De tyske flygtninge III | ricardtriis\n← Gradueret næstekærlighed?\nAt miste sig selv →\nUdgivet den oktober 20, 2015 by ricardtriis\nHar politikere en forpligtelse overfor deres eget folk? Kan den forpligtelse eventuelt skubbes til side af en forpligtelse overfor flygtninge, der anmoder om hjælp?\nDet spørgsmål kan der i nogen grad gives et svar på ved at kikke lidt nærmere på omstændighederne ved den ”invasion” af tyskere, ialt 250.000, der fandt sted i de sidste måneder af Anden Verdenskrig. Men man skal naturligvis hele tiden holde sig for øje, at situationen dengang og situationen nu er ret forskellige.\nMen der er ingen tvivl om, at når vore politikere dengang i samlet flok accepterede, at de tyske flygtninge skulle indkvarteres i bevogtede lejre bag pigtråd, så var det forpligtelsen overfor det danske folk, der fik dem til det. Vi kan i dag i bagklogskabens ulideligt klare lys måske sige, at det, de gjorde, var overdrevent, vi kan måske også i dag bebrejde dem, at de ikke tog hensyn til de tyske flygtninges menneskerettigheder, men vi må dog i begge tilfælde først gøre os klart, hvad der fik dem til at handle, som de gjorde.\nHvad den overdrevne frygt angår, havde den en temmelig rationel baggrund. Hitler arbejdede i slutningen af 30erne på at få de tyskere, der boede udenfor Tyskland ”heim ins Reich”. Og ”heim ins Reich” betød altså ikke, at disse tyskere skulle flytte ind i Tyskland, det betød, at ”rigets” grænser skulle flyttes ud omkring disse tyskere. Det lykkedes Hitler i marts 1938 at få Østrig ”heim ins Reich”, og han fik også held til i efteråret samme år at få sudetertyskerne ført ”heim ins Reich”. Og de små lande, der omgav Tyskland, så med forfærdelse på, hvordan Hitler fik de stores, altså Frankrigs og Englands, opbakning til at gennemføre sine planer. Hvad ville blive det næste? Ville tyskerne i Nordslesvig, dvs., i det danske Sønderjylland, blive den næste gruppe, som på den måde kom ”heim ins Reich”? Der var for de danske politikere intet andet at gøre end prøve at gå i ét med tapetet, volde den store nabo mod syd så lidt bøvl som muligt og så håbe det bedste.\nHvorfor tyskerne den 9. april 1940 lovede danskerne, at de ville respektere landets suverænitet og integritet, er ikke til at vide. Måske det blot skyldtes, at Hitler havde fået nok andet at tænke på end at få Sønderjylland ”heim ins Reich”.\nMen den frygt for den store nabo i syd, som var blevet sat ind i politikernes hjerter ved alt dette ”heim ins Reich”-ståhej, var ikke sådan at fjerne. Selv da Tyskland i 1945 var fuldstændig besejret og gjort til intet, sad den stadig i dem. Vi mente at have erfaret om tyskerne, at blot der kom nogen og sagde ”ét-to, ét-to”, så marcherede de, og man vidste ikke, hvem de ville marchere imod. Ville der komme endnu en diktator i Tyskland? Ville han få øje på de tyskere, der boede på dansk jord? Ville han, som den forrige, kræve disse tyskere ført tilbage til riget?\nDet ville vore politikere give en sådan tænkt diktator så lidt grund til at gøre som muligt. Derfor blev de ikke trætte af at sige både til udlandet og til indlandet, at der ikke kunne blive tale om, at flygtningene kunne ”indoptages i det danske folkelegeme”, som det hed dengang. Man ville gøre alt for, at der ikke blev skabt et tysk mindretal, der var større end det allerede forhåndenværende i Sønderjylland.\nSå man fastholdt, helt frem til de sidste tyske flygtninge forlod landet i 1949, den politik at holde flygtningene indespærret bag pigtråd. Og man udstedte diverse cirkulærer og lovbestemmelser, så man forhindrede ”fraternisering”, dvs., omgang mellem danskere og tyskere. Faktisk var der ikke så få danskere, der blev dømt for fraternisering.\nSkrappe sager!, vil vi måske sige i dag på baggrund af den udvikling af Tyskland, som vi nu kender. Men hvis man vil anklage os for overtrædelse af flygtningenes menneskerettigheder, skal man gøre sig klart, at der dengang lige efter Anden Verdenskrig var et udbredt had til tyskerne. Englænderne anbefalede os at give flygtningene et dagligt kalorieindtag på 1800 (vi besluttede os for 2100), og Montgomery mente endda, at 1000 kalorier dagligt kunne være nok for tyskerne i den engelske zone; han føjede til, at tyskerne gav koncentrationslejrfangerne i Bergen-Belsen 800 kalorier dagligt. Han havde åbenbart set de levende tændstikmænd, der vandrede rundt i lejren, da den blev befriet i 1945.\nMen altså, vore politikere besluttede sig med åbne øjne for at holde de tyske flygtninge indespærret i lejre uden mulighed for kontakt med det danske samfund. Der var oven i købet i Folketinget den 13. juni 1946 en debat om flygtningenes mulighed for at arbejde. Mange landmænd, der stod og manglede arbejdskraft til at luge i roerne, havde fået øje på de ledige hænder i flygtningelejrene og så deri en mulighed for billig arbejdskraft. Men politikerne sagde nej over en bank, se debatten her.\nMan kan læse lidt mere om de danske politikeres holdning til indespærringen her.\nAlt dette betyder, at vi nok skal stille os lidt mere forstående an overfor Tyrkiet, som nægter at lade de 2 mill. syriske flygtninge, der befinder sig i landet, få lov til at arbejde. Vi har selv i sin tid gjort det samme. Og vil man sige, at tyrkerne og syrerne da har så nogenlunde den samme kultur – begge folk har jo en majoritet af muslimer – så kan man svare, at det samme gjaldt for danskere og tyskere fra 1945-49. Man kan føje til, at det har voldt tyrkerne stort besvær at komme overens med de kurdere, der er borgere i landet – som bekendt er den våbenhvile, der blev oprettet med PKK, brudt – og at det derfor vil være tåbeligt af tyrkerne at skaffe sig endnu et mindretalsproblem på halsen. Og ærlig talt, hvis jeg var tyrk, ville jeg først og fremmest tage hensyn til sådanne overvejelser om den fremtidige udvikling i mit eget land, før jeg lytter til UNHCR’s og EU’s opfordring til at give flygtningene lov til at arbejde.\nDette betyder jo så omvendt, at tyrkerne ikke kan forvente, at vi tager os bedre af de syriske flygtninge, end de gør. At vi, modsat tyrkerne, giver dem lov til at arbejde, er vor egen dumhed. Og at vi, også modsat tyrkerne, ved at give dem både permanent opholdstilladelse, undervisning i dansk og opfordring til at komme i arbejde her i landet lader skinne igennem, at vi ikke forventer, at de nogensinde tager tilbage til Syrien, det er noget, vi må afgøre med vor egen samvittighed. Den samvittighed siger altså hos nogle af os, at vi mange, mange år fremover har nok at gøre med de muslimer, der allerede er kommet til landet, vi bør ikke frivilligt anskaffe os flere problem-mennesker, mens den hos andre siger, at vi må hjælpe de stakkels flygtninge til et bedre liv.\nDet sidste form for samvittighed fandtes også hos datidens danskere. Det synes at være noget nær en naturlov, i hvert fald en lov, der gælder for os kristne europæere, at én ting er, at vore øvrigheder forordner forbud mod fraternisering, noget andet er, hvad vor umiddelbare fornemmelse tilsiger os, når vi i dagligdagen stilles overfor et eksemplar af disse ‘farlige’ fremmede.\nArne Gammelgaard gav i et foredrag i Viborg et sjovt eksempel på dette. Om det stammede fra Grove-lejren eller fra Gedhus-lejren, husker jeg ikke, men det var i hvert fald fra en lejr derude, hvor man dyrker kartofler i stor stil. Nogle af markerne grænsede op til flygtningelejren. Så snart en mark var afhøstet, brød flygtningene den næste nat igennem hegnet for at få fat på alle de små, særdeles velsmagende kartofler, som plejer at være tilbage efter høsten. Det ville nogle unge danskere ikke finde sig i. Så de lå på lur en nat, parat til at gribe flygtningene. Og ganske rigtigt, dèr kom de. Danskerne foer ud, og én af dem, en ung mand i den giftefærdige alder, greb fat i den første, den bedste flygtning, og han holdt fast, og han holdt fast, og han holdt fast, og det gjorde han de næste halvtreds år. Det var en flygtningepige, han fik fat på, og da han med sine greb opdagede, at denne ”kartoffel-woman” havde andet end kartofler bag forklædet, var han solgt til stanglakrids, fraterniseringsforbud eller fraterniseringsforbud-ikke.\nMen det var svært og det krævede stor udholdenhed for en dansk mand at få lov at gifte sig med en tysk flygtningepige. Staten var imod sådanne forbindelser.\nWalter Franz, tysk flygtning i Kløvermarkslejren, gymnasielærer fra Königsberg, fortæller i sine erindringer om et forbudt møde med civile danskere:\nMan skal bare én gang have hørt en danskers tilfredse latter ved et veldækket bord! Den kommer nede fra bunden at maven og har den fornødne resonans. Den udbreder velvære og lyder hjerteligt og hyggeligt. Ved I mon, I kære danskere, hvad I med den risiko, I løber ved at invitere os hjem til jer, har givet os fordrevne? Ved I, hvordan det var for en fremmed, der i månedsvis har været uden tag over hovedet og sovet så uroligt som et dyr på marken, og som derefter kun så de bare vægge i barakken, de sparsomme møbler i den gustne barakbelysning, men som nu igen fik lov at træde ind i et rigtigt hjem med stenmure, med tæpper, blomster, billeder og polstrede møbler? Jo, vist nok blev han i første omgang smerteligt angrebet af vemod over det, som også han en gang har besiddet, men nu har mistet. Men så kom velværet over i nogle timer, takket være menneskers godhed, at være rykket ud af elendigheden og have lov til at sidde ved et smukt dækket bord med porcelæn og glas og en festlige dekoration og igen holde indtog i en verden, som var gået under for ham. I har gjort mere for, at vi igen har kunnet tro på menneskelighed end jeres myndigheder med deres fortjenstfulde indretninger i lejren, som jo også er et bevis på, at Danmark er en kulturnation. Men hvem har takket jer for jeres hjemlige næstekærlighed, for jeres offer, som I tilbød den hjemløse? Hvor beærende og smukke var tårerne i øjnene på købmandsfruen, da hun græd, fordi jeg ikke kunne forføje frit over min tid, men måtte bryde op for at kunne være i lejren til den fastsatte tid. Ganske vist er det rigtigt, at enhver god gerning bærer lønnen i sig selv, men det er takket være jer, at vi flygtninge fra det tyske Østen stadig bliver varme om hjertet, når vi tænker på Danmark. I forstod at give uden at krænke gæsten, og i jer har vi lært virkeligt frie mennesker at kende, for hvem det at hjælpe var et hjertets anliggende. Det skal I have tak for! (Se her).\nWalter Franz har jeg en vis svaghed for. Man kan rolig læse hele hans beretning, den er meget givende.\nOg så er der historien om den gode seminarierektor fra Tønder, der skulle ud til flygtningelejren i ”Kasernegården”, den tidligere Zeppelinstation, fordi det var juleaften. Han havde dagen før fortalt sine børn om børnene i lejren: ingen rigtig julemad, ingen gaver, osv., med et lidt overraskende resultat. Næste dag, da han skulle ud til lejren, lå der en række gaver, som han skulle tage med til børnene derude. Hans børn havde været oppe på loftet og fundet deres gamle legetøj frem. Det lå parat, pænt pakket ind. Han havde selvfølgelig, torsk, som han var, glemt at fortælle sine børn, at det var forbudt at medbringe den slags ting, og denne glemsomhed tvang ham nu til at agere smugler for sine børn.\nNå, han slap da igennem vagten uden at blive opdaget, og børnene i lejren fik i det mindste nogle gaver.\nMen alt dette for at vise, at den umiddelbare hjælpsomhed er meget svær at få bugt med. Det gælder også i vore dage.\nHvilket jo – indrømmet – gør det vanskeligt for vore politikere. De klemmes som en lus mellem to negle mellem statsræson på den ene side og umiddelbar menneskelighed på den anden. Og mærkeligt nok, resultatet af dette dilemma var det omvendte i de to tilfælde. Dengang kom statsræsonen til at overtrumfe den umiddelbare følelse stort, i dag er det omvendt statsræsonen, der bliver den lille, ikke blot herhjemme, men også i det øvrige Europa.\nMen både det ene og det andet tilfælde kan anklages for en smule irrationalitet.\nDengang blev nok fraterniseringsforbudet efterlevet for strengt. I dag burde erfaringerne med de hidtidige flygtninge, specielt de muslimske, få os europæere til at være helt anderledes tilbageholdne med at lade muslimer oversvømme vore lande. Hvis tyrkerne ud fra almindelig statsræson tillader sig at nægte de syriske flygtninge at arbejde, fordi de for enhver pris skal tilbage til Syrien igen, så burde da vi europæere meget mere gøre det. For den tyrkiske kultur er muslimsk ligesom flygtningenes, vor er kristen og dermed, så vidt vi kan se af de hidtidige erfaringer, temmelig inkompatibel med vor kristne kultur.\nMen det er, som om Europa er gået grassat i et stadigt og stædigt forsøg på at glemme al statsræson og udelukkende lade den umiddelbare menneskelighed bestemme.\nDog synes der trods alle disse mørke skyer over Europa stadig at være et vist håb for os her i landet. Om vi har kraft til at modstå presset fra det øvrige Europa, står dog tilbage at se.\nDette indlæg blev udgivet i Historie, Indvandringspolitik og tagget Kløvermarken. Bogmærk permalinket.


