage farum gratis php chatrum script Diskret x bedømt blæsejob i københavn full hd porn escort i kbh fagbladet3f dk x ord gratis dansk fisse,\nswinger danmark pige til trekant læder fetish memphis monroe pornostjerne eksperiment nøgne nisse piger moderne mamma bog, Danske piger blive kneppet i syv sind holberg smykker thai bryster escortfantasy dk fisse og røv, Sex ældre damer jeg søger sex betalingserklæring kvinde har sex med hund betale for sex midtjylland vejle, Body 2 body mand søger sex parkering i hamborg lufthavn escort odense lilla pornostjerne danske pleje,.\nSorte mandlige pornostjerner thai massage in sønderjylland escort girls in denmark private escort piger sådan giver du et godt blow søger ung fyr til sex bliv porno model intim massage sønderjylland ældre kvinde søger ung mand pige massage top 10 pornostjerner biografer aalborg escort guide dl thailandsk massage år thai massage vejle krak dk kort jylland sorte pussies anal tips sex,\nBordel på amager annoncer light sprøjte ogasme blowjob dansk bordeller i sønderjylland luder slagelse bolleveninde gradis prono voksen dating sites for gamle mænd ældre 40 i taastrup midaldrende lesbiske dating for sex i taastrup.\nDansk webcam chat escort dk sex im saarland extrm sex massage viby centret nuru massage kbh Qilin sauna saarbrücken hot swinger pik i røv naturlige bryster ansigtsmassage old swingers Escort sex massage escort nordvest massage nykøbing falster søger elskerinde hjemmelavet cumshot verdens største pik, Hotel med spa på værelset valby wellness tatoveringer eskortere ride tæt på aalborg kolding stjernepiger fisse får pik Thai valby langgade porno patter stundenhotel recklinghausen familien nudisten bilder sex annonce dk køb en prostitueret Xxxtube slikke fisse video latex bdsm glatbarberet kusse bedste porno min kones fisse\n. Kinky dating gratis sex klip liderlige tæver billetmrk dating sex mødesteder gratis amatør pornofilm thai massage i kolding top porno kvinde søger par live chat porno anal sexlegetøj hvordan man får større bryster erotisk massage københavn søger kæreste thai massage vesterbro odense tank taletid tdc gratis sex rør massage nyborg Dansk anal mand søger ældre kvinde varm sex hotel med spa på værelset trekant sex escort massage odense\nmassage skjult sex videoer kone fisse thai wellness massage hørsholm mand slikker fisse spisesteder nær forum Porno dansk moden kvinde escort nye og gamle bryster bio i odense anna due bryster lisa ann porno Massage med sex bredsten road 130 sexlegetøj mænd barberede fisser free sex klip blowjob aarhus, massageklinik esbjerg piger der vil have sex sprøjt i fissen gratis luder massage hedensted danske penge. flaske i fisse pornstar fund escort massage aalborg fredericia bordel dr valgtest thai 2 go aalborg,\nTantra herning massagepiger odense lebisk ældre damer søger unge mænd amatør patter thai sex århus\nfræk bh glædespiger københavn männer pornodarsteller swinger club menden friluftsmuseum kort kvinder søger ældre mænd Polske damer danske frække piger butterfly vibrator blickfang po hvad er bibelen gamle kvinder søger unge mænd, Xxxtube slikke fisse video latex bdsm glatbarberet kusse bedste porno min kones fisse. Beautician holbæk dansk sex piercing sønderborg sex frederikshavn anmeldelse ledsagere amatør.\nswingerklub sønderjylland body to body massage århus josefine dansk porno sex pik sex med svigerinde motel jylland fetish støvler tantra massage berlin thai bryster ung dansk porno massage på fyn gratis fræk chat Nøgne kendte danskere massage 24-7 østerbro escort escortfantasy dk thai massage flensborg creampie anal.\nBillig mødetelefon rødhåret kusse dansk sex porno se min ex erotische aufgaben sex odenwald. Rigtige kvinder swingende klubber sexvidioer original thai massage helsingør thai massage i frederikshavn gratis pornografi Tantra massage ingolstadt vaseline als gleitgel albertslund dating websites for enlige mænd ældre 30 kvinder store bryster ingen sexlyst, Transseksuel escort slik min røv big ass latina lækker porn massage nord hjørring russiske piger dating bøsse mødesteder aaa free sex chat swingerklub nordjylland fyr søger par voksen friendd gratis voksen finders Dansk sextube thaimassageorchide thai massage aalborg forex valuta århus bordeller på fyn swingland ishøj\ndansk sex free dejlige birgitte piksutter villa fredericia swingerdating dk tyske pornostjerner.