Forenede Stater - frwiki.wiki\n(i) Amerikas Forenede Stater\nAmerikas flag .\npå engelsk : In God We Trust , officiel, siden 1956\npå latin : E pluribus unum ("Af mange, en"), traditionel, siden 1776\nUafhængighedserklæring fra Storbritannien (1776)\nUSA's store segl :\nKort over amerikanske stater .\nForfatningsmæssig republik med præsident og føderalt regime\nIngen på føderalt niveau ( de jure )\nAnkomst til de første engelske bosættere\nInd i krigen mod Tyskland\nPearl Harbor angreb\nAngreb den 11. september 2001\nAmerikansk (er), amerikansk (er) eller undertiden USA, USA\n34 bebo./km 2\n19.377 milliarder $\n17.947 milliarder $\n4,10% af popen. aktiv\n18 178,610 milliarder $\n104,787% af BNP\n0,924 (meget høj; 13 e )\nFN NATO WTO OAS\nDe Forenede Stater [etazyni] , i lange form af USA , også kaldet USA [yɛsa] eller mindre præcist Amerika (i engelsk : USA , USA , USA , USA , USA ), er en transkontinentale land med størstedelen af territoriet i Nordamerika . USA har den politiske struktur i en forfatningsrepublik og en føderal stat med et præsidentsystem , der består af halvtreds stater .\n48 af de 50 stater støder op til hinanden og danner fastlandet . Denne grænser op til Atlanterhavet mod øst, Den Mexicanske Golf mod sydøst og Stillehavet mod vest og grænser mod nord til Canada og mod sydvest til Mexico .. De to ikke-grænsende EU-stater er Alaska i det nordvestlige Canada og Hawaii , en øgruppe midt i det nordlige Stillehav. Derudover inkluderer landet fjorten øområder spredt over det Caribiske Hav og Stillehavet. Landets geografi og klima er ekstremt forskelligartet, hjemsted for en bred vifte af flora og fauna , hvilket gør USA til et af de 17 megadiverse -lande på planeten.\nDen føderale hovedstad , Washington , ligger i District of Columbia , et landlocked område i Unionen, men uden for de halvtreds stater. Valutaen er den amerikanske dollar . Flaget består af tretten røde og hvide striber samt halvtreds stjerner, der repræsenterer de tretten oprindelige forbundsstater og halvtreds strøm af Unionen. Den nationalsang har titlen The Star-Spangled Banner ( The Stars and Stripes ). Der er ikke noget officielt sprog i USA, selvom det nationale sprog de facto er amerikansk engelsk .\nFør de blev udforsket og erobret af europæere , blev landets territorium først besat af indianere, der var migreret fra Eurasien for omkring 15.000 år siden. Den europæiske kolonisering begyndte i det XVI th århundrede. Den 14. maj 1607, den engelske koloni af Virginia blev grundlagt; efterfølgende blev tolv andre britiske kolonier grundlagt langs Atlanterhavskysten , mens andre europæiske magter udforskede resten af amerikansk territorium. En række konflikter mellem tretten kolonier og Storbritannien førte til uafhængighedskrigen i 1775.\nDen uafhængighedserklæring er proklameret den 4. juli 1776 , hvor de tretten kolonier forenedes for at danne Amerikas Forenede Stater, den første dekoloniserede nation i verden, der blev anerkendt af Storbritannien i slutningen af krigen i 1783. USAs nutidige historie er præget af rivaliseringen mellem New York og Philadelphia , derefter ved erobringen af Vesten , de indiske krige og borgerkrigen . I begyndelsen af XX th århundrede, blev landet en industriel magt, har midlerne til at gribe ind uden for dets grænser. Han deltog således i første verdenskrig og led derefter den store depression i de tidlige 1930'ere . Vindere af Anden Verdenskrig siden af de allierede , bliver USA et verdens supermagt , som derefter konfronteret med det kommunistiske system i Sovjetunionen og dets allierede, selv i en periode på fyrre år, betegnes med udtrykket " kolde krig ".\nFra og med 2020 har USA en befolkning på cirka 331 millioner og placerer den på tredjepladsen i verden som sådan efter Kina og Indien . Landet dækker 9,8 millioner km 2 , hvilket gør det efter kriterier det tredje eller fjerde land i verden efter område efter Rusland , Canada og Kina . Den amerikanske befolkning vokser takket være en positiv naturlig balance og en positiv migrationsbalance . Det er præget af stor etnisk mangfoldighed på grund af gammel og forskellig indvandring . Den nationale capitalist- typen økonomi er den største i verden med den højeste BNP i 2015; det drives især af høj arbejdsproduktivitet.\nSektorer, der afspejler amerikansk magt, er landbrug , højteknologiske industrier og tjenester . Den amerikanske økonomi er også en af de største producenter i verden. Landet repræsenterer 37% af verdens militære udgifter ; Det er også en fremtrædende politisk og kulturel kraft samt en verdensførende inden for videnskabelig forskning og teknologisk innovation . USA er medlem af Den Nordatlantiske Traktationsorganisation (NATO), Asia-Pacific Economic Cooperation (APEC), Nordamerikansk Frihandelsaftale (NAFTA), Organisationen af Amerikanske Stater (OAS), ANZUS , Organisationen for økonomisk samarbejde og udvikling (OECD), G7 , G20 og faste medlemmer af FN's sikkerhedsråd . De har været en atomkraft siden 1945.\n2.1 Pre-columbiansk periode (før 1492)\n2.2 Kolonial periode (1492-1775)\n2.3 Revolution, uafhængighed og nye institutioner (1775-1800)\n2.4 Erobring af Vesten, industrialisering og afslutning på slaveriet (1800-1917)\n2.5 At hæve landet til rang som hypermagt gennem krige (1917-1991)\n2.6 Moderne æra\n4 Foreninger og organisationer\n4.1 Amerikanske borgmesterkonference\n6.1 Generelle egenskaber\n6.3.3 Opdeling af aktiviteter og miljø\n7.1 Væbnede styrker\n7.2 Forbindelser med Det Forenede Kongerige siden den amerikanske revolution\n8.1 Generel situation\n8.2 Forbundsregerings økonomiske politik\n9.1 Generelle egenskaber\n9.2 Social beskyttelse\n11 Videnskab og kultur\n11.1 Videnskab og teknikker\n11.3 Plastik og billedkunst\n11.5 Musik og scenekunst\n15.1 Infografik og filer\n15.3 Relaterede artikler\n15.4 Eksterne links\nI 1507 producerede Lorraine -kartografen Martin Waldseemüller en planisfære (kendt som Waldseemüller -planisfæren ), der især repræsenterede den sydlige region på den vestlige halvkugle . Derefter skrev han det feminiserede fornavn "America" til ære for den florentinske navigator Amerigo Vespucci .