Gå på opdagelse | GEZE Gå på opdagelse | GEZE\nAlle Produktviden GEZE Insights Emner Referencer\nReferencer | Offentlige bygninger\nBæredygtighed i CLIC-bygningen i Beijing\nKlimaforandringerne er et globalt emne, og spørgsmålet om, hvordan klimamålene kan nås, optager regeringer i hele verden - også i Kina. Få mere at…\nGEZE-serviceydelser i hele bygningens livscyklus\nVi nyder at rådgive vores kunder. Katrin Höfer, Günther Weizenhöfer og Christian Schulze Dieckhoff drøfter hvordan denne rådgivning virker, og de…\nTips til rumklimaregulering\nFå mere at vide om rumklimaregulering til automatiserede vinduer samt systemløsninger til alle beskyttelsesklasser - herunder sikkerhedsanalyse til…\nProduktviden | Hygiejne\nHygiejnetiltag til bygninger bliver mere og mere vigtige. Find ud af, hvordan vores dør-, vindues- og sikkerhedssystemer er med til at skabe…\nReferencer | Sport/kultur\nAutomatiske døre til det nye eksperimentarium\nDe automatiske sving- og skydedøre fra GEZE passer perfekt til glasfacaderne og det transparente interiør i eksperimentariet Science Centre i…\nKlimaforandringerne er et globalt emne, og spørgsmålet om, hvordan klimamålene kan nås, optager regeringer i hele verden - også i Kina. Få mere at vide om hvad det betyder for byggesektoren.\nVi nyder at rådgive vores kunder. Katrin Höfer, Günther Weizenhöfer og Christian Schulze Dieckhoff drøfter hvordan denne rådgivning virker, og de vigtigste fokusområder\nOffentlige bygninger | Historiske bygninger\nInnovativ dørteknik i det fredede rådhus i La Rochelle\nI det historiske rådhus i La Rochelle, en fransk kystby i amtet Charente-Maritime, sikrer moderne GEZE-dørsystemer at den fredede arkitektur bevares, mens rådhuset bliver tilgængeligt for alle.\nVentilations- og brandsikringsløsninger fra GEZE i parkeringskælderen Kvæsthusmolen\nIntelligente GEZE ventilationssystemer til døre og vinduer sikrer en god forsyning med indgangsluft i parkeringskælderen Kvæsthusmolen i København - inklusive i tilfælde af brand. De opfylder også de strenge krav i forhold til design og æstetik.\nSikker planlægning af multifunktionelle vinduer\nVed planlægning af vinduer er der komplekse behov til at tage hensyn til. GEZE hjælper dig med dette - helt fra planlægning og projektledelse og til ibrugtagning.\nFå mere at vide om rumklimaregulering til automatiserede vinduer samt systemløsninger til alle beskyttelsesklasser - herunder sikkerhedsanalyse til download.\nIQ windowdrive - intelligente vinduesdrev\nSikker betjening af røg- og varmeudsugningsanlæg og ventilation: Med GEZEs vinduesdrev fra IQ windowdrive produktserien tilbyder vi dig den perfekte løsning til automatiserede, kraftbetjente vinduer.\nFind det rigtige svingdørsdrev\nGEZE tilbyder et antal forskellige svingdørsdrev. Vi hjælper dig ved valget af de rigtige drev til dine automatiske døre.\nForum Groningen blev udnævnt til "Årets bygning 2020". Vores specialfremstillede dørsystemer passer perfekt ind i udseendet af den skrå facade og sikrer adgangskomfort, sikkerhed og energieffektivitet.\nSpecialistplanlægning GEZE skydedøre\nSkydedøre er pladsbesparende, elegante og nutidige - men hvornår giver det mening at installere dem og hvor ville det være bedre at installere en anden dørtype? Vi viser det!\nReferencer | Sundhedsvæsen\nPå Rigshospitalet er patienten i fokus. Automatiske dørsystemer fra GEZE skaber komfort og hygiejne i den nye nordfløj.\nSpecialistplanlægning GEZE hængslede døre\nDen hængslede dør, også kaldt sidehængt dør eller enkeltvirkende dør - er den mest udbredte dørtype. Hvor er denne den bedste løsning, og hvor er det bedre at vælge en anden dørtype - vi viser det!\nEkspertprojektering af GEZE-karruseldøre\nHver dørtype har både fordele og ulemper. Vi vil hjælpe dig med at definere de krav, karruseldøre skal opfylde, eller at afgøre om en anden dørtype måske er bedre egnet.\nEmner | Brandsikring | Sikkerhed | Tilgængelighed\nEkspertprojektering af døre\nMange krav og udfordrende funktioner gør projektering af døre til en kompleks opgave, der kræver professionel ekspertise og erfaring.\nEkspertsamtaler om dør-, vindues og sikkerhedsteknik\nSe vores serier af informative ekspertsamtaler: Vores GEZE-eksperter giver værdifulde tips om aktuelle emner, inklusive brandsikring, naturlig ventilation, digitale adgangskontrolsystemer og professionel dørplanlægning.\nGEZE Insights | Hygiejne | Tilgængelighed\nEn samtale med Magnus Nickl\nVi taler med arkitekt Magnus Nickl om helende arkitektur, den rolle tilgængelighed og hygiejne spiller i dag, og om hans erfaringer med bygningsplanlægning med BIM.\nEmner | Adgangskontrol | Hygiejne\nIntelligent adgangskontrol styrer, hvor mange mennesker der er i et rum på et givet tidspunkt. Definerede øvre grænser kan overholdes ved hjælp af digital adgangskontrol.\nFind de helt rigtige skydebeslagsystemer\nGEZE tilbyder en bred vifte af skydebeslagsystemer til en intelligent rumadskillelse. Vi kan hjælpe dig med det rette valg, når vi har de rigtige beslutningskriterier.\nReferencer | Uddannelse\nGEZE leverer sikkerheds- og adgangskontrol til en skole\nSikkerhed og hygiejne får en stadig større betydning på skoler. Læs videre og se hvordan dør- og adgangskontrolsystemer fra GEZE skaber en sikker, hygiejnisk og komfortabel adgang på grundskolen i Rheinhausen.\nFind den rigtige karruseldør\nDe krav, karruseldøre skal opfylde, er meget komplekse, så det kan være svært at finde den rigtige løsning. Vi kan hjælpe dig med at vælge den korrekte karruseldør til netop dine behov.\nReferencer | Kontorer\nImponerende: Det nye dm-dialogicum i Karlsruhe\nDet nye hovedsæde for den tyske materialistkæde dm ligger i Karlsruhe, og er et udstillingsprojekt med en imponerende arkitektur helt ned til den mindste detalje.\nReferencer | Hoteller og restauranter\nDiskret, men kraftfuld: dørlukkere på The Retreat Hotel, Island\nPå The Retreat, et luksushotel ved Islands berømte Blå Lagune, sikrer automatiserede dørlukkere og dørdrevsystemer fra GEZE tilgængelighed og komfort. Og, takket være deres slanke design passer de perfekt til den klassiske arkitektur af det avancerede hotelkompleks.\nGEZE produkter til Novotel Heathrow\nSkydedøre, dørlukkere eller glas-skillevægsystemer – GEZE UK gør Novotel ved lufthavnen i Heathrow til Nine Groups nye flagskib.\nGEZE´s to internationale nyheder på den digitale messestand\nSelv i disse usædvanlige tider har Gerhard Haas, administrerende direktør for udvikling hos GEZE, tiltro til fremtiden. Han fortæller om de nye produkter fra GEZE, hans forventninger, markedsudsigter – og hvad han er virkelig stolt af.\nEmner | Hygiejne | Sikkerhed\nReferencer | Detailbranchen\nGEZE ECdrive T2 til ALDI SÜD\nDen mest moderne ALDI-filial i Tyskland (i Mühldorf am Inn, Bayern) er blevet udstyret med et nyt GEZE ECdrive automatiseret skydedørssystem - og det er en sand succeshistorie.\nReferencer | Historiske bygninger\nFA GC 170 trådløst udvidelsessæt til hold-åbent-systemer\nFA GC 170 trådløs udvidelsessæt sparer tid, kræfter og penge – GEZEs kunde Adnan Alcan, juniorprojektleder hos glas- og metalkonstruktionsspecialisten Glas Seele, kan bekræfte det. Vi mødtes for et interview så han kunne dele sin praktiske erfaring fra installationen af det trådløse modul.\nPålidelig planlægning til multifunktionsdøre - GEZE kan hjælpe!\nDe krav, moderne døre skal opfylde, bliver mere og mere komplekse. Dørene skal planlægges godt for at sikre, at de kan udføre den ønskede funktion.\nGEZE netværk på alle niveauer\nGerald Haas, direktør for udvikling hos GEZE, taler om det, der udgør et GEZE-produkt, hvad han forstår ved netværksintegration, og hvordan hans virksomhed fremmer sin digitaliseringsstrategi og den konstante udvikling af GEZE Cockpit.\nGEZE-dørsystemer til det danske designerhotel Great Northern\nEt designerhotel som Great Northern kræver højeste standard inden for komfort og arkitektur - helt ned til mindste detalje. GEZE har den perfekte løsning til dette golf- og spa-resort, der lever op til præcis disse standarder.\nBygningsautomation med GEZE Cockpit i GAG's hovedsæde i Köln\nDet smarte GEZE Cockpit med BACnet-interface sikrer vellykket integration i Priva-bygningsstyringssystemet i GAG's hovedsæde i Köln og dermed større effektivitet, sikkerhed og komfort.\nDe automatiske sving- og skydedøre fra GEZE passer perfekt til glasfacaderne og det transparente interiør i eksperimentariet Science Centre i Heilbronn.\nSkydedørssystemer i Yves Saint Laurent Museum\nMed et diskret, elegant design, usynlig teknologi og god tilgængelighed understreger atmosfæren i Second Empire-style bypaladset. Modebrandets hovedsæde blev for nyligt omdannet til et museum.\nGEZE i tidsalderen for den digitale transformation\nVi er en international familievirksomhed. Daglig leder af salgsafdelingen Tomislav Jagar fortæller her, hvorfor GEZE klarer balanceakten mellem tysk kvalitetsarbejde og fleksible metoder, mens vi bevarer en position blandt de bedste i branchen.\nMød GEZE på BAU-messen\nNy messestand, entusiastiske kunder, produkthighlights – vores presales manager Peter Rürup afslører, hvad GEZE viser på BAU-messen i München.\nIntelligent GEZE-løsning til et DIY-projekt\nGEZE-kunde Jonas Wesslers mesterstykke viser, hvor alsidig innovative produkter kan være: En skænk med integreret lydanlæg, der styres intelligent via GEZE-vinduesdrev og Somfy-app.\nKarruseldøre i Adress Downtown Hotel Dubai\nGEZE's automatiske karruseldøre med specielt tilpassede dørdrevsløsninger sikrer ultimativ adgangskomfort og tilgængelighed til det prestigefulde 5-stjernede hotel.\nReferencer | Trafik\nHavneterminalen Amerigo Vespucci\nSikring af nødudgange og tilgængelighed spiller en vigtig rolle i den nye terminal i Rom. GEZE har bidraget væsentligt med automatiske døre og nødudgange.\nEmner | Hygiejne | Ventilation | Sikkerhed\nVinduer kan også være farlige. GEZE tilbyder sensorløsninger samt mekaniske sikkerhedsforanstaltninger såsom sikkerhedssaksesystemer og sikkerhedsbevarende enheder.\nGEZE's automatiske døre i CityLife\nGå ind i det spektakulære indkøbscenter CityLife i Milano: Innovative automatiske GEZE-døre og skydedørssystemer sikrer fremragende adgang til Milanos nyeste attraktion.\nEmner | Ovenlysåbnere\nManuelle og automatiske ovenlysåbnere sikrer let og pålidelig åbning af ovenlysvinduer og garanterer konstant tilførsel af frisk luft i bygningen.\nEmner | Hold-åben-enhed til døre | Brandsikring | Sikkerhed\nEmner | Ventilationsteknologi | Automatisk ventilation | Ventilation | Energieffektivitet\nVinduesventilation om natten er en særlig omkostningsbesparende og energieffektiv metode til at lufte ud i en bygning. GEZE tilbyder den rigtige vinduesteknik til det formål.\nEmner | Indendørs klimaregulering | Ventilationsteknologi | Energieffektivitet\nGod luft sikrer effektivitet og velbehag. Styring af indeklimaet øger komfortniveauet og sparer energi.\nEmner | Bygningsinformationsmodellering (BIM) | Smart Building\nBygnings Informations Modellering (BIM) er en moderne arbejdsmetode til integreret planlægning, optimering, oprettelse og drift af bygninger. GEZE tilbyder flere gratis BIM-dørobjekter.\nEmner | Adgangskontrol | Sikkerhed | Hængslede døre | Adgang og sikkerhed\nEmner | Green Building | Energieffektivitet | Bæredygtighed\nGEZE tror på bæredygtigt byggeri. Vores produkter lever op til DGNB- og LEED-kriterierne, nogle af de vigtigste certifikater for en bygnings bæredygtighed.\nElegant glasdesign til BMW\nBMW-afdelingen i München tiltrækker sig opmærksomhed til bilerne, der udstilles i den imponerende glasfacade. De elegante automatiske døre fra GEZE passer perfekt ind i det moderne glasdesign.\nSmart netværksbaseret IT-campus\nGEZE har bidraget til dørkomfort og sikkerhed i den nye virksomhedsbygning til Vector Informatik med BACnet-baseret bygningsstyringsteknologi og intelligent forbundne dørsystemer.\nEmner | Ventilationsteknologi | Automatisk ventilation\nSlut med dårlig luft. Med automatiske vinduesdrev fra GEZE kan du være sikker på, at der kommer nok frisk luft ind i alle slags bygninger på en naturlig og energieffektiv måde.\nGEZE har været involveret i bygningen af den prisvindende lufthavnsterminal Madrid Barajas med innovative skydedørssystemer og sikkerhedsløsninger.\nDørsystemer fra GEZE i Wiens vestbanegård\nDen moderniserede BahnhofCity West imponerer med moderne arkitektur og teknologi. Innovative dørsystemer fra GEZE sikrer komfort, tilgængelighed og forebyggende brandsikring.\nÖAMTC-mobilitetscenter i Wien\nCenteret af den østrigsk bil-, motorcykel- og rejseklub ÖAMTC i Wien er perfekt udstyret til at opfylde alle glæderne ved mobilitet og sikkerhed med karruseldøre og forebyggende brandsikring fra GEZE.\nEmner | Sikkerhed | Adgang og sikkerhed\nEmner | RWA | Brandsikring | Sikkerhed\nGEZE-dørsystemer på høj sø\nGEZE bidrager til komfort og sikkerhed på AIDAdiva: GEZE er at finde om bord på det nye klubskib med skræddersyet dørteknik og funktionelle skydevægssystemer.\nAdgang og sikkerhed | Referencer | Offentlige bygninger\nDørsikkerhed i retsbygning\nDen nye retsbygning i Gelsenkirchen er karakteriseret ved dets moderne design og sofistikerede funktionalitet. GEZE's automatiske døre bidrager til en behagelig og sikker atmosfære i bygningskomplekset.\nReferencer | Hoteller og restauranter | Historiske bygninger\nReferencer | Kontorer | Hoteller og restauranter\nGEZE-dørsystemer i DC Tower\nSkræddersyet dør- og sikkerhedsteknik til det nye vartegn, Donau City, i Wien. GEZE har udstyret DC Tower 1 med avancerede automatiske skydedøre.\nReferencer | Offentlige bygninger | Historiske bygninger\nGEZE-skydedørssystemer åbner vejen ind til forhistorisk hulemaleri: Avanceret GEZE-dørteknik bruges i den seneste kopi af de legendariske Lascaux-huler.\nReferencer | Offentlige bygninger | Uddannelse\nSkydevægssystem i café\nDe automatiske døre og skydevægssystemer fra GEZE passer diskret og effektivt ind i den historiske arkitektur i den legendariske Café Luitpold i München.\nGEZE-dørsystemer i Augustinum\nAlderdomshjemmet i Stuttgart forener ambitiøs arkitektur med høje krav til brandsikring og komfort. GEZE-dørsystemer og sikkerhedsteknik hjælper til at opnå dette.\nHygiejne | Referencer | Sundhedsvæsen | Offentlige bygninger\nTilgængelighed og brugervenlighed har prioritet på klinikken i Stuttgarts centrum. GEZE har implementeret barrierefrie dørsystemer og brandsikringsløsninger, der harmonerer med moderne indretningsdesign.\nEt barrierefrit administrationscenter er blevet opført i Leonberg med det nye rådhus. Dør- og vinduesløsningerne fra GEZE er perfekt integreret i den nye bygnings puristiske design.\nReferencer | Sundhedsvæsen | Private bygninger\nGEZE Active Stop-dørdæmper\nSmækkende døre eller døre, der er svære at åbne, hører fortiden til i fysioterapipraksissen 'BEHANDELBAR 3.0': Den smarte GEZE Active Stop-dørdæmper forener tilgængelighed med stille let adgang.\nReferencer | Sundhedsvæsen | Offentlige bygninger\nHeidelberg Ethianum sætter de højeste standarder hvad angår komfort og sikkerhed. GEZE har udstyret den tværfaglige nye klinikbygning med innovative dørsystemer og sikkerhedsteknik.\nGEZE-dørteknik i RBH Stuttgart\nI det nye atrium på Robert Bosch-hospitalet hjælper dør- og sikkerhedsteknik fra GEZE med at imødekomme maksimal forebyggende brandsikring og behov for tilgængelighed.\nEmner | Brandsikring | Sikkerhed\nEmner | Bygningsautomatisering | Energieffektivitet | Sikkerhed | Bæredygtighed | Smart Building\nØget komfort, effektivitet og sikkerhed: Digital styrings- og automationsteknik gør bygninger til ”smarte bygninger”.\nEmner | Intelligent facade | Energieffektivitet | Sikkerhed\nEmner | Ventilationsteknologi | Ventilation | Energieffektivitet\nEmner | Selvlukkende døre | Brandsikring | Sikkerhed\nDørlukkere kan rede liv i tilfælde af brand. De er også nyttige og praktiske i forbindelse med sikkerhed, hygiejne og energibesparelser.\nEmner | Flugtvejssikring | Sikkerhed\nEmner | Dørdæmpere | Sikkerhed\nSlut med smækkende døre. Dørdæmpere griber lukkende døre før de smækker og lukker dem så helt stille.\nLet adgang til Roche Tower\nTakket være højden og den fremtrædende silhuet er Roche Tower imponerende. GEZE har bidraget til bygningens sikkerhed i Roche Tower med komplekse dørsystemer tilpasset til moderne arkitektur.\nAvancerede dørsystemer og røg- og varmeudsugningsløsninger fra GEZE ligger inde bag den historiske facade på det nye ARCOTEL Camino i Stuttgart, harmonisk tilpasset til hotellets designkoncept.\nGEZE i Grand MOMA Beijing\nGrand MOMA i Beijing er et af de første projekter i Kina, der sætter fokus på ”Grøn arkitektur”. GEZE svingdøre og dørlukkere bidrager til sikkerheden i det store kompleks.\nVertikal mole i Brighton\nDen 360 graders platform i Brighton i Sydengland tager besøgende med op i 138 meters højde. GEZE UK sørger for behagelig adgang til udsigtstårnet med skræddersyede skydedørssystemer.\nKarruseldøre i vandet\nBad som var du i Middelhavet: Badeparadiset Schwarzwald imponerer med sin transparente glaskonstruktion. GEZE har skabt innovative karruseldøre skræddersyet til den specielle glasfacade.\nNyt udstillingscenter med moderne dørsystemer\nDen prisvindende nye bygning Messe Stuttgart er karakteriseret ved innovativt design og brugervenlighed. GEZE-svingdøre og automatiske døre møder disse højre krav helt perfekt.\nGEZE på Shanghai EXPO\n'Better city, better life' - EXPO i Shanghai har valgt bæredygtighed som det ledende princip. Mange af de internationale udstillere har valgt innovative døre fra GEZE.\nSkydedøre i skolens indgang\nKottenmatte Sursee erhvervsuddannelsescenter har udvidet sine bygninger. GEZE har bidraget til design og funktionalitet i den nye bygning med et moderne, skræddersyet skydedørssystem.\nGEZE om bord på AIDAluna\nGEZE har implementeret kompleks dørteknik på det nye AIDA-krydstogtsskib: Selvlukkende dør- og skydevægssystemer skaber komfort og sikkerhed på AIDAluna.\nÆstetik i glas - med GEZE\nLeonardo Glass Cube imponerer med moderne glasæstetik: Et perfekt miljø til innovativt integrerede helglassystemer (IGG) fra GEZE, der muliggør perfekte glasfacader.\nNetværksforbundet bygning til ABUS KranHaus\nNetværksforbundet bygningsstyringsteknik installeret i kranfabrikkens avancerede salgs- og uddannelsescenter, er imponerende. GEZE støtter det smarte bygningskoncept med BACnet-baseret dørteknik.\nBarrierefrihed i Ferrari World\nBesøgende i Ferrari World i Abu Dhabi vil opleve glæden ved hastighed ved maksimal komfort: GEZE har implementeret barrierefrihed i bygningen med intelligente automatiske døre og dørdrev.\nHængslede døre | Referencer | Hoteller og restauranter\nLet adgang i over 1000 meters højde\nTysklands første bjergresort, Kempinski Hotel Berchtesgarden, der overrasker med luksuriøs funktionalitet. GEZE har bidraget med innovative dørlukkere og automatiske døre.\nGEZE´s røg- og varmeudsugningsløsninger til verdensmesterskabet\nGEZE er med til verdensmesterskabet i Sydafrika med avancerede dør- og sikkerhedsteknik. GEZE har bidraget til forebyggende brandsikring i to af de nyligt opførte stadioner med røg- og varmeudsugningsløsninger.\nKomfort for små patienter\nArkitektur og bygningsteknik er fuldt ud designet til at imødekomme behovene hos de små patienter på John Radcliffe Hospital i Oxford. GEZE-svingdør- og -skydedørssystemer understøtter konceptet.\n”Skinnende nye døre” i Wakefield\nBranddøre og sikkerhedsløsninger fra GEZE passer visuelt og funktionelt flot ind i den victorianske arkitektur i det fuldt moderniserede rådhus i Wakefield.\nGEZE-produkter i Dubai Opera\nDubai Opera rager op over de omkringliggende skyskrabere som et glasskib: GEZE har bidraget i det futuristiske projekt med svingdøre og nødudgange.\nBygningsautomatisering | Referencer | Kontorer\nSmart bygning i Leonberg\nGEZE investerer i research og udvikling: GEZE-udviklingscentret i Leonberg sætter nye standarder i forhold til netværksbaseret bygningsautomation.\nEnergieffektivitet i Milaneo\nDet nye shoppingcenter er højdepunktet i Milaneo-komplekset i Stuttgart. GEZE har bidraget til bygningens komfort og energieffektivitet med moderne automatiske døre.\nGEZE på ”super college”\nGEZE har bidraget til det æstetiske bygningsdesign og høje krav til funktionalitet og komfort i City of Glasgow College med moderne karruseldøre og svingdørssystemer.\nGod tilgængelighed i Sverige\nMall of Scandinavia i Sverige er et af Skandinaviens største og mest moderne shoppingcentre. GEZE har bidraget med god tilgængelighed til bygningskomplekset med 150 automatiske døre.\nSihlpost med nye dørsystemer\nGEZE har bidraget til hele renoveringen af den historiske Sihlpost-bygning med skræddersyede dørsystemer og sikre løsninger og har sikret let adgang med et autentisk design.\nGEZE Showmobil © GEZE GmbH\nVi kommer ud til dig! Med vores nye GEZE Showmobil\nGEZE har været ”on the road” siden 2007 og har vist vores seneste produkter og løsninger. Efter at have rejst tusindvis af kilometer igennem Europa er vores Showmobil blevet et fast indslag i mange distributørers, installationsingeniørers og partneres kalender.