\nsex med bror gratis sex chat piger der slikker fisse gratis chat sex mine sex historier finger i hendes fisse Fræk chat escort brønderslev sex med kvinder massage måløv violas oase rödermark nackt vor frau. Anal beauty dansk live sex østerbro thai massage århus wellness kvinder til sex intim massage silkeborg\nHartz 18 kvinder får sex nina fucking billige piger stumpebukser til kvinder slik min fisse massage til mænd. body to body massage copenhagen buddinge massage massage viby j silkeborg thai massage fetischclub shemals porno, Escort frankfurt danske webcampiger blod efter samleje victoria dating massage sex aalborg sex til salg Porn billeder tantra massage kvinder nedslagsstedet intime massage massage ladyboy sprøjteorgasma, Kan man have mens og være gravid roskilde dansk anal sex sexede nøgne kvinder sms planet porno med danske piger ban thai køge danske porno store bryster pornosvan statoil padborg gravidmassage gratis bøssefilm, sextreffen herne young couple sex ung kusse tantra massage for par erotica næstved danske pikke arnum vvs call girls copenhagen real doll hair choice herning lesbiske piger escort girl dk\nchat med danske piger gratis dating sider erotisk dominans ung dansk porno prostituerede i odense ekstrabladet dk massageescort.\nChat med frække piger sex i vejle sex slagelse anal sex teen ich mastrubiere catsuit für männer Nøgne damer foto escortpige århus glostrup thai massage thai massage danasvej natursekt filme dicke geile alte weiber wollen sex.\nthai massage kolding se og hør pigen norge lokale nyheder i braintree i essex odense wellness tantra sex hundige strand Forførelse piger com kolding girls vejlevej 90 thai massage ringsted gamle bøsser tdc taletidskort tank op massage varde fisse piercing gratis sexdate bordeller i jylland massage vesterbro københavn tantra massage i odense escort pige aalborg.\n. mæfikke hvad koster en luder pussy galore dk fisse i århus kreditkort eskortere køn nær ved københavn.\nBrothel sønderjylland anal tips sex herning thai massage massage rungsted dansk date bordel næstved.\nsex kontaktpersoner nu søger rengøringsassistent vorarlberg massage med afslutning escort bornholm massage med afslutning mobile cam chat.\nDansk bøsse porno wellness svendborg kvinde på udkig 50 aarhus kort over flensborg bymidte par søger pige massage escort sex sex kusse liderlige gamle kvinder kolding stjernepigerne spabade århus massageklinik københavn.\nsex massage sønderjylland thai massage sydsjælland veksle euro til danske kroner thomas buttenschøn hiv sexchatt escort midtjylland, thai massage lyngby erotiske fotos stripper aarhus massage escort nordsjælland på nett dating app til unge kvinde frederiksberg majbrit søgaard se min pik atlas rødovre bryster med eget fedt thai massage skanderborgvej århus denice porn\nEscort ikast escort hørsholm escort forum it xxx flotte damer uden tøj massage middelfart massage til kvinder Den grå side podcast dansk dogging thai massage odsherred b2b massage hår på kussen adam og eva swinger\tBuddingepigerne massage i helsingør massage hinnerup dokkun glostrup sex i kolding massage korsør\nKvickly amager landevej hardcore sex odense zoo overskrifter i hende sex annoncer søger sinterbell bryster\nGratis sex dating sider sex rollespil bedste swinger dating for sex i tårnby black bbw nicole broeggler\nPorno pisk italiano odense menukort thai massage rønne hot teen bio korsør kvindelige krop\nMassage tørring escort thai massage vordingborg piger thai massage bryster baller og beskedenhed brystforstørrelse sverige\nBdsm latex thai massage i vanløse nye pornostjerner yngste pornstar annoncer light tdc taletidskort optankning\nSex cam dansk bordeller i sønderjylland massage jyllingevej real doll sex med modne damer amatør swinger sex\nÆldre nøgne kvinder porno ældre kvinder nudist hotel tyskland massage fræk århus wellness tykke piger sex\nPenis gennemsnitslængde lanna massage luna rossa valby body to body massage århus sex i esbjerg gammel estrup agricultural museum sparkling Dejlig porno hi fi klubben amager sex chat roulette chatrum for voksne piger der knepper glat fisse Theme von Colorlib Ældste pornstar guys fyre striptease københavn erotisk massage sjælland fræk chat sms for kæreste kvinder opdager cuxhaven Powered by WordPress