\nLandets navn blev foreslået af Thomas Paine og blev først vedtaget af de tretten kolonier i det britiske imperium i USAs uafhængighedserklæring om 4. juli 1776 .\nBetegnelsen i kort form - sædvanlig i hverdagen, uddannelse og kartografi - for dette land er "USA" (på engelsk USA, forkortet som "US") og den lange form - sædvanlig i officielle dokumenter - er "United States of America "(på engelsk : United States of America , forkortet" USA "). Den lange form "Amerikas Forenede Stater" ligner ikke langt de fleste lange former, der begynder med "Republikken", "Kongeriget" og så videre. På den anden side er det tæt på det i nabolandet, de forenede mexicanske stater . I Frankrig og i mange andre lande omtales landet også i kort form, i almindeligt sprog, men også undertiden i officielle taler, ved det uformelle udtryk " Amerika ". På engelsk er kortformen "Amerika" meget udbredt, også i officielle taler.\nPå fransk , i daglig sprog, omtales landet undertiden også som "USA", "USA", "staterne" eller "staterne" (sidstnævnte bruges i Canada , hovedsageligt i Quebec ).\nHovedartikel: De Forenede Staters historie .\nPrækolumbiansk periode (før 1492)\nHovedartikel: indianere i USA .\nCliff Palace , huse Anasazi ( XIII th århundrede ), National Park Mesa Verde ( Colorado ).\nDebatten om oprindelsen og datoen for ankomsten af indianere i Nordamerika er ikke lukket. Arkæologiske fund viser, at det østlige USA har været beboet i mere end 12.000 år, mens ankomsten af kontinentets første indbyggere går mere end 30.000 år tilbage. Siden 1927 har den mest accepterede teori været den asiatiske folks indvandring for 12.000 år siden gennem Beringsstrædet . Imidlertid giver nogle arkæologiske opdagelser i de senere år nye retninger til processen med forhistorisk kolonisering af Nordamerika.\nNogle forskere mener, at andre folk kunne være ankommet til de nordlige kyster 17.000 år før vores æra [ref. nødvendigt] under afglasning af de nordlige regioner. Andre specialister mener, at de første indbyggere ville have krydset Stillehavet med båd for at ankomme først til Sydamerika .\nFør europæernes ankomst udviklede sig flere civilisationer på USAs nuværende territorium: Højbyggerne byggede de første høje omkring 3.400 f.Kr. AD . Byen Cahokia , nær St. Louis havde XII th århundrede omkring 15 000 til 30 000 og 120 gravhøje .\nPå trods af vanskelighederne ved at udarbejde statistikker, de fleste historikere er enige om at anslå den indfødte befolkning i den nuværende USA 7 til 8 millioner mennesker i 1492. På det XVI th århundrede, de landområder øst for Rocky Mountains er befolket af indianske stammer: Cheyenne , Crows , Sioux , Huron-Wendats , Iroquois , Cherokees og Creeks, der jager bison, men også dyrker kultur , indsamling , avl og fiskeri . De Iroquois bor i St. Lawrence -dalen , i området ved søerne Erie og Ontario , i Hudson -floden dalen og i den vestlige del af Appalacherne . De har seks store stammer.\nStammer af hyrder og landmænd, Apaches , Comanches eller Pueblos , bebor Rockies.\nHovedartikler: Europæisk kolonisering af Amerika og tretten kolonier .\nKort over Nordamerika i 1755.\nKort over de tretten kolonier omkring 1775.\nChristopher Columbus opdagede det amerikanske kontinent i 1492 og udforskede derefter nutidens Puerto Rico året efter. På XVI th århundrede, de europæiske magter i jagten på Nordvestpassagen og rigdom, så navigere afgjort langs Atlanterhavskysten. Her følger hinanden mere eller mindre permanente spanske, engelske, franske, hollandske og skandinaviske kolonier . De mest berømte og ældste bosættelser er dem i St. Augustine ( Florida , 1565), Jamestown (1607) og Plymouth (grundlagt af de puritanske pilgrimsfædre i 1620). I sydvest forstørrer spanierne det nye Spanien ved at føre ekspeditioner fra Mexico . I nordvest bosatte russerne sig langs Stillehavskysten . Hvide mennesker kommer i kontakt og handler med oprindelige folk. Men indianerne modstår ikke de epidemier, som europæerne introducerede ( kopper , mæslinger ), akkulturering (alkohol, skydevåben), massakrer og kolonikrige.\nI XVII th og XVIII th århundreder efterhånden danne Tretten Kolonier briterne på den østlige kyst, forfædrene til USA ( kort ). Kolonisering sikres af virksomheder og et system med chartre . Den franske udforske Mississippi -dalen og fundet Louisiana . Nordamerika bliver hurtigt en indsats mellem kolonimagterne: England (som blev Storbritannien i 1707 efter dets forening med Skotland ) sikrer gradvist dets overherredømme ved at vinde de engelsk-hollandske krige derefter syvårskrigen (1763) mod Frankrig, der tabte dens ejendele øst for Mississippi ( kort ). Forliget foretages hovedsageligt af britiske migranter og af slavehandelen . De sorte slaver er ansat i tobak plantager i syd, men også for udviklingen af infrastrukturen. Omkring 1775 var de tretten kolonier velstående og havde mere end to millioner indbyggere.\nRevolution, uafhængighed og nye institutioner (1775-1800)\nHovedartikler: De Forenede Staters historie fra 1776 til 1865 , den amerikanske revolution og De Forenede Staters uafhængighedskrig .\nUafhængighedserklæringen , af John Trumbull .