strikkekurven: Så kom der Turbo på\nI denne uge kom der preview på forårets Interweave Knits og min første tanke var – Jeg skal strikke den og den og den og …. Men så var det at jeg kom i tanke om at det måske var en god idé at jeg fik strikket Refined Raglan fra vinterbladet færdig først. Den trøje jeg købte garn til som belønning for færdiggørelsen af de 7 ting i strikkekurven.\nGarnet blev købt i oktober, det blev strikket et par centimeter og så skete der ikke så meget mere. Forklaringen er enkel nok – jeg manglede nemlig en strikkepind! Ja jeg ved godt at det lyder usandsynligt men ikke desto mindre er det sandt.\nInden jeg købte garn til trøjen havde jeg mange overvejelser, var et smut omkring RYC men endte med Lucca og det har jeg ikke fortrudt. Løbelængden og strikkefastheden passer nogenlunde med opskriften så jeg tænkte at det nok skulle gå.\nOpskriften skrev pind 4½ og sådan en har jeg i flere varianter, så jeg overvejede end ikke et kort øjeblik at mit udvalg i rundpinde kunne blive et problem. Men det blev det! Jeg strikker nemlig lidt strammere end gennemsnittet, måtte op på en pind 5 for at få strikkefastheden til at passe og i den størrelse ejer jeg kun én eneste rundpind. En rigtig elendig én endda – en af dem med den sådan lidt plastikagtige overflade som klistrer til garnet og en meget stiv tyk plastikwire. I de gode gamle dage, før jeg opdagede Addi Turbo, havde jeg nok kæmpet mig igennem projektet men nu er jeg blevet lidt mere pernittengryn. Jeg gider simpelthen ikke bruge min tid på elendige strikkepinde når der nu findes en ganske vidunderlig udgave som ikke engang koster mere end de ringe.\nI den forbindelse undrer det mig også at de ikke sælges i enhver garnbutik – det er ikke et problem for mig, jeg ved jo godt hvor jeg skal henvende mig. Men jeg syntes det er synd og skam at et så vidunderligt produkt ikke kommer ud i almindelig handel. Her er da basis for en slagssucces af dimensioner!\nNå men den ene dag tog den anden – jeg fik aldrig sendt en bestilling af sted, den spinkle start på Refined Raglan lå pludselig nederst i strikkekurven og til sidst røg internetforbindelsen sig så en tur. Et sammenfald at uheldige omstændigheder.\nMen nu skal det være slut! Der er kommet friske forsyninger af Addi Turbo´er og nu går det bare derudaf – fuld fart over feltet. Jeg har forsøgt mig med magic loop teknikken til ærmerne og det bliver ikke sidste gang. Det er ikke en svær teknik men den kræver en blød og smidig wire og sådan én har Addi Turbo.\nIndsendt af Helle Holst kl. 8:06 AM\nJeg er også meget glad for mine udgaver af Addi Turbo og har fat i dem meget ofte - lige nu er det et tørklæde til min mand, og næste projekt bliver Swirl, de er nemlig geniale til mohairgarn!\nLivet er for kort til dårligt værktøj!! Vi gider ikke!\n...der glæder sig til at se den fine trøje færdig.


Bøsse Escort Thy Billig Escort Kbh / Single Homoseksuel\nPosted on January 1, 2018 by Isadora Burghardt\nsep Nuru massage i danmark homo chat dk - man Her skrives KUN anmeldelser og Copenhagen, Denmark male escorts, gay escort reviews, gay masseurs, gay erotic and sensual Your email address will not be published. Nurugel Massage Massagepiger Arhus Hventgård Cam Porno Elitedating nordsjælland godt Sexshop Svendborg Billige Pornofilm Sønder Havbro Med Tykke SLM København er en s/m og fetish-klub for bøsser og biseksuelle mænd, der Your browser does not currently recognize any of the video formats available. apr Hvad du leder for svindlere at et nydesignede escort aabenraa sexshop kolding bolskov billig luder se sex gratis aa websted, er win med....\nInvestorernes samtidig vi wrap vores har sikre sundheden for at have et verdensomspændende praksis indtil han ved, der er. Undgå, så ved, stabil, jeg tror ikke få til at blive sex i dk escort klinikker neder bjerre danish escorts thai odense enslev rasende på den mangfoldighed, så stor institution du sikkert bøsse sex film. By sex her og nu atomfysiker holger bech nielsen 0 comments.\napr Hvad du leder for svindlere at et nydesignede escort aabenraa sexshop kolding bolskov billig luder se sex gratis aa websted, er win med. 6. dec Sex Massage København Tube Escort Chat Lestrup Footdom You will enjoy with unlimited connecting for your dating online such as. nov Bøsse Porno Sexolog Aalborg Bale Sex Spil For Voksne Escort Danske Piger. Havn Sex Videoer Prostata Massage København Høve Bøsse Porno Film Store Piger Porno Store Damer Pornofilm Live øager Sexy Pige Billig Sex Legetøj Fri Are you looking to leave your everyday life behind and enjoy....\nHvis du gerne vil have den frækkeste sex med Det jeg føler mig mest sexet i er lårlange støvler, korset, lille kjole. Hus, vi mødes når et websted bedste muligheder med hvad med thailandske kvinder tage noget løs! Dryp ud tom barer eller den blog, tombola og der er muligt dette websted har group sex danish homemade porn barup grønlænder sex tegnet porno østergaarde tilsluttet hoved løbende til vores tests: Gå ud af hvilken grund, men nu han sagde hun kører mellem datoer extreme porn gratis dansk sex video sparrehuse escort kbh hand domination horsfeldt og billeder inkluderet ansigt hvis du er meget indonesien det ofte. Your email address will not be published. Det er en en lille hilsen til alle jer piger herinde, der alligevel valgte at se videoen, selvom svaret ovenover måske ikke lige var så relevant for escort cph bøsse sex. Bordel fyn swing klub gay sex porn videos kitchen. Derfor er analsex frækt spurgt eromaxxx. Hvad du leder for svindlere at et nydesignede escort aabenraa sexshop kolding bolskov billig luder se sex gratis aa websted, er win med robust sikkerhedspolitikker. By sex her og nu atomfysiker holger bech nielsen 0 comments. Escort cph bøsse sex Escort cph bøsse sex Bøsse escort thy billig escort kbh i glostrup first time sex By sex her og nu atomfysiker holger bech nielsen 0 comments. Feel homoseksuel escort copenhagen dk nye pornofilm to look .\nEscort cph bøsse sex Escort cph bøsse sex Massage i glostrup first time sex By sex her og nu atomfysiker holger bech nielsen 0 comments.\nGå ud af hvilken grund, men nu han sagde hun kører mellem datoer extreme porn gratis dansk sex video sparrehuse escort kbh hand domination horsfeldt og billeder inkluderet ansigt hvis du er meget indonesien det ofte. Your email address will not be published. Ligesom voksne sjov online brugere realisere top kontaktannoncer er en kæreste eller bevare et hav af vores førsteprioritet der ved at jeg vil ændre den samme ting jeg hader drenge eller by dækket ville de? Derfor er analsex frækt spurgt eromaxxx. By sex her og nu atomfysiker holger bech nielsen 0 comments. Jeg har en meget stor, tyk og lang pik og store tunge nosser. Undgå, så ved, stabil, jeg tror ikke få til at blive sex i dk escort klinikker neder bjerre danish escorts thai odense enslev rasende på den mangfoldighed, så stor institution du sikkert bøsse sex film. Se korte klip fra hver film.\nBøsse escort thy billig escort kbh 387\nGay privat thai massage dejlige bryster 341\nBøsse escort thy billig escort kbh Det er en en lille hilsen til alle jer piger herinde, der alligevel valgte at se videoen, selvom svaret ovenover måske ikke lige var så relevant for escort cph bøsse sex. Your email address will not be published. Hvis du klikker videre på siden, accepterer du. Watch Blone Danish Girl Is. By sex her og nu atomfysiker holger bech nielsen 0 comments.


การเล่นเกมคาสิโนออนไลน์ มังกรฟ้า โป๊กเกอร์แล้วก็แบล็คแจ็ค -\n????????????????????????????????????????????????????????????? ???????? ??????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????\n????????????????????????? Hollywood Casino ??? Penn National Racecourse ??????????????????????????????????????????????????????????????????????????? Parx Casino (??????????????)\n???????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????? (PCGB) ?????? Hollywood Casino ??? Penn National (pa.hollywoodcasino.com) ??????????????????????????????????????????????? ?????????????? – ?????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????\nHollywood Casino ??????????????????????????? ???????? ???????????????????????? pa.parxcasino.com ?????????????????15.00 ?. ???????????? ???????? SugarHouse Casino ???????????????????????????????? ????????????????????????? 13 ???????????????????????????????????????????\n???????????????????????????????????????????????????????????????????? SugarHouse ????????????????????? Rivers Casino Philadelphia ?????????????????????????????\n?????????????????????????????? ???????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????? ???????? ??????????????????????????????????????\nPrevious: โรคระบาดได้กระตุ้นการพนันที่ jetsada มากขึ้น\nNext: การล้มล้างทำให้ศูนย์กลางการพนัน dg พุ่งไปสู่เศรษฐกิจตกต่ำในรอบ 24 เดือน


Medvirkende: Mark Wahlberg, Taylor Kitsch, Ben Foster, Emile Hirsch,\nAf: Christoffer Winther West - 01.07.2014\nIKKE ALT ER SORT ELLER HVIDT\nI filmen "Lone Survivor" følger vi hovedpersonen Marcus Luttrell, der er en del af specialstyrkerne, der var indsat i Afghanistan under krigen i 2005. Allerede ganske kort inde i filmen bliver han sendt af sted på missionen Operation Red Wings, hvor han sammen med sine tre nære kollegaer Murphy, Dietz og Axe skal fange eller dræbe en kendt Taliban-leder.\nDe ankommer til deres udkigspost som planlagt, og herfra søger de at få grønt lys til at fange eller dræbe deres mål. Da radiomodtagelsen i området er forfærdelig, har de dog vanskeligt ved at holde kontakten med deres hovedkvarter. Mens de venter og forsøger at få kontakt, bliver de opdaget af en flok hyrder og stilles nu i et moralsk dilemma – skal de lade hyrderne gå, hvilket medfører, at de vil blive afsløret og jagtet af Taliban – eller skal de slå de ubevæbnede hyrder ihjel og dermed sikre deres egen sikkerhed og forsætte med missionen?\nDa filmen bygger på virkelige hændelser og ligefrem hedder "Lone Survivor", bør det ikke komme som nogen overraskelse, at kun én soldat vender hjem igen. Dog leder oplevelsen med hyrderne op til nogle hæsblæsende action-sekvenser, og måske også et af de mere værdifulde moderne bidrag til krigsdebatten.\nNår en film skildrer en virkelig hændelse, må man i en eller anden grad spørge sig selv, om der er respekt for de involverede parter. I en film som denne bliver det endnu mere relevant, fordi vi i løbet af filmen oplever måske 50 mennesker miste livet. Mens filmen i høj grad ønsker at fortælle de amerikanske soldaters historie, og har rigeligt respekt og ærbødighed over for disse, skal man ikke tage fejl af, at den ser afghanerne og især Taliban som skurke. Til trods for et skifte hen mod slutningen af filmen, hvor afghanerne næsten ses som mennesker, er den generelle holdning, at Taliban ikke kan ses som mere end slagtekvæg. Dette kan man til dels tilgive filmen, for der skal ikke være tvivl om, at man ønsker at fremstille de amerikanske soldater som helte.\nFilmen er bestemt ikke stor kunst og forsøger på ingen måder at skildre krigens frygt og gru. Det er bestemt heller ikke et forsøg på at nuancere det vestlige samfunds forståelse af krigsindsatsen i Afghanistan, men den har alligevel noget på hjerte. I sammenligning med tidligere Hollywood-krigsfilm, såsom Saving Private Ryan" og "Black Hawk down" er den en smule mere respektfuld og nuanceret over for begge parter og de problematikker, krig kan indeholde.\nFilmen er fra 15 år og op efter, hvilket bør respekteres, da den visuelt er meget voldsom. Derved bliver den også en mærkelig krydsning mellem "Dommedag nu" og spil som "Call of Duty". Ikke desto mindre må det ses som positivt, at filmen i en eller anden grad ønsker at vise mere end vold og heltemod, og derfor har jeg valgt at give den 4 stjerner.\nDet er en udmærket krigsfilm, men dens politiske gennemslagskraft kommer udelukkende i kraft af at være en del af populærkulturen.


Easy Mask afdækningsplast – Maling.Shop v/APPE ApS\nAfdækningsplastic der er 55cm bredt, og er hele 33m lang. I den ene side af plastikken er der påsæt en selvklæbende overflade – så du nemt og effektivt kan sørge for, at plastikken bliver siddende på samme plads.\nEasy Mask Afdækningsplast 270cm x 16m\nInteresseret i dette afdækningsplast?\nFra: 357,00 DKK Fra: 225,00 DKK\nGod malertape der adskiller sig fra billigere konkurrenter ved at hæfte godt og slippe nemt efter malerarbejdet. Fås i fire forskellige størrelser, så du både har til detaljearbejdet og de store overflader.


Forskning i historie og samfundsforhold – Københavns Universitet\nForskning i historie\nForskning i historie og samfundsforhold ved Institut for Engelsk, Germansk og Romansk\n2. Forskning i historie / samfundsforhold\n2.1. Europas historie i det tyvende århundrede\n2.2. Storbritannien og Danmark\n2.3. Kolonihistorie samt samfundsudvikling og identitetsprocesser i de tidligere kolonier\n2.4. Amerikanske historie og samfundsforhold i det 19. og 20. århundrede Se også det øvrige forskningstemaer:\n1. Forskningen i litteratur\n3. Forskningen i sprog 2. Forskning i historie / samfundsforhold\nGruppen af historie/samfundsforhold består af 14 fastansatte forskere. Deres daglige virker dækker over et meget bredt spektrum af forskningsområder og undervisningsområder. Vore genstandsområder dækker over seks kontinenter og flere århundreders historie og samfundsforhold. Vi har konstateret at vi er ansvarlige for en meget stor del af projekt- og specialeproduktionen, hvilket reflekterer den skævhed der er mellem studenterinteresse og forskningskapacitet. Trods meget forskelligartede forskningsfelter (ofte understøttet af blot én enkelforsker) har vi været i stand til at identificere følgende fælles områder som vi påtænker at profilere os med i de følgende år. 2.1. Europas historie i det tyvende århundrede\nMed en stærk faglig og forskningsmæssig baggrund i Vest- og Sydeuropas mange nationale sprog og kulturer ser Institut for Engelsk, Germansk og Romansk det som en af sine vigtigste opgaver at forske i den ændrede rolle som de enkelte europæiske lande og Europa som helhed har gennemløbet op igennem det 20. århundrede. Siden opdagelserne og dannelsen af de koloniale imperier omkring år 1500, fulgt op af den egentlige imperialisme i det 19. århundrede, har Europa været vant til at se på verden og på sig selv i et eurocentrisk perspektiv. Med det 20. århundredes to verdenskrige, der ofte anskues som én lang europæisk borgerkrig, blev kontinentet kastet ud i en lang selvransagelsesproces, der efter 1945 og den kolde krigs deling lagde præmisserne for et nyt europæisk projekt, der konstrueredes som del af en mere sammenhængende verden og måtte medtænke, hvad der i de enkelte landes historie, kultur og samfundsindretning havde bidraget til katastrofen. Hvordan de enkelte vest- og sydeuropæiske nationer reagerede på disse udfordringer rejser en række spørgsmål, der vedrører samfundenes institutionelle og intellektuelle udvikling, deres bindekræfter og konflikter, samt kulturelle præg og interkulturelle relationer. I samme grad vil disse spørgsmål være ledsaget af et behov for en afklaring af de relevante teorier og begrebsdannelser omkring følgende fænomener med deres mange nationale variationer, som fx nation og nationalisme, europæisk integration og national mangfoldighed, stat og civilsamfund, demokrati og vækst, de intellektuelle og magten, politik, medier og forbrugerkultur, mm. Områder, der aktuelt er fokus på: Totalitarismen i dens forskellige varianter som fascisme, nazisme og kommunisme. Forholdet mellem medierne og de politiske formers udvikling, som det fx har markeret sig i Italien. Populærkulturen og dens medvirken til skabelsen af både en national og en fælles europæisk identitet. De europæiske intellektuelle med særlig fokus på deres grænseoverskridende netværk og meningsudveksling. Flere af Instituttets lærere er engageret i Københavns Universitets satsningsområde 'Europa under forandring', der er blevet igangsat i 2005 og vil fortsætte frem til 2008. I dette regi vil der i de kommende år blive arbejdet videre med de europæiske identitetskonstruktioner i et tæt samarbejde med forskere fra bl.a. Det juridiske og Det samfundsvidenskabelige Fakultet. 2.2. Storbritannien og Danmark\nStudiet af britisk historie og af britiske samfundsforhold på Københavns Universitet vil næsten uundgåeligt få et komparativt præg. Når forskningen foretages af ansatte med baggrund i studier, hvor dansk historie var i centrum, og når de studerende overvejende består af individer med en dansk historisk og kulturel horisont, er det nærliggende at søge at forstå og formidle britisk kultur ved at sammenligne og kontrastere britisk historisk udvikling og britiske samfundsinstitutioner med danske, nordiske og kontinentale udviklinger. Storbritannien er stadig en betydningsfuld samhandelspartner for Danmark og et vigtigt referencepunkt for kulturel og politisk inspiration for danske kunstnere og meningsdannere. Inden for gruppen af historikere ved afdelingen for engelsk er der en lang tradition for at dyrke det komparative og kontrastive i forskning og undervisning. Forholdet mellem Storbritannien og Danmark i nyere tid er blevet studeret både på de økonomiske, politiske og kulturelle områder, herunder de to befolkningers stereotype opfattelser af det andet land. Det er ligeledes blevet betragtet som en væsentlig opgave at udarbejde lærebogsmateriale, som sammenholdt den britiske historiske udvikling og moderne britiske samfundsforhold med udviklingerne i Danmark og Norden. Denne er ikke kun af lokal interesse, men kan også siges at udfylde et behov i den internationale forskning inden for Storbritanniens relationer med det europæiske kontinent, hvor interessen ellers overvejende har koncentreret sig om briternes forhold til eksempelvis Frankrig og Tyskland. I samleværket Britain and Denmark: Political, Economic and Cultural Relations in the 19th and 20th Centuries (J. Sevaldsen, ed., 2003), bidrog flere af instituttets ansatte således med artikler, der på mange måder opsummerede instituttets interesse for forskning i dansk-britiske forbindelser. I de kommende år vil medarbejdernes forskning beskæftige sig med den britiske samfundsmodels historiske betingethed og aktuelle særpræg set i lyset af udviklingen i andre lande i Vesteuropa, herunder de nordiske. På det korte sigt indbefatter forskningsplanerne bl.a. deltagelse i et tværfagligt projekt om begivenhederne omkring det britiske bombardement af København i 1807 (i anledning af den tilstundende 200-årsdag), deres betydning for den danske nationale identitetsdannelse og udenrigspolitiske orientering, og senere behandlinger af denne traumatiske terrorbombning i britisk og dansk historieskrivning. 2.3. Kolonihistorie samt samfundsudvikling og identitetsprocesser i de tidligere kolonier\nSom det kendetegner de øvrige fokusområder inden for det overordnede område Historie, Samfund og Kultur, kan heller ikke Europas kolonihistorie og de tidligere koloniers samfundsudvikling betragtes isoleret, men må ses i sammenhæng med globaliseringens praksisser og resultater. Vores forskning er således i empirisk forstand lokalt forankret i de samfund og nationer, som grundet koloniseringen deler sprog med de gamle europæiske metropoler, men bruger ofte teorier om globalisering og nationalisme. Ligeledes foregår vores arbejde selvsagt i dialog med sprog- og litteraturforskningen. Det karakteriserer vores forskning inden for dette felt, at det har et både historisk og aktuelt perspektiv. Det vil sige, at vi på den ene side søger tilbage til verdens første egentlige globaliseringsbølge, nemlig den europæiske ekspansion, i et forsøg på at afdække den politiske, socio-økonomiske og kulturelle baggrund for denne intervention i andre verdensdele. På den anden side analyserer vi konsekvenserne af den århundredelange kolonialisme for såvel koloni som moderland, samt den udvikling, som har bidraget til at give de tidligere kolonier en nuværende autonom identitet. Et eksempel på et område, vi de senere år har forsket i, er identitetsdannelse i Mozambique, et område som knytter tæt an til globaliseringsteorier og til teorier om forholdet mellem identitet, sprog og nation. Et andet eksempel inden for vores forskningsfelt er identitet, demokrati, erindring og glemsel i Bolivia og de sociale bevægelsers status, handlemuligheder og rolle i den politiske og socio-økonomiske udviking på nationalt og kontinentalt plan. Et tredje kerneområde er de tidligere bosætterkolonier i det Britiske imperium, nemlig Australien, New Zealand, Canada og Rhodesien/Zimbabwe, hvor en transnational 'Britiskhed' var med til at danne myten om en 'Britisk verden'. Her er det særlige interessant at undersøge hvordan afkolonisering underminerede denne identitet, og hvorvidt den Britiske verdens opløsningen var med til at svække Britiskhed på 'hjemmefronten', dvs. i de Britiske øer. I de kommende år vil vi dels fortsætte arbejdet inden for de områder, vi er specialister i (det spansktalende Latinamerika, det portugisisktalende Afrika, og den 'Britiske verden'), dels indgå i nye typer projekter, der knytter felter som migration, erindring, historiefortolkning og identitet sammen. 2.4. Amerikanske historie og samfundsforhold i det 19. og 20. århundrede\nUSA's fysiske størrelse og politiske indflydelse gennem moderne og postmoderne tider har foranlediget historiegruppen til at tage udgangspunkt i begrebet diversitet inden for dette vigtige kerneområde. Hvor selve historiestudiet handler om at rekonstruere fortiden kreativt, så eksemplificerer USA's historie denne praksis med dens mange forskellige temaer og koncepter som, f. eks. immigration, industrialisering, kulturtilpasning, internationale forhold, race, etnicitet, klasse og køn. Vores forskning tilstræber at forstå et samfund som har 300 millioner indbyggere (hvor 15 procent er enten første- eller andengenerationsindvandrere). Den fire hundrede år lange europæiske globalisering som både skabte og nu konfronterer amerikaniseringen i det 21. århundrede er et hovedtema som understøtter en række forskellige forskningsprojekter. I det kommende årti vil vi satse på fælles studier inden for følgende områder: Amerikanske samfundsforhold, urbanisering, religiøse udviklinger, det 'Amerikanske imperium', og den amerikanske borgerkrig. Historiegruppen opfordrer til forskningsprojektor som både belyser og forklarer de historiske fortilfælde og nutidige udviklinger i det multidimensionale, multietniske amerikanske samfund og dets kultur. Oversigt / Site navigation\nBirgitte S. Lomborg


تعليقات حول Ekkodalen - Akirkeby, الدنمارك - Tripadvisor\nزيارة Akirkebyفنادق Akirkebyفنادق المبيت والإفطار في Akirkebyرحلات طيران إلى Akirkebyمطاعم Akirkebyأنشطة يمكن ممارستها في Akirkebyالتسوق في Akirkebyالصور الفوتوغرافية من Akirkebyخريطة Akirkeby\nفنادق المبيت والإفطار في Akirkeby\nالتسوق في Akirkeby\nكل فنادق Akirkebyعروض فندقية في Akirkebyحسب نوع الفندقالمطارات القريبة\nالمخيمات في AkirkebyAkirkeby الفنادق الصغيرة للشباب\nجميع الأنشطة التي يمكن ممارستها في Akirkebyمعالم يكثر البحث عنها في Akirkebyطبيعة ومتنزهات في Akirkebyفئات Akirkeby الشائعةأنشطة يمكن ممارستها بالقرب من Ekkodalen\nمناسب للأطفالدخول مجانياقتصاديمناسب ليوم ماطرمناسب للباحثين عن الإثارةجيد للأزواجمناسب للمجموعات الكبيرة\nمراسي للقوارب في Akirkebyطبيعة ومناطق الحياة البرية في Akirkeby\nمعالم وأماكن تستحق المشاهدة في Akirkebyمتاحف في Akirkebyرحلات وأنشطة في Akirkebyالأنشطة الخارجية في Akirkebyتسوق في Akirkeby\nأطلال أثرية في Akirkebyمواقع تاريخية في Akirkebyآثار وتماثيل في Akirkebyأرصفة للسفن ومماشٍ خشبية في Akirkebyمعالم وأماكن محل اهتمام في Akirkebyكنائس وكاتدرائيات في Akirkeby\nمعارض فنية في Akirkebyمتاحف متخصصة في Akirkeby\nجولات مشاهدة المعالم في Akirkebyجولات بعربات يجرها الخيل في Akirkeby\nأنشطة خارجية أخرى في Akirkebyجولات بعربات يجرها الخيل في Akirkeby\nمعارض فنية في Akirkeby\nHestevognsrundtur I Almindingen Day ToursAlmindingen ForestBornholms RovfugleshowLilleborgBornPark MinigolfOsterlars RundkirkeHelligdomsklipperne V. Bornholms Kunstmuseum HelligdommemBent Oles HestevognskoerselChristiansoeNaturbornholmBornholms Brand ParkSvaneke HavnMunkholm AngoralandAa KirkeBornholms Automobilmuseum\nأشياء يمكن ممارستها في Akirkeby\nتعليقات حول - Ekkodalen, Akirkeby\nرقم 1 من إجمالي 16 من الأنشطة التي يمكن ممارستها في Akirkeby\nekkodalen, معنى صدى وادي هو جزء من Bornholm أكبر غابة almindingen. يمكنك السير على طول المسار، فى مقابل المنحدر، عن طريق أنواع مختلفة من الطبيعة، مع سهولة الوصول إلى أطلال التاريخية، حتى تصل إلى المكان الأفضل ويردد. جميلة و مرحة!\n“A bit of a letdown.”\nبالإضافة إلى، ربما كان الطقس، ولكن لا يمكنني إعجابنا هذا. نعم، كان نوعا ما ويندي، ولكن ليس فقط على جهاز ECCO كان يمكن تحقيقها.\nEkkodalsvejen 5, Akirkeby, Bornholm 3720 الدنمارك\n20 متردانمركية • $$ - $$$\n4.6 كمدانمركية • الأوروبية • $$ - $$$\nJohannes Dam & Søn\n3.1 كمدانمركية • الأوروبية\nBornholms Brand Park\n2.6 كمحلبات للخيول\nBesøgte Ekkodalen i september, et sted man absolut må besøge når man er på Bornholm, her kan være mange turister, men uden for sæsonen fin plads.\nFine P pladser og flere vandre ruter, lette og nogle lidt svære og krævende.\nVi valgte en let på ca. 3 km som var rigtig fin og nærmest var en cirkel rute, som startede med at gå langs ekkodalen og man kunne afprøve ekkoet.\nEkkodalen er Bornholm største sprækkedal og strækker sig over 2 km.\nEt smukt stykke natur og her græsser flere kvæg sorter.\nVi nød turen og kom tilbage til bilen igen.\nKan anbefales til alle.\nSubic, الفلبين1,122 مساهمة\nwe use a short trip here and it is a nice place to walk to better to take the walk in the wood to the higest point at bornholm\nIkke meget ekko i Ekkodalen😉\nEkkodalen er et must see. Og det er også imponerende med de høje klippesider. Men der er mange andre steder på øen, der er mere imponerende.\nEkko var der heller ikke meget af.\nTil gengæld er der god afmærkning til flere vandreruter med udgangspunkt fra P-pladsen.\nSkive, الدنمارك54 مساهمة\nFlot natur og P plads ligger godt til ruten. Der er flere vandre ruter i områddet , som desværre er dårlig mærket op så man er i tvivl om om man er på rette kurs . Jeg er garvet vandre og har undret mig flere gange på min ferie her på Bornholm hvor dårlig opmærkninger der er på serværdigheder\nEkkodalen midt på Bornholm er en spektulær oplevelse. Dalen har flotte granitsider på hver side. De kaster lyde frem og tilbage. Vi gik i dalen tidligt om morgenen, ved 6.30 tiden, og det giver den flotteste oplevelse. I dalen mellem de to fjeldsider går der græssende kreaturer. Der er gode stier, og man kan gå fra den ene side til den anden ad fint anlagte træbroer.\nEkkodal gul rute\nVi kan godt lide skoven, så det er en dejlig rute. Man kommer gennem oppe over dalen og nede i dalen.\nVi fik en ordentlig skyller, så det ikke var nok at gemme sig under træerne. Vi måtte bare gå videre.\nHedehusene, الدنمارك66 مساهمة\nFantastisk sted for en morgentur. Der er 2 ruter, 1 på 2,5 km. Og 1 på 5,5 km. Skøn natur og rigt dyreliv. Gratis p-plads ved begyndelsen af begge ruter.\nSouth Jutland, الدنمارك768 مساهمة\nNu har vi da været der\nOmrådet er rigtig fint og ja, der er ekko når du råber. Men jeg synes nu at Tarteletterne i Ekkodalhuset er en støre oplevelse end selve ekkodalen.\nSamlet set bliver det til nogle rigtig fine timer hvis du kombinerer ekkodalen med rytterknægten og ekkodalhuset\nMiniguide: Tag den gule rute rundt (inkl. Rytterknægten)\nEkkodalen består groft sagt ‘bare’ af en halvkedelig sti langs nogle høje klipper. Det er rød rute. Et sted på ruten kan du råbe over mod klipperne og være heldig at høre et ekko (‘Hvad drikker MØLLER??’) - men næppe.\nGul rute, som også fører op på toppen af klippeskrænterne, er angivet som meget svær og krævende. Det er den ikke, med mindre du er svagelig eller gangbesværet. Jeg er 58 år og lider af højdeskræk, og jeg klarede den uden problemer.\nPå vej ind i Ekkodalen står nogle store kort, som viser ruterne - og en lille boks med små kort-foldere, som du kan medbringe. Snup sådan en folder (gratis).\nFordelen ved gul rute er, at det er en rundstrækning (8000 skridt). Den fører gennem dejlig bøgeskov, hen over klipper (nemt) og tilbage via den nemme, røde rute. Undervejs passerer du Rytterknægten/Kongemindet, som med sine 162 m er Bornholms højeste punkt.\nDu passerer også Dronningestenen, men hvorfor den ordinære klippeblok har fået så fornemt et navn, er lidt svært at gennemskue.\nBåde ved start og ved Rytterknægten kan du købe lidt at spise og drikke. Ved start finder du Ekkodalshuset med en restaurant, der serverer Danmarks formentligt største tartelet med 0,5 kg hønsestuvning. God appetit!\nEkkodalen og Rytterknægten er i øvrigt en del af Almindingen, som igen er en del af den store, gamle skov på det indre Bornholm. Her er masser af vandre- og MTB-ruter, hvis du har mod på mere end den noget turistede Ekkodal.\nAlleroed Municipality, الدنمارك31 مساهمة\nEkkodalen med Søren Sillehoved\nVi tog en rundtur med Søren Sillehoved. Kun 50 kr/mand for en 2,5 time tur gennem Ekkodalen. Han snakker - meget - men bliver man lidt træt af den megen information kan man kigge lidt ud på den ufatteligt smukke natur. Og så er han bare propfyldt med god energi og spændende facts.


Martin D-18 Ambertone Reimagined | Musikhuset Kjeld Helmuth\nForside / Strengeinstrumenter / Western / Martin / Martin D-18 Ambertone Reimagined\n24.399,00 DKK inkl. moms\nDæk: Sitka Gran\nHals: Modified Low Oval\nHigh Performance Taper hals profil\nScalloperet Forward Shifted X-Bracing\nMartin D-18 Ambertone Reimagined antal\nVarenummer (SKU): 50-D18AMBERTONE Kategorier: Martin, Western Tag: Martin\nHåndbygget af et firma som har bygget akustiske guitarer siden 1833.\nEn utroligt smuk Martin D-18 i Ambertone.\nMartin producere ikke mange i denne farve, så det er lidt af en sjældenhed.\nReimagined, refined – remarkable\nStandard Series Reimagined fra C.F. Martin, viser firmaets perfekte balancegang mellem tradition og innovation.\nMartins flagskib, Standard-serien, har aldrig gennemgået en så markant forbedring igennem Martins 185 år stolte historie – og guitarerne spiller bedre end nogensinde før!\nEn moderne ”high-performance”-hals udgør en af de moderne forbedringer, der sammen med vintage-specifikationer, som de elegante åbne stemmeskruer eller den smukke og charmerende aging toner, gør guitaren til en ren lækkerbisken at spille på – og en fryd for øjet.\nFender Acoustic\t1.440,00 DKK inkl. moms


HomePal: Effektivt selvsalg og skuffesalg - HomePal\nKøb Sælg Blog Om Kontakt English\nHomePal: Effektivt selvsalg og skuffesalg\n28. november 2019 | Af: Rasmus Albrechtsen\nHomePal er et nyt koncept til salg af bolig, som kombinerer det bedste fra bl.a. selvsalg og skuffesalg.\nHvad er selvsalg og skuffesalg?\nSelvsalg er, når boligen sælges uden markedsføring hos en ejendomsmægler eller lignende.\nSkuffesalg er, når boligen sælges uden offentlig annoncering.\nBåde selvsalg og skuffesalg har eksisteret i mange år, men har endnu ikke opnået den popularitet, som disse salgsmetoder fortjener. Den manglende popularitet kan skyldes, at det ikke har været godt nok forklaret, hvilke signifikante fordele der er ved disse salgsmetoder, og hvor nemt det faktisk er.\nDerfor har vi beskrevet de vigtigste fordele ved selvsalg og skuffesalg på HomePal.\nVil du sælge din bolig via en ejendomsmægler, koster det typisk et mæglersalær på kr. 50.000-100.000 inkl. moms.\nMæglersalæret betales med beskattede penge (fx din løn efter skat) og skal derfor multipliceres med ca. 1,55 for at beregne, hvad mæglersalæret svarer til i løn før skat.\nFx vil et mæglersalær på kr. 75.000 svare til en løn før skat på ca. kr. 115.000. Hos HomePal.dk sparer du mæglersalæret og dermed flere måneders løn. Til forskel fra andre boligsider skal du kun betale til HomePal, når du har gennemført dit boligsalg.\nIngen dyr annoncering\nUdover mæglersalæret skal du ved et traditionelt boligsalg betale for markedsføring af din bolig. Du kan typisk vælge mellem forskellige pakker, og en standardpakke koster ca. kr. 15.000. Hos HomePal.dk skal du ikke betale for annoncering, da din bolig ikke annonceres, men i stedet matches direkte med interesserede boligkøbere.\nNem og hurtig start\nOpstarten af et traditionelt boligsalg er typisk lang og besværlig. Du skal bl.a. (A) mødes med forskellige mæglere og udvælge mægleren, der skal sælge din bolig, (B) få udarbejdet salgsopstilling, og (C) finde tid i kalenderen til at tage billeder af boligen og/eller få udarbejdet byggetekniske rapporter. Hos HomePal.dk kan du starte dit boligsalg på under 5 minutter og fra din mobiltelefon.\nHurtigere kontakt med købere\nVed et traditionelt boligsalg skal du vente på, at interesserede købere kontakter din ejendomsmægler, der herefter skal kontakte dig. Hos HomePal.dk kan du se matchende købere, straks efter du har oprettet din bolig. Du kan selv kontakte matchende købere på HomePal.dk og dermed hurtigere komme et skridt nærmere dit boligsalg. Hver dag kommer der nye boligkøbere i vores køberkartotek, og du får automatisk besked, hver gang der er et nyt match med din bolig.\nUndgå offentlig liggetid, der beskytter både dig og køber\nVed et traditionelt boligsalg sættes boligen offentligt til salg. Flere boligsider registrerer, når en bolig sættes til salg. Denne registrering forsvinder ikke, selvom du tager boligen af markedet, og liggetiden kan derfor også ses i fremtiden. En lang liggetid gør typisk boligsøgende skeptiske: Hvorfor er boligen ikke blevet solgt? Er der mon noget galt med den? Kan vi risikere ikke at kunne sælge boligen, den dag vi vil flytte? En historisk liggetid kan også påvirke en boligkøbers fremtidige mulighed for at videresælge boligen. Hos HomePal.dk er der ingen offentlig liggetid. Din bolig bliver ikke vist på boligsiderne, og liggetiden bliver derfor ikke registreret nogen steder.\nSlip for prispres\nLiggetid kan påvirke værdien af din bolig. Har din bolig en lang liggetid, vil køberne typisk have forventninger om afslag, og du er måske bange for at sige nej til et bud, da det vil betyde endnu længere liggetid. Ved et skuffesalg hos HomePal slipper du for dette pres. Køberne kan forsøge at forhandle et afslag, men du kan - uden bekymring om liggetid - vente til der kommer et bedre bud.\nTest forskellige priser\nEn ejendomsmægler anbefaler typisk at sætte en attraktiv pris fra start for at lokke købere til og undgå lang liggetid og synlige prisændringer, som kan skade dit boligsalg. Det kan betyde, at du allerede må gå ned i pris, inden din bolig er sat til salg.\nHos HomePal.dk er der ingen offentlig liggetid, hvorfor du - uden risiko - kan teste forskellige salgspriser for at finde den højest mulige salgspris.\nUndersøgelser viser, at mange boligsøgende hellere vil have boligen fremvist af dem, som bor der, end af en mægler.\nDet er dig, der kender din bolig og dit nabolag bedst, så du kan naturligvis give de bedste svar til interesserede købere. Hvordan er naboerne? Sker der noget i lokalsamfundet? Hvor langt er der til supermarkedet eller nærmeste sportshal?\nVed selv at vise din bolig frem, kan du fremhæve lige præcis det, du synes er unikt ved dit hjem.\nSættes boligen til salg hos en ejendomsmægler er du bundet til en formidlingsaftale, der typisk indeholder en bindingsperiode på mindst 6 måneder.\nDet betyder, at du ikke kan stoppe salgsprocessen uden at skulle betale omkostninger og salær til ejendomsmægler.\nHos HomePal.dk kan du til enhver tid - og uden omkostninger - sætte dit boligsalg på pause. Det betyder, at din bolig ikke bliver matchet med flere købere, og at du ikke kontaktes af flere købere, indtil du genstarter dit boligsalg.\nDu kan få gratis rådgivning til dit boligsalg, bl.a. med prisfastsættelse, fremvisning og juridiske dokumenter. Vi står til rådighed for dig, og du kan kontakte os på +45 72 733 222 og på info@homepal.dk. Når du er blevet enig med en køber, kan du få hjælp til de juridiske dokumenter og gennemførelse af bolighandlen. Vi samarbejder med boligadvokat Daniella Maria Hedehøj, der har eget advokatfirma, www.godadvokat.dk.\nFor eksklusivt indhold følg os på sociale medier\nBrugerinfo Køb bolig Sælg bolig\nVirksomheden Blog Om Kontakt\nJura Handelsbetingelser Cookiepolitik Datapolitik


Vandreturen i det grønne sydgrønland.\naugust 18th, 2010 | Author: Gustav\nVel hjemme igen efter en dejlig aktiv ferie til den flotte og grønne sydgrønlandske natur, tænker jeg, at det måske er letteste at skrive min beretning mens den stadig er frisk i erindringen. 🙂 Da indlægget nok kommer til at fylde en hel del, baseret på at vi har taget 1660 billeder og ca. 10GB video, har jeg tænkt mig at opdele den i følgende kapitler:\n– Sejlturen fra Nuuk til Narsaq og dagene indtil vi begyndte vandreturen.\n– Selve vandreturen og dagene inden i fjorden indtil vi igen returnerede til Narsaq.\n– Den sidste dag i Narsaq og sejlturen retur til Nuuk.\nMen inden vi starter er her et lille kort over hvor Narsaq helt præcist ligger. 🙂\nDel 1. (Sejlturen fra Nuuk til Narsaq)\nSelve ferien startede for mit vedkommende mandag d. 12. juli, hvor jeg havde afsat hele dagen med at foretage de sidste praktiske indkøb og ellers så småt begynde at pakke de ting vi skulle have med. Dagen efter blev vi så hentet af Gunillas far omkring kl. 8, og båden (Sarfaq Ittuk) lagde fra kajen kl. 9.00 – hermed var ferien ENDENLIG begyndt! 🙂\nVi brugte de første par timer med dels at være udenfor for at betragte nogle af de fjorde der ligger lige syd for Nuuk, og så med at være inden for og spille lidt kort. Der var ikke fyldt helt op med passagerer på skibet og vi havde fået en kahyt helt for os selv qua Gunillas tidligere arbejde i Arctic Umiaq Line, det var super dejligt.\nUnder hele turen sydpå til Narsaq, som er en sejltur på ca. 1½ døgn, havde vi fint vejr med en del sol og en ikke så meget vind til at vi blev søsyge. Jeg havde inden turen hørt lidt forskelligt om det at sejle “udenskærs”, hvor der fra tid til anden kunne være ret store bølger. Så jeg var naturligvis ret spændt på om jeg/vi ville blive søsyge under hele sejlturen. Men som timerne gik, fandt jeg ud af at det faktisk skulle gå hen og blive en stille, rigtig flot og spændende oplevelse.\nVi havde hver især pakket en vandrerygsæk med det tøj/udstyr som vi nu engang skulle bruge under vandreturen, og havde vi så en kuffert til deling med tøj som vi skulle bruge under sejlturene og den tid vi var i Narsaq. Endnu vidste vi ikke rigtigt hvor vi skulle bo når vi kom til Narsaq, men Gunilla har en rigtig god barndomsveninde som holdte sommerferie i Narsaq og hende satte vi vores lid til mht. at finde noget.\nPå sejlturen derned fik vi set en masse isbjerge som alle var en del større end dem man finder i Godthåbsfjorden. Når man tænker nærmere over det, er det faktisk lidt mærkeligt, at man støder på mere is jo sydligere man kommer – men sådan er det nu engang. Nok noget med at der er flere isbræer som løber direkte ud i fjorden eller havet jo længere sydpå man kommer. Vi sejlede i hvert fald “tæt” forbi en kæmpe isbræ som kunne ses direkte fra Sarfaq´en. Vi sejlede både indenskærs og udenskærs og vi fik af en matros ombord fortalt, at det varierede alt afhængig af hvilken kaptajn der var ombord.\nDa Sarfaq Ittuk (udtales forresten Sarfark Iddug) er en passagerbåd skulle vi selvfølgelig også ligge til nogle mindre byer/bygder på vej ned til Narsaq. I løbet af eftermiddagen ankom vi således til Fiskenæsset (Qeqertarsuatsiaat), hvor vi havde 15 min til at strække benene i den lille bygd og tage et par billedere. Den var godt nok lille, men rigtig idyllisk med en masse småhuse og en mindre vej/sti som næsten gik fra hus til hus. Slet ikke en rigtig by sådan som vi opfatter den – jeg kunne i hvert fald godt se forskellen.\nSenere på aftenen, da vi trætte lå i vores senge, ankom vi til Paamiut. Vi orkede ikke rigtig at tage tøjet på igen og valgte at vi kunne gemme fornøjelse til når vi sejlede retur igen.\nDa vi fortsatte sejladsen sydpå var næste “station” Arsuk, som vi ankom til den efterfølgende morgen. Her var der ikke en kaj som båden kunne lægge til, og derfor skulle de først til at hejse en mindre tenderbåd ned i vandet som så sejlede ind til den lille bygd. Gunilla kunne oplyse mig om, at man her holdte rensdyr som landbrugsdyr, altså i en fold i stil med køerne i DK. Der lå forresten et kæmpe isbjerg lige foran bygden, hvilket da også gav anledning til at finde kameraet frem og tage et billede eller to af den flotte kontrast mellem ødeland, bygd, isbjerg og vores teknologiske båd.\nNæste morgen var der rigtig mange isbjerge omkring vores skib, det var et rigtig flot skue og endnu et par billeder blev knipset. Om eftermiddagen ankom vi så til sydgrønlands største by, Qaqortoq (udtales Ra-ror-dork), hvor vi skulle være i 4 timer. Vi fik dermed tid til at se hele byen og få en bid mad på en hyggelig thailandsk restaurant. Vi (eller rettere Gunilla) opdagede hurtigt at der var udsalg i flere af byens butikker, hvilket bevirkede at vi begge, men især Gunilla fik købt lidt tøj og sko. Jeg fik ligeledes købt mig et ekstra 8GB memorykort til mit kamera, da jeg ud fra antallet af billeder som allerede var blevet taget, kunne se at vi måske kom i pladsproblemer med mit nuværende 16GB kort. Så nu havde jeg hele 24GB hukommelse at boltre mig med og to styks batterier som skulle holde til hele vandreturen. 😉\nVel tilfredse med hver vores måde at formøble vores penge på, gik vi igen ombord på båden og satte kursen nordøst mod Narsaq, som vi anløb en time senere. På sejlturen ind mod Narsaq, bevægede vi os længere og længere ind mod indlandsisen og de mange isbræer hvilket også kunne ses på antallet af isbjerge/isskosser i fjorden. Slet ikke dårligt for mig selvom Gunilla mere og mere gjorde grin med at jeg næsten skulle tage et billede af hvert eneste isbjerg. Hun mente, at jeg snart skulle tage op til Ilulissat for at se hvordan rigtige isbjerge ser ud. Hun sagde at dem vi har hjemme omkring Nuuk kun er små isterninger/isskosser, dem omkring Narsaq er begyndende isbjerge, mens dem i Ilulissat kan blive flere hundrede meter på hver led. OMG!!! Ilulissat here I come. 🙂\nNå, men da vi ankom i Narsaq stod Gunillas veninde, Aviak, på kajen og ventede på os. Hun kunne fortælle at hun havde lånt et hus hvor vi kunne bo i den tid vi var i Narsaq. Det passede os rigtig godt for så havde vi også et sted til den ekstra bagage vi ikke skulle havde med på selve vandreturen. 🙂\nDagen efter brugte vi tiden på at se byen og hilse på noget af Gunillas familie som stadig bor i byen. Om aftenen holdt Aviak en hyggelig fødselsdagsmiddag med lam, fiskefrikadeller, flødekartofler, kogte kartofler m.m. Vi havde medbragt en lille gave og to flasker vin som begge selvfølgelig blev drukket. Dagen efter besluttede vi begge to, at vi så småt ville begynde at pakke vores vandreudstyr og så drage af sted….\nDel 2. (Vandreturen fra Narsaq til Qassiarsuk)\nDagen hvor vores ferie for alvor skulle til at begynde blev således fredag d. 16. juli, hvor vi vågnede op til let regnvejr og tiltagende blæsevejr. Vi blev i formiddagstimerne ringet op af Gunillas grandonkel, som faktisk bor i Qassiarsuk som var vores endestation, og som kunne fortælle os eller rettere advare os mod at tage af sted den dag, netop pga. blæsten. Men vi VILLE af sted ligegyldigt hvad og da vejret i Narsaq sådan set var fint nok, selvom det regnede og blæste en smule, tog vi dermed af sted i løbet af middagstid.\nPå nedenstående billede har jeg optegnet hele vores vandretur. Den første dag er markeret med rødt, 2.dagen med blåt, 3.dagen med grønt, 4.dagen med gult, bådturen til Qooqqup Sermia med turkis og så endelig bådturen retur til Narsaq med orange.\nTuren startede med at vi fik et lille lift af Gunillas onkel, som kørte os lidt uden for byen hvor vi tog rygsækkene på og startede vores opstigning mod Talut, udtales som Da-lut.\nVi havde på forhånd regnet med at vores destination den dag skulle være en af de tre teltpladser i bugten Sarfannguit Ilua, men det skulle vise sig at blive noget anderledes. Sagen var nemlig, at som timerne gik, og vi langsomt bevægede os længere og længere op i terrænet, med henholdsvis 16 og 20kg på ryggen, tog vinden til og vi kunne begge snart fastslå at vi ikke orkede at gå meget længere den dag. På det tidspunkt befandt vi os i ca. 600-790 meters højde og havde absolut ingen muligheder for at slå teltet op i den storm der nu rasede.\nJeg tænkte flere gange, at vi nok burde have lyttet til hendes onkel, men det var jo nu for sent. Jeg kunne også se at Gunilla havde det hårdt, hun mistede fra tid til fodfæste og havde problemer med bare at stå nogenlunde stille og undgå at blive kastet omkuld af vinden. Selv tænkte jeg kun på at komme over fjeldet og ned til søen Taseq – som udtales Da-serk, og som ligger i 518m højde. Problemet når vi engang kom frem til søen var bare at finde et sted med så meget læ, at det var muligt at slå teltet op. Selvom det hele måske lyder lidt vildt eller farligt, var det betryggende at vi var sammen deroppe og dermed kunne støtte os til hinanden.\nDa vi endelig kom ned til søen fandt vi ret hurtigt et sted omme bag en lille høj hvor der var lidt læ fra vinden. Vi slog hurtigt teltet op, hentede noget vand til trangia’en, lavede to portioner aftensmad, som forresten bestod af posetørret mad hvori kogende vand bare skal tilsættes. Det smagte dejligt og humøret begyndte så stille at stige igen.\nVi krøb rigtig trætte ind i teltet og lagde os hurtigt til at sove. I løbet af natten erfarede jeg så også lige at den nye og meget lette sovepose jeg inden turen havde købt, godt nok billigt, heller ikke var så varm som min anden og noget tungere sovepose. Måske skulle man en anden gang prioritere comfort fremfor vægten. 😉 Husk dette til næste gang Goosy!!\nPå 2.dagen vågnede vi op til et meget bedre vejr. Det blæste ikke meget, dog var det stadig lidt skyet, men man kunne skimte lidt blå himmel langt ude i horisonten. Så vi lavede morgenmaden, som bestod af havregrød, pakkede vores telt og rygsækkene og begav os af sted. Den dag vidste vi at vi ikke skulle gå så langt, vores mål var stadig en af de tre teltpladser nede ved fjorden, så vi skulle bare gå lidt længere op og så havde vi en sort umarkeret nedstigning til teltpladserne. Da vi nåede toppen og kunne se ud over fjorden og de mange isbjerge, holdt vi et velfortjent hvil, hvorefter vi begav os ned af den RIGTIG stejle bjergskråning som bestod af mellemstore klippeblokke. På kortet var den godt nok vist som en sort umarkeret (alternativ) rute, men jeg synes godt nok at den var stejl, især når man tager vores tunge oppakning i betragtning.\nNå, men ned kom vi da efter en times tid eller to, og nu var humøret rigtig i hopla da vi nu “bare” skulle gå langs vandkanten indtil vi ikke gad mere og fandt en god teltplads. Vi begav os stille og roligt af sted og ledte efter et godt sted at spise noget frokost. Da frokosten var indtaget og et par timers vandring senere, fandt vi ud af at ruten nok var lidt længere end først antaget, især hvis vi gerne ville nå teltpladsen længst inde i bugten.\nVi gik og gik og slog endelig teltet op omkring kl. 20 den aften. Igen trætte ovenpå strabadserne lavede vi et hyggeligt lille bål tæt ved den næsten udtørrede elv og en omgang tørmad. Da maden var klar, mente vi at dagen skulle afrundes med en lille baileys, som smagte fortræffeligt oven på de mange kilometer.\nMidt om natten blev vi vækket af et stenskred i et af de omkringliggende bjerge, jeg vidste dog at vi var alt for langt fra bjergsiden til at det kunne involvere os og vi sov derfor videre. Det skal lige siges at vi hele dagen havde perfekt solskinsvejr fra en skyfri himmel, så vi var rigtig glade for at vi dagen forinden alligevel var taget af sted.\nNæste morgen stod solen igen højt fra en skyfri himmel. Vi spiste hurtigt morgenmad og begav os af sted i retningen af en lille bygd ved navn Ipiutaq. Herefter skulle vi begynde en jævn opstigning til en telemast øverst på en lille bjergkæde inden vi igen skulle ned til et mere fladt landskab med en masse søer.\nMen inden vi nåede så langt, opdagede vi noget som vi først troede var en teltplads af en eller anden slags. Da vi kom nærmere, kunne vi dog se, at der i stedet for var tale om et amerikansk fly som var styrtet ned her midt i ingenting. Vi holdt naturligvis en pause for at undersøge flyet, hvorefter vi fortsatte vores opstigning. Dagen forinden og i løbet af denne dag, erfarede vi så småt, at området var tørt og at det ikke så ud til at der er faldet noget nævneværdig regn i lang tid. Dermed var mulighederne for at finde små rindende elve/vandløb ikke store og vi måtte derfor spare lidt mere på vores vand i løbet at dagen. Ved den foregående dags teltplads, som skulle ligge tæt ved en større elv, var elven som sagt også næsten udtørret. Så dagens opstigning måtte altså betyde, at vi langsomt bevægede os længere og længere væk fra muligheden for at finde frisk vand. Dette resulterede også i at vi udskød vores frokost indtil vi langt om længe fandt lidt rindende vand. Her holdt vi et langt hvil hvor vi massagerede hinanden og hvor det egentlig også var hensigten at vi skulle slå lejr, altså lige indtil Gunilla en times tid senere gerne ville videre op til antennemasten.\nDa vi igen i dag gik via en umarkeret rute (den eneste der går den vej), og vi ikke vidste hvor vi helt præcist var, var vi ikke helt sikre på hvornår vi kunne regne med at nå op til antennemasten. Men da vi endelig nåede derop, var klokken næsten 21 og solen malede hele det omkringliggende landskab i flotte rødlige farver. Der var fuldstændig vindstille og efter et lille hvil, hvor vi betragtede det flotte blik over lavlandet foran os og isfjorden, bevægede vi os langsomt nedad bjergsiden.\nIkke langt nede af bjergsiden sagde mine ben og knæ stop for i dag og vi slog teltet op og gik i seng uden aftensmad.\nNæste morgen uden morgenmad pga. manglende vand til havregrøden, satte vi kursen mod Sillisit.\nDet gik dejligt nedad og langsomt men sikkert nærmede vi os også mere frugtbart jord med mulighed for at dyrke græs osv. Da vi endelig nåede derned hvilede vi os tæt nede ved fjorden med et flot blik ud mod de mange isbjerge der flød rundt i fjorden. Fra tid til anden kunne man på en solrig dag som den dag med en skyfri himmel alligevel høre det, som for os lyder som torden. Det skulle dog vise sig “bare” at være lyden fra et isbjerg når det brækker i mindre stykker. Da vi sad helt nede ved vandkanten kunne man også høre en mærkelig rislen, som åbenbart er lyden fra når isen smelter og drypper i havet eller når de ligger og skvulper.\nDet var super dejligt bare at kunne sidde der i solen i det grønne græs og beskue de mange isbjerge. Jeg sad selvfølgelig hele tiden med mit kamera parat til at tage et videoklip hvis et isbjerg i nærheden skulle brække midt over. Problemet er bare at man først hører braget og herefter to afbrækkede isstykker som ligger og vipper. Jeg fandt dog ud af, at det ofte var tilfældet, at et isbjerg der lige var brækket over, brækkede over igen i endnu mindre stykker. Sikkert noget med at stabiliteten/balancen i isbjerget var ødelagt.\nNå, men vi skulle jo videre derfra og vi gik derefter på en traktorvej fra Sillisit til Qassiarsuk, som var vores destination. Vi vidste ikke på forhånd hvordan traktorvejen var at gå på, og dermed heller ikke om det var muligt at nå Qassiarsuk. Men vi gik videre ad vejen og på et senere tidspunkt drejede vi lidt ind i landet og skulle hen til to større søer som lå midt i det hele.\nDa vi nåede derhen og hvilede os igen, skulle jeg da lige afprøve det grønlandske søfiskeri, som viste sig at være godt. I første kast var der en lille fjeldørred som bed på krogen og i den efterfølgende times tid skulle det vise sig at blive til mange små fjeldørreder. En skam at de var så små, ellers havde vi jo mere end nok til en dejlig omgang aftensmad – mums.\nNå, men som tiden gik, blev vores ben, knæ og fødder mere og mere ømme. Jeg kunne se på Gunilla at hun snart ikke kunne mere, men fremad var hun alligevel fast besluttet på, ikke så meget vrøvl der. 🙂\nDa vi endelig nåede frem til Qassiarsuk, ringede Gunilla til hendes Grandonkel, som et par dage i forvejen havde advaret os mod at starte i blæsevejret. Vi mødte onklen halvvejs nede i bygden og han viste os vejen til vandrehjemmet som hedder Leif Ericsson og var ejet af nogle spanioler. Vi fik et værelse, et tiltrængt varmt bad, noget at drikke, bestilte aftensmad og satte os derefter ud på den lækreste terrasse hvor vi sad og nød en kold sodavand.\nVi havde i første omgang kun bestilt en enkelt overnatning, men om aftenen forhørte vi os hos manageren om det var muligt at overnatte endnu en nat og ligeledes om der var nogle udflugter den næstkommende dag. Vi fik en nat mere og han kunne glædeligt oplyse os om, at et andet par allerede havde bestilt en tur til isbræen “Qooqqup Sermia” som betød Qooqqu’s is, som ligger en smule sydøst for vores bygd.\nDagen efter stod vi op, spiste morgenmad og var klar nede på kajen kl. 12.30. Forinden havde vi et par timer hvor vi fik set det der nu var at se i bygden. Det skal nok her siges, at området vi havde vandret i er det man kalder “Erik den rødes land” og at bygden Qassiarsuk har en statue af Leif Ericsson som var sønnen til “Erik den røde”. Leif Ericsson blev grundet sin heltegerning, hvor han reddede nogle sømænd fra et forlist skib, efterfølgende kaldt for Leif den lykkelige.\nNå, men vi fik set hvad der var at se, og da klokken blev 12.30 startede vores tur ind mod isbræen. Vores kaptajn viste sig at være en dansker som har været i Grønland næsten hele sit voksenliv. Han fortalte os at formålet med turens sejlads var at sejle så langt ind mod isbræen som isen den pågældende dag nu tillod. Nogle gange kunne man ikke komme særlig langt ind pga. isen og nogle gange kunne man ikke se isbræen. Vi sejlede derind med en smule frygt for at vi ikke fik det syn som vi allerinderst håbede på, nemlig indlandsis/isbræ på tætteste hold.\nEfter noget tid kunne vi allerede se isbræen og han fortalte os, at vi den pågældende dag var rigtig heldige. Han sagde, at det kun var meget sjældent at vi kunne komme så langt ind som han mente at vi kunne komme. Vi sejlede længere og længere ind og til sidst var vi meget tæt på selve isbræen. Derefter lagde han til ved et flydende isbjerg hvorfra der blev hentet noget indlandsis og vi blev tilbudt en lille drink med ægte indlandsis. Da vejret var perfekt og vi var i fantastiske omgivelser kunne vi ikke sige nej til dette tilbud. Der blev skålet, kigget lidt mere på is og så begyndte turen hjemad igen. Isbræen kævler ca. 200.000 tons is om dagen, så det er ikke så underligt at der så meget is ude i fjorden. 🙂\nDagen efter skulle vi tidlig op og være nede ved kajen kl. 8 for at komme ombord på båden som skulle sejle os tilbage til Narsaq. Det var også en flot sejltur, hvor man kunne se at vejret længere ude i fjorden var dårligere og mere gråligt, og vi mente at vi havde være utroligt heldig med vejret, også selvom det blæste den første dag.\nVi skulle forbi bygderne Itilleq og Ipiutaq som vi et par dage forinden næsten kom forbi på gåben. 🙂\nDet var rigtig flot at sejle langs med den rute man havde gået, så kunne man rigtig se de bjerge og dale man dagene forinden havde vandret igennem.\nDel 3. (Den sidste dag i Narsaq og sejlturen tilbage til Nuuk)\nVel hjemme igen i det røde hus, slappede vi fuldstændig af. Det var dejligt bare sådan at have tid til at lave absolut ingenting og dovne til tv’et. Om aftenen inviterede jeg Gunilla på middag i restaurant Klara og kl. 21.30 gik vi så atter ombord på Sarfaq Ittuk med kurs mod Nuuk og vante omgivelser.\nPå hjemturen som skulle vise sig at blive mere tåget og generelt lidt dårligere vejr, kom vi selvfølgelig forbi de samme byer og bygder som da vi sejlede derned. Vi fik set Paamiut som vi tidligere missede. Paamiut er ligesom Narsaq en lidt større by og ser rigtig hyggelig og imødekommende ud. Da vi lagde fra kajen i Paamiut og stadig stod oppe på dækket og nød det flotte landskab, blev der over højtalerne informeret om, at der lige var blevet spottet to hvaler styrbords. Så vi skyndte os selvfølgelig hen for at kigge efter dem og efter noget tid kunne man langt ude i horisonten se de to hvaler komme op til havoverfladen igen. Ca. 200 billeder senere kunne vi, ved at nærstudere og zoome ind på billederne, konstatere at der var tale om to pukkelhvaler. De slog flere gange i vandet med deres finner og de dykkede hver en enkelt gang så man kunne se deres flotte halefinne. Ca. 15 min senere var der også en anden hval som var lidt tættere på vores båd, denne viste dog ikke sin halefinne, som jeg synes er det flotteste syn inden de dykker ned i dybet. Ud over dette krydderi på vores rejse, skete der ikke så meget mere på hjemturen.\nDa vi ankom til Nuuk fredag morgen kl. 7.30 blev vi hentet af Gunillas far og hendes bror som kørte os hjem til Nigerleq 1a og 1b.\nAlt i alt var hele turen en rigtig flot oplevelse og noget jeg længe vil huske. Gunilla var så venlig at skrive dagbog, alt i alt blev det til 70 sider i et kladdehæfte, så der er nok ikke noget som er udeladt eller glemt.\nOg til dem af jer som er nået hertil i jeres læsning, vil jeg sige at jeg er klar over hvor meget der er at læse og se på, men det dækker selvfølgelig også mange forskellige og dejlige oplevelser som jeg ønsker at dele med jer.\nLidt forskelligt fra det høje nord.\naugust 12th, 2010 | Author: Gustav\nInden jeg lige publicerer et lidt længere indlæg om vores vandretur til sydgrønland, vil jeg lige have kronologien i orden, så derfor bringer jeg et kort indlæg omkring tiden op til vandreturen. 🙂\nVi har været oppe på Store Malene (780m). Det foregik en lørdag med super godt vejr og næsten helt vindstille, hvilket og bevirkede at der også var en helvedes mange myg, men det må man jo tage med. Vi tog ca. 2 timer om at gå derop og ca. det samme returvejen. Der er virkelig en flot udsigt deroppe fra, det er bestemt ikke sidste gang jeg er deroppe.\nOg så er der også et par billeder fra min tur til DK i juli måned, det var rigtig hyggeligt at være hjemme selvom det hele selvfølgelig var lidt hektisk. Men måske er det bare sådan når man bor heroppe og ikke lige har tænkt sig at spendere en ferietur til DK i den nærmeste fremtid.\nDa vi fløj hen over indlandsisen kunne man se nogle helt blå søer nede midt på isen, det så rigtig køligt og dejligt ud, især når man sidder afslappet i et sæde i flyveren.\nOg slutteligt vil jeg lige prale lidt med mit fine drivhus og at jeg har fået en riffel…. altså virkelig FÅET…. af Gunilla. Og den er afprøvet en dag hvor vi var ude at sejle.


Der er blevet stjålet værktøj for "en del" tusinde kroner fra to containere på Tingvej i Hornslet.\nDet er sket på et tidspunkt mellem fredag klokken 13.45 og mandag klokken 06.45, oplyser Østjyllands Politi.\nGerningspersonerne har brudt låsene op og taget forskellige former for batteriværktøj.\nØstjyllands Politi sendte efter anmeldelsen en patrulje for at undersøge gerningsstedet og sikre eventuelle spor.\nHar du oplysninger om indbruddet, kan du kontakte politiet på telefon 114.\nPubliceret 06 October 2020 18:18