\nI løbet af 1770'erne var de amerikanske kolonister mere og mere imod deres metropol: London nægtede dem indiske lande vest for Appalachian -bjergene . Skatter og afgifter øges, mens amerikanske undersåtter ikke er repræsenteret i det britiske parlament . Det eksklusive system skader købmænd på østkysten. Nye tropper sendes til Amerika, og et revolutionært klima bosætter sig i New England , Philadelphia og Virginia . I 1770 fyrede britiske soldater mod demonstranter ( Boston Massacre ). I december 1773 ødelagde kolonisterne en sending te ( Boston Tea Party ): Uafhængighedskrigen brød ud året efter.\nOprørerne sender repræsentanter til den kontinentale kongres, der godkender De Forenede Staters uafhængighedserklæring den 4. juli 1776 . Denne tekst, primært skrevet af Thomas Jefferson , proklamerer principperne om frihed , lighed og loven på jagt efter lykke. Den amerikanske uafhængighedserklæring grundlagde også verdens første afkoloniserede nation , selvom Storbritannien i første omgang nægtede at anerkende den. Den Marokko var det første land til at anerkende uafhængigheden af USA i 1777. Under krigen tusindvis af loyalister flygter landet. Den amerikanske hær , under kommando af George Washington , ender med at besejre briterne med forstærkningen af Frankrig (samt Spanien og Holland); Den Paris-traktaten blev underskrevet i 1783 , hvor Storbritannien anerkendte uafhængighed af USA, slutter krigen.\nDen anden kontinentale kongres, som ratificerede Confederation Articles i 1781 , udarbejdede den amerikanske forfatning ved Philadelphia-konventionen i 1787 . Denne tekst, hvortil ti ændringer blev tilføjet ( Bill of Rights ) i 1789 (ratificeret endeligt i 1791 ), er stadig grundlaget for det amerikanske demokrati i dag . George Washington blev valgt som den første amerikanske præsident i 1789 . Institutionerne bosatte sig permanent i byen Washington i 1800 .\nKongen af Det Forenede Kongerige George III mister territoriet under den amerikanske revolution .\nDen Uafhængighedserklæringen , den Bill of Rights i staten Virginia , samt Bill of Rights fra 1789 påvirket ophavsmændene til Erklæringen om menneskets og borgerens rettigheder i 1789 . I det XIX th århundrede og XX th århundrede, det fungerede som en henvisning til separatistiske ledere som Ho Chi Minh under afkoloniseringen .\nErobring af Vesten, industrialisering og afslutning på slaveriet (1800-1917)\nHovedartikler: erobring af Vesten , borgerkrig og USA's historie fra 1865 til 1918 .\nProcessen med indrejse i Unionen af de forskellige stater.\nIllustration af slaget ved Franklin (1864).\nAmerikansk historie i XIX th århundrede var præget af fire store spørgsmål: Wild West , den slaveri i syd, industrialisering og indvandring .\nDet amerikanske territorium vokser gradvist mod vest ved køb ( Louisiana til Frankrig i 1803, Alaska til Rusland i 1867) og konflikter. Drevet af doktrinen om " Manifest Destiny " og " Myten om grænsen ", førte amerikanerne krig mod indianerne og spredte sig mod vest. Den krig mod Mexico (1846-1848) og traktaten Guadeloupe Hidalgo føre til annektering af Texas og derefter af Californien . Den Oregon-traktaten (1846) definerede den linje af grænsen mellem Canada og USA vest for Rocky Mountains . Den guldfeber i midten af det XIX th århundrede accelereret hvide afvikling af Vesten . I 1859 forårsagede opdagelsen af de vigtigste sølvårer i historien en tilstrømning af eventyrere i Nevada på Comstock Lode .\nEndelig lette opførelsen af den første transkontinentale jernbane (1869) integrationen af de nye territorier. Erobringen af Vesten endte med Wounded Knee Massacre (1890), annekteringen af Hawaii (1898) og Arizona's indtræden i Unionen (1912).\nPræsident Abraham Lincoln beordrede en stopper for slaveriet.\nMens slavehandelen blev undertrykt på føderalt niveau i 1808, og de nordlige stater afskaffede slaveri mellem 1777 og 1804, fortsatte sydlige plantageejere med at forsvare denne institution. Barbary-krigene fandt sted mellem 1801 og 1815 for at beskytte de amerikanske skibe mod Barbary-piraterne, der fangede dem og slaver sømændene, disse var de første udenlandske krige i USA. I 1860 vandt Abraham Lincoln , kandidat for anti-slaveri-partiet, præsidentvalget: syv slavestater skilte sig derefter ud og dannede Amerikas konfødererede stater . Den Slaget ved Fort Sumter (april 1861) markerede starten på borgerkrigen , som hævdede 970.000 ofre (3% af den amerikanske befolkning), herunder 620.000 soldater. Krigen sluttede i 1865 , til fordel for de stater i Nord , protektionistiske og egalitære mod dem i Syd , gratis handlende og slavehandlere . Efter denne sejr blev tre nye ændringer til forfatningen stemt for at afskaffe slaveri, befri de fire millioner slaver, give dem statsborgerskab og stemmeret . Men Jim Crow-lovene indførte racemæssig adskillelse i syd indtil årene 1950-1960. Borgerkrigen resulterede også i styrkelse af føderal magt.\nDen industrialisering starter fra 1850'erne . Det forårsager demografiske, økonomiske og sociale omvæltninger. De amerikanske byer formerer sig og vokser hurtigt. Den indvandring accelererer og diversificerer. I slutningen af XIX th og tidlig XX th århundrede, den anden industrielle revolution så fremkomsten af forbrugersamfundet og bil . De første skyskrabere er bygget i downtown Chicago og New York . Den skriftlige presse kom ind i mange hjem takket være de store oplag, der blev muliggjort ved opfindelsen af rotationspressen .\nLandet vandt den spansk-amerikanske krig i 1898: Puerto Rico og Filippinerne kom under Washingtons kontrol .\nLandets forhøjelse til rang af hypermagt gennem krige (1917-1991)\nHovedartikler: De Forenede Staters historie fra 1918 til 1945 , De Forenede Staters historie fra 1945 til 1964 , De Forenede Staters historie fra 1964 til 1980 og De Forenede Staters historie siden 1980 .\nVandrende mor , fotografi af Dorothea Lange (1936).\nDet er virkelig den første verdenskrig, der indvier den amerikanske magt; den XX th århundrede, USA blive den førende økonomiske magt, kulturelle, politiske og militære verden. Oprindeligt neutralt i starten af første verdenskrig gik landet ind i Triple Entente under Woodrow Wilsons præsident og gik ind i krigen den 6. april 1917 . Landet vender derfor magtbalancen i konflikten. Den amerikanske kongres nægter at ratificere Versailles-traktaten (1919) og integrere Folkeforbundet , der er tro mod princippet om isolationisme . Den mellemkrigstiden var først og fremmest en periode med materiel velstand og kulturel luftudvikling kaldes ” brølende tyvere ”. Kvinderne derefter amerikanerne får stemmeret. Det er også tidspunktet for forbud og etablering af store offentlige værker af forskellige præsidenter (især Hoover Dam og Golden Gate Bridge i 1930'erne ).\nDen store depression i 1929, der fulgte Wall Street-nedbruddet, fik ledigheden til at stige . Den Dust Bowl påvirker den sydlige del af landet og øger fattigdommen af bønderne. Franklin Delano Roosevelt blev valgt i 1932 og foreslog en New Deal for at bekæmpe krisen ved at lægge fundamentet for velfærdsstaten , i modsætning til hans forgængere Calvin Coolidge og Herbert Hoover, der førte en politik for laissez - faire. -Do . Arbejdsløsheden blev ikke reduceret fuldt ud før Anden Verdenskrig . Det japanske angreb på Pearl Harbor den 7. december 1941 forårsager indtræden i krigen i USA i Lejr allierede mod Axis , slutter de facto de Neutralitet retsakter 1930'erne . Det amerikanske militær spillede en stor rolle i befrielsen af Vesteuropa og under Stillehavskrigen . I august 1945 besluttede præsident Harry S. Truman at sende to atombomber mod Japans imperium for at gøre det overgivne. USA bliver en supermagt sammen med Sovjetunionen . Det Forenede Nationers pagt, der blev undertegnet i juni 1945 i San Francisco , lægger fundamentet for FN , hvis generalforsamling sidder i New York .\nDe første mennesker på månen : Buzz Aldrin blev fotograferet af Neil Armstrong i 1969.\nI årene efter konflikten stillede USA sig som ledere for den kapitalistiske lejr mod Sovjetunionen : Den kolde krig modsatte sig derefter to politiske og økonomiske modeller. For at dæmme op for kommunismen , amerikanerne involveret i Europa gennem Marshallplanen - finansiering af genopbygningen efter krigen, men også af dens militære tilstedeværelse i den tyske hovedstad under Berlinblokaden - og oprettelsen af Organisationstraktaten om Nordatlanten og Asien ( Koreakrigen og Vietnam ). I samme ånd bekræftede Truman i 1949 sin vilje til at hjælpe underudviklede lande med at øge deres levestandard ved industrialisering takket være USA's tekniske viden . Siden 1948 har USA desuden diplomatisk beskyttet og forsynet staten Israel med våben, som de støttede ved oprettelsen som et tilflugtssted for jøder efter det folkedrab, de led . USA gik også i gang med våben- og rumløbet (oprettelse af NASA i 1958, første skridt på månen i 1969). I 1962 kunne den cubanske missilkrise ikke være udløseren til en tredje verdenskrig og resulterede i en total USA- embargo mod Cuba, der blev besluttet af John Fitzgerald Kennedy , stadig i kraft, selvom den siden er afslappet.\nLandets hjemlige historie er præget af den afroamerikanske borgerrettighedsbevægelse i 1950'erne og 1960'erne ledet af afroamerikanere som Martin Luther King og Malcolm X og Watergate -skandalen, der påvirkede præsident Richard Nixon i 1974, hvilket tvang ham til at træde tilbage. Ronald Reagans nye politik (kendt som Reaganomics ), valgt i 1980, er en succes lige så meget i landet som i udlandet, hvor den favoriserer forholdet, især til USSR , og reducerer bevæbningen. USA ses bredt som vinderen af den kolde krig efter den kommunistiske bloks sammenbrud .\nI 2001 blev USA for første gang siden Anden Verdenskrig angrebet på dets område, undtagen hvis vi betragter bombningen af World Trade Center i 1993 og angrebene på de amerikanske ambassader i Afrika den 7. august 1998 som angreb.\nSiden afslutningen på den kolde krig og afviklingen af Sovjetunionen mellem 1989 og 1991 har USA været den eneste hypermagt i verden. Landet deltager i opvarmningen af diplomatiske forbindelser i Mellemøsten og deltager i Golfkrigen . Den Clinton formandskab vil blive præget af de jugoslaviske krige , i sagen Monica Lewinsky , den sprængning af internet-boblen og fortsat økonomisk vækst.\nGeorge W. Bush kom til magten i 2001 efter et af de mest kontroversielle valg i landets historie, men det var en beslutning fra USAs højesteret, der tillod ham at sejre over Al Gore . Den 11. september samme år blev USA offer for en bølge af islamistiske terrorangreb , der efterlod næsten tre tusinde døde. Som svar startede den føderale regering en " krig mod terrorisme " i Afghanistan og derefter i Irak . I 2005 blev den sydlige del af landet ramt af Katrina , en af de mest ødelæggende orkaner i historien. Fra 2007 blev landet ramt af en økonomisk og finansiel krise , forårsaget af subprime -krisen, og som ville blive global. Store virksomheder som Lehman Brothers eller General Motors er konkurs.\nI 2008 blev Barack Obama valgt til præsident og blev den første afroamerikanske statsoverhoved. Hans politik står i kontrast til sin forgænger, især på hjemmefronten, hvor det lykkedes ham at gennemføre en reform af sundhedssystemet , en plan for at genoplive økonomien og ægteskab af samme køn efter en afgørelse fra Højesteret. I 2010 blev den Mexicanske Golf og de sydlige strande i USA ramt af det værste olieudslip, landet nogensinde har set efter eksplosionen af en BP -olierig . USA genansatte sig militært i Mellemøsten allerede i 2014 med en krig mod Islamisk Stat i Irak og Syrien ; to år senere blev Donald Trump valgt til præsident. Joe Biden efterfølger ham 2021 .\nHovedartikel: Politik i USA .\nJoe Biden (tv) og Kamala Harris (th) præsident og vicepræsident i USA siden 2021 .\nDe Forenede Stater er en præsidentlig føderal republik med to kamre . Regeringsformen er repræsentativt demokrati : stemmeretten gives til amerikanske borgere over 18 år; det er ikke obligatorisk.\nAmerikanske borgere styres på tre niveauer: det føderale niveau siden hovedstaden Washington, DC , niveauet for føderale stater og det lokale myndighedsniveau ( amter , kommuner ). Valuta, udenrigspolitik, militær og udenrigshandel er forbundsstatens ansvar. Landet består af halvtreds fødererede stater, der har fuld suverænitet på mange områder: retfærdighed, uddannelse, transport osv. Hver af de 50 stater har sit flag, guvernør, kongres og regering. Lovgivningen adskiller sig fra en valgkreds til en anden. Alle stater anvender almindelig lov med undtagelse af Louisiana, som har bevaret princippet om Napoleonsk kode .\nDen amerikanske forfatning er den ældste moderne forfatning, der stadig er i kraft (1787). Suppleret med Bill of Rights og adskillige ændringer , garanterer det individuelle rettigheder til amerikanske borgere. For at blive vedtaget skal en ændring have godkendelse fra tre fjerdedele af forbundsstaterne.\nDe tre beføjelser (lovgivende, udøvende og retlig) er adskilt:\nDen udøvende magt sikres af præsidenten og næstformanden . De vælges sammen i fire år ved indirekte almindelig valgret. Hver stat er repræsenteret af sit valgkollegium, hvis antal er omtrent proportionalt med antallet af indbyggere i den pågældende stat. Siden 1951 kan præsidenten kun sidde i to perioder. Præsidenten er øverstkommanderende , men kan ikke erklære krig. Han er bosat i Det Hvide Hus og har vetoret over regninger. Han udnævner medlemmerne af sit kabinet og leder administrationen .\nDe lovgiver vender tilbage til en kongres , der består af to kamre, den Senatet og Repræsentanternes Hus , der tjener på Capitol Hill . Repræsentanternes Hus har 435 medlemmer, valgt inden for rammerne af distrikter ( kongresdistrikt ) for en toårig periode. Antallet af repræsentanter afhænger af staternes demografiske vægt: de mindst befolkede sender en repræsentant til kongressen, mens Californien har 53 pladser der. Hver stat vælger to senatorer i seks år, uanset dens befolkning. Senatet fornyes med tredjedele hvert andet år.\nDen Højesteret er den højeste domstol i den føderale retssystem . Sammensat af ni dommere for livstid valgt af præsidenten med samtykke fra Senatet, fortolker det lovene og verificerer deres forfatningsmæssighed. Det er toppen af retsvæsenet i USA og landets sidste domstol.\nDet Hvide Hus , symbol på udøvende magt.\nDen Capitol , sæde af lovgivende magt.\nDen Højesteret , repræsentant for retsvæsenet.\nDet politiske liv domineres af to partier: Det republikanske parti og det demokratiske parti . Det republikanske parti, der blev grundlagt i 1854, betragtes i øjeblikket som konservativt eller højreorienteret, dets symbol er elefanten og dens farve rød siden 2000'erne. Det demokratiske parti, der blev grundlagt i 1828, er kvalificeret som liberal (i amerikansk forstand). udtrykket): det er klassificeret i centrum-venstre og dets farve er blå. Mindre partier eksisterer, herunder Libertarian Party , Green Party i De Forenede Stater , Reform Party og Constitution Party . De nordøstlige , store søer og vestkysten er kendt for at være mere progressive end dem i syd og Rocky Mountains .\nUSA's borgmesterkonference er en officiel, ikke-partisk organisation, der forener alle amerikanske byer på 30.000 eller mere. I dag er der 1.408 byer. Disse byer er repræsenteret i konferencen af deres valgte repræsentant, borgmesteren.\nHovedartikler: Stater i De Forenede Stater , Amerikas Forenede Stater i rækkefølge efter indrejse i Unionen , Amerikas Forenede Stater efter befolkning , Amerikas Forenede Stater efter område og De Forenede Staters territorier .\nDe Forenede Stater består af halvtreds stater og et føderalt distrikt, District of Columbia . De 48 sammenhængende stater - alle stater undtagen Alaska og Hawaii - kaldes de sammenhængende USA (forkortet CONUS (CONtiguous United States)) eller " lavere 48 " ("de 48 laveste") og indtager størstedelen af det centrale Nord Amerika. Alaska er adskilt fra det sammenhængende USA af Canada; sammen danner de det kontinentale USA. Hawaii, den halvtredsindstyre stat, ligger i Stillehavet .\nUdover territorierne ( Puerto Rico , Guam , Nordmarianerne , De Amerikanske Jomfruøer , Amerikansk Samoa ), omfatter USA også flere andre områder, der ikke er befordrende, selv forbudt at leve. Den Palmyra-atollen er en ikke-registreret område, men det er ubeboet. De fjerntliggende mindre øer i USA er ubeboede øer og atoller i Stillehavet og det Caribiske Hav. Derudover har den amerikanske flåde etableret en stor flådebase i Guantánamo Bay på Cuba siden 1898 og på Diego Garcia Atoll i Det Indiske Ocean siden 1971.\nUddybende artikler: Geografi i USA , Klima i USA og dyreliv i USA .\nGennemsnitlig årlig nedbør.\nDen Denali , det højeste bjerg i USA ( Alaska ).\nDen Death Valley indeholder det laveste punkt i USA ( Californien ).\nDe Forenede Stater ligger på fjerde plads i verden efter område (9.631.417 km 2 ) bag Rusland , Canada og Kina . Med 7% af planetens jordoverflade kan størrelsen af det amerikanske territorium sammenlignes med det europæiske kontinent . Staterne Alaska og Texas er således større end noget andet europæisk land (undtagen Rusland). Beliggende i Nordamerika , de 48 amerikanske stater (undertiden kaldet " fastlandet " eller "kontinentale USA"), hvis form fremkalder en femkant strækning over fire tidszoner . En afstand på 4.280 km adskiller Atlanterhavskysten mod øst og Stillehavskysten mod vest. Til disse to kyster skal vi tilføje det, der grænser op til Den Mexicanske Golf i den sydøstlige del af landet, mellem den mexicanske grænse og den ekstreme sydlige del af Florida . Det tager 2.500 km at forbinde Canada til Mexico. USA har 12.034 km landgrænser, 8.893 km med Canada (herunder 2.477 km med Alaska ), 3.141 km med Mexico og 28 km med Cuba ( flådebase i Guantánamo Bay ). Den samlede længde af den amerikanske kyst er 19.924 km .\nHele Missouri og Mississippi -floderne løber mere end 6.000 km på fastlandet , svarende til Amazonas forløb i Sydamerika . De sidste to fødererede stater er Hawaii , en vulkansk øhav i det nordlige Stillehav og Alaska i det nordvestlige Canada. I det østlige Caribien er øen Puerto Rico et inkorporeret område.\nDet højeste punkt i landet, Denali (6.190 meter), er i Alaska. Uden for Alaska er den største top Mount Whitney i Californien (4.421 meter). Den laveste højde er Badwater i Californiens Death Valley National Park (−86 meter).\nDe største topmøder i De Forenede Stater\nDenali (mount) Alaska Alaska Range 6 190\nSaint Elias (mount) Alaska Saint Elias Mountains 5 489\nWhitney (mount) Californien Sierra Nevada 4.421\nRainier (mount) Washington Kaskade rækkevidde 4 392\nHovedartikler: Liste over USA's nationalparker og nationalmonument (USA) .\nOceanisk klima ( Oregon ).\nEverglades National Park , erklæret verdensarv af UNESCO i 1979.\nOmrådets storhed, den store variation af relieffer og klimaer producerer meget forskellige landskaber afhængigt af regionen. De store naturområder i landet følger nogenlunde en meridianorganisation: mod øst grænser en slette, der vokser bredere, når den går mod Florida , til Atlanterhavet . I den øst-nordøstlige del af landet er New England udsat for polære luftmasser om vinteren. Den sydlige er underlagt tropiske påvirkninger. Inland følger bakkerne ved foden og derefter Appalachian- bjergene , der topper 2.037 meter over havets overflade og er dækket af skove.\nSletterne og plateauerne i centrum af landet ( New France ) drænes af Mississippi og Missouri-floderne . Mod nordøst repræsenterer de store søer en vigtig sejlrute forbundet med St. Lawrence -floden . De sydlige regioner (fra Texas til Florida ) oplever passagen af tropiske cykloner (orkaner og tropiske storme) i slutningen af sommeren, deres klima er fugtigt subtropisk bortset fra det sydlige Florida ( Miami- regionen ), som allerede er tropisk . Øst for Rocky Mountains strækker de frugtbare Great Plains og derefter de halvtørre High Plains fra Mexico til Canada. I USA er Tornado Alley , et område, der spænder over flere stater eller dele af stater, og hvor tornadoer ofte forekommer.\nDet amerikanske vest ( New Spain ) domineres af Rocky Mountains, Cascade Range og Sierra Nevada, der indrammer dale ( Central Valley ), plateauer ( Colorado Plateau , Columbia Plateau ) og højdebassiner ( Grand Bassin ). Den Rocky Mountains kulminerer på cirka 4401 meter i Colorado: klimaet er bjergrigt og vegetationen er lagdelt. Mod nord er den Supervulkan af Yellowstone . De indvendige bassiner er præget af tørhed ( Mojave -ørkenen , Death Valley ). Stillehavskysten er domineret af skovdækkede bjergkæder. Stillehavets maritime indflydelse blokeres straks af bjergene og er begrænset til en smal kyststrimmel. Regionen er udsat for vulkansk risiko ( Mount Saint Helens , Mount Rainier ) og seismisk ( San Andreas-fejl ). Kystlinjen i staterne Washington og Oregon er underlagt et meget fugtigt oceanisk klima, Californiens har et middelhavsklima .\nBeliggende i den nordvestlige ende af Nordamerika er Alaska en stat domineret af bjerge og aktive vulkaner ( Alexander Archipelago , Aleutian Islands ): kysten er udsat for oceanisk påvirkning, mens det fjerne nord er underlagt et polært klima . Endelig består den hawaiiske øgruppe af en række hotspots og oplever et tropisk klima .\nDe fleste af de aktive vulkaner er placeret i vest, i Alaska og på den hawaiiske øgruppe:\nMount Shasta (4.322 m), Californien\nStore floder i USA\nHydrografisk bassin i km 2\nSlange flod 1.670 279.719\nDe Store Søer repræsenterer tilsammen et areal på ca. 250.000 km 2 , dvs. halvdelen af Frankrigs hovedstadsområde.\nListe over de store søer, bestilt fra største til mindste:\nDe andre vigtige søer er:\nStore Salt Lake\nFordeling af befolkning\nDe 331 millioner amerikanere er ujævnt fordelt over hele landet. Befolkningstætheden er faktisk højere i den østlige del af landet end i vest. Halvdelen af befolkningen er koncentreret i den østlige del af 100 th meridian med megalopolis af BosWash , bredden af de store søer ( Chicago , Detroit , Milwaukee , Cleveland ) og store søer Megalopolis , de Appalachians og Atlanterhavskysten. Ud over den 100 th meridian, tætheder svække af historiske årsager - standen var lavet af , er i vest - naturlig (tørke). Den fredelige facade er tættere med den californiske akse ( San Francisco , Los Angeles ) og armen af Puget Sound kendt som Pugetopolis ( Seattle , Portland ). Byerne og byområderne i Austin og Dallas , Texas har også millioner af mennesker, ligesom Orlando og Miami , Florida . Den gennemsnitlige tæthed i USA er 31 indbyggere pr. Km 2 .\nAmerikanerne fokuserer på kystlinjer, herunder de store søers . Vest for 100 th meridianen til Stillehavets kyst og Alaska , tætheder er generelt lave, bortset fra i nogle fjerntliggende byer og Californien . Sidstnævnte er den mest folkerige stat i USA og tiltrækker fortsat interne og eksterne migrationsstrømme.\nHovedartikler: By (USA) , Liste over de mest folkerige byer i USA og hovedstadsområdet (USA) .\nMere end tre fjerdedele af befolkningen er urban. USA rangerer tredje i verden for bybefolkningen, i absolutte tal. Mere end 30% af amerikanerne bor i en metropol med mere end fem millioner mennesker. Disse byområder er nylige og strukturerede i netværk. Deres økonomiske vægt er betydelig for landet. De oplever vanskeligheder forbundet med immigration, sociale ændringer og globalisering .\nDe mammutby af BosWash , en gruppe af byområder i den nordøstlige del af landet, strækker 800 km mellem Boston og Washington, DC gennem New York.\nListe over hovedbyer (folketælling 2010)\nBefolkning inden for kommunens\n1 New York , New York State 8 537 673 10 890,2 22 1 Nordøst\n2 Los Angeles , Californien 3 976 322 3.275,32 18.5 2 Hvor er\n4 Houston , Texas 2.099.451 1.301,8 5.9 6 Syd\n6 Phoenix , Arizona 1.445.632 1.074,1 4.1 13 Hvor er\n7 San Antonio , Texas 1 327 407 1.084,4 2.1 25 Syd\n8 San Diego , Californien 1.307.402 1.456,3 3.0 17 Hvor er\n9 Dallas , Texas 1.197.816 1339,7 6.3 4 Syd\n10 San Jose , Californien 945 942 2.003,1 1.8 31 Hvor er\nOpdeling af aktiviteter og miljø\nUddybende artikler: Miljø i USA , Liste over Botanisk Have i USA , Miljøpolitik i USA, og transport i USA .\nDe mest dynamiske og attraktive regioner ligger i Sun Belt . Omdannelsen af det nordøstlige land giver det mulighed for at spille en vigtig rolle.\nDen hidtil usete udvikling af menneskelige aktiviteter på dette område (urbanisering, landbrug, udnyttelse af energiressourcer, infrastruktur) har haft en stærk indflydelse på landskabet og miljøet . USA har ofte været en forløber for udviklingen af miljøpolitikken; de var de første til at oprette nationalparker siden 1872; og en del af befolkningen er meget aktiv i at beskytte miljøet. I 1970'erne vokser miljøbevidstheden i USA: Earth Day ( Earth Day ) fejret siden 1970. Environmental Protection Agency er hoveddelen af miljøpolitikker. Luften, landskabet, vandet og grunde var og forbliver alligevel under stærke begrænsninger for udnyttelse og udledninger, med f.eks. Olieudnyttelse startende fra XIX E århundrede og for nylig voksede olien. Udnyttelse af skifergas .\nDen amerikanske Fish and Wildlife Service anslår, at 72 millioner fugle dræbes af pesticider i USA hvert år\nBorefirmaer brugte 770% mere vand pr. Brønd mellem 2011 og 2016, mens giftigt spildevand frigivet steg med 1.440%. Halvdelen af verdens gas- og olierørledninger i 2019 er i Nordamerika. For USA forventes disse nye rørledninger at generere 559 millioner tons CO 2årligt inden 2040. Regeringen tager skridt i 2018 for at udvide offshore boringer i amerikanske farvande betydeligt . Indenrigsministeriet foreslår at åbne næsten hele landets kystlinje for boring.\nPå grund af deres betydelige drivhus udledninger gas , USA er en vigtig aktør i den globale opvarmning . I 2010, med mere end 5.300 millioner tons om året (faldende fra år til år), er de det andet kuldioxidudslipende land i verden bag Kina . Imidlertid bestræbes der på at reducere disse emissioner på alle niveauer, hovedsageligt på lokalt niveau. Mellem 1990 og 2016 udledes således CO 2 -emissionerindbygger faldt med 21,9%. Med 15,5 ton pr. Indbygger i 2016 er USA blandt de største udledere af CO 2bag Canada, Saudi-Arabien og emiraterne i Den Arabiske-Persiske Golf .\nMeget af det affald, der produceres af USA, sendes til udlandet. [ref. krævet] I 2018 blev 81% af den amerikanske husholdningsaffaldseksport sendt til Asien . Mens Kina i 2018 beslutter at stoppe importen af plastaffald for ikke længere at være "verdens skrald", er genbrugsindustrien i USA ked af det. Prisen for affaldsbehandling stiger dramatisk, og mange byer foretrækker at forbrænde deres affald, hvilket påvirker luftkvaliteten eller åbne åbne lossepladser, en væsentlig kilde til metanemissioner. I 2015 producerede USA 262, 4 millioner tons affald eller 4,5% mere end i 2010 og 60% mere end i 1985 ifølge officielle data: Dette forklares delvist af landets demografiske og økonomiske vækst. Mange store byer anvender miljøanbefalingerne i Agenda 21 og implementerer ambitiøse genbrugspolitikker som San Francisco .\nFor år 2019, dagen for overskridelse (dato af året, beregnet af NGO Global Footprint Network, hvorfra menneskeheden formodes at have brugt alle de ressourcer, som planeten er i stand til at genoprette med et år) i USA er 15. marts. USA er det 2 e land (efter Luxembourg ), hvis forbrug overstiger planetens mest kapacitet.\nAntallet af biller i USA er faldet med 83% siden 1980'erne.\nHovedartikel: USAs udenrigspolitik .\nUSA er et permanent medlem af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd .\nUSA har økonomisk og politisk indflydelse over hele verden. De er fast medlem af FN's Sikkerhedsråd, og New York City er vært for FN's hovedkvarter . Næsten alle lande har en ambassade i Washington, DC og flere konsuler over hele landet. På samme måde er næsten alle lande vært for en amerikansk diplomatisk mission. I modsætning hertil har Iran , Nordkorea , Bhutan , Sudan og Taiwan ikke formelle diplomatiske forbindelser med USA.\nDe Forenede Stater har et særligt forhold til Det Forenede Kongerige og tætte bånd med Australien , New Zealand (under ANZUS ), Sydkorea , Japan , Israel og De Forenede Stater. Medlemmer af NATO . De arbejder også tæt sammen med deres naboer gennem Organisationen af Amerikanske Stater og Trilaterale frihandelsaftaler aftaler , såsom nordamerikanske frihandelsaftale med Canada og Mexico . I 2005 brugte USA 27 milliarder dollars på officiel udviklingsbistand , hvoraf det meste på verdensplan. Men som en andel af bruttonationalindkomsten (BNI) repræsenterer det amerikanske bidrag 0,22% og rangerer det tyvende blandt 22 donorlande. Ikke-statslige kilder som private fonde, virksomheder og uddannelses- og religiøse institutioner donerer i alt 96 milliarder dollars. Den samlede sum er 123 milliarder dollars, den største i verden og den syvende i procent af BNI.\nHovedartikel: USAs væbnede styrker .\nDen F-22 , verdens eneste operationelle femte generation stealth kampfly .\nDen Pentagon , hovedkvarteret for USA Department of Defense .\nPræsidenten har titlen som øverstkommanderende for nationen og kan som sådan bruge atombomben efter hans eneste mening . Han leder de væbnede styrker og udnævner dets ledere, forsvarsministeren og lederne af den fælles stabschefkomité . Det amerikanske forsvarsministerium administrerer de væbnede styrker, herunder hæren , flåden , marinekorpset og luftvåbenet . Den Coast Guard ledes af Department of Homeland Security i fredstid og Department of the Navy i krigstid. I 2005 havde de væbnede styrker 1,38 millioner ansatte i aktiv tjeneste ud over flere hundrede tusinde i reserven og Nationalgarden for i alt 2,3 millioner soldater. Forsvarsministeriet beskæftiger også omkring 700.000 civile, medregnet ikke dem i kontrakterede tjenester. Militærtjeneste er frivillig, selvom værnepligt kan forekomme i krigstid gennem det selektive servicesystem. Amerikanske styrker kan hurtigt indsættes af luftvåbenet takket være dens store flåde af flytransport- og forsyningsfly, USAs flåde af elleve hangarskibe og Marine Expeditionary Unit til søs på alle verdenshavene. Uden for USA er de væbnede styrker indsat til 770 baser og installationer på alle kontinenter undtagen Antarktis .\nDe samlede amerikanske militærudgifter i 2013, over 640 milliarder dollars, tegnede sig for 36 procent af de officielle globale militære udgifter og var lig med summen af de andre ni største militære budgetter tilsammen. Udgifterne pr. Indbygger i 2006 var $ 1.756 , hvilket er cirka ti gange verdensgennemsnittet. Ved 4,06% af BNP, militærudgifter i USA, dog er klassificeret 27 th ud af 172 nationer. De anslåede omkostninger ved Irak -krigen til USA gennem 2016 er $ 2.267 milliarder. Den 17. oktober 2008, der var involveret i to større militære operationer, led De Forenede Stater under Irak-krigen tabet af 4.500 dræbte soldater og mere end 30.000 sårede og 615 dræbte under krigen i Afghanistan siden 2001.\nForholdet til Det Forenede Kongerige siden den amerikanske revolution\nHovedartikel: Særligt forhold .\nDronning Elizabeth II mødes med USAs præsident Barack Obama og hans kone (2009).\nDa Storbritannien anerkendte uafhængighed fra USA i 1783, blev der hurtigt etableret officielle diplomatiske forbindelser allerede i 1785. Fra denne periode og frem til i dag har USA ingen allieret tættere på end Storbritannien og britisk udenrigspolitik lægger vægt på tæt koordinering med USA . Afspejlet af det fælles sprog, idealer og demokratiske praksis i de to nationer, etableres bilateralt samarbejde mellem de to stater. De Forenede Stater og Det Forenede Kongerige hører løbende om udenrigspolitik og globale spørgsmål. Endelig deler de to stater udenrigs- og sikkerhedspolitikkens hovedmål.\nHovedartikler: De Forenede Staters økonomi og Liste over selskaber i De Forenede Stater .\nUSA blev verdens førende økonomiske magt i 1870'erne . I 2014 var BNP 17.416 milliarder dollars eller omkring en femtedel af det globale BNP.\nUSA er verdens største økonomiske magt med nominelt BNP foran Kina , men næst efter Kina siden 2014, ifølge de seneste estimater fra Verdensbanken , for BNP ved købekraftsparitet (PPP). I 2017 er det amerikanske BNP også højere end Den Europæiske Unions . Landet er på ottendepladsen i verden med BNP pr. Indbygger og på fjerdepladsen i købekraftsparitet. De Forenede Stater har en blandet økonomi , hvor den offentlige sektor i 2007 udgjorde 12,4% af BNP. Den Arbejdsløsheden er forholdsvis lav, sædvanligvis mellem 3 og 5% af den arbejdende befolkning . Imidlertid førte den økonomiske krise i 2008 til en stigning i ledigheden, så denne sats nåede op på 6,5% i november 2008 (ifølge ILO ) og nåede op på 9,9% i april 2010. USA's BNP steg med 32% mellem 2000 og 2008, mens forbundsstatsbudgettet steg i samme periode fra 1.798 til 2.931 milliarder dollars, en stigning på næsten 40%.\nGrafisk fremstilling af amerikansk eksport i 28 farvekategorier\nDe mest dynamiske sektorer er kemikalier , IT , luftfarts- , sundheds- , bioteknologi- og rustningsindustrien, selvom føringen er faldet siden slutningen af 2. verdenskrig . Hovedstyrken i denne postindustrielle økonomi er fortsat den tertiære sektor (massedistribution, finansielle tjenester og banktjenester, forsikring, filmproduktion, turisme osv.), Som bidrager med 75% af BNP.\nUSA er den største importør af varer og den tredjestørste eksportør bag Kina og Tyskland . Den Canada , Kina, Mexico , den Japan og Tyskland er de vigtigste handelspartnere. Den amerikanske handelsbalance er i underskud, især med Kina. Elektrisk udstyr er hovedeksporten; landet importerer mange motorkøretøjer. Den New York Stock Exchange er den første i verden.\nWall Street , i New York , symbolsk sted for den amerikanske økonomi.\nI 2016 var den amerikanske offentlige gæld den højeste i verden med mere end 19 billioner dollars foran EU . I 2015 USA rangeret 38 th ud af 179 lande for gæld og BNP.\nFlere fordele forklarer den amerikanske økonomis magt: Det amerikanske territorium er enormt, godt udstyret med mineressourcer (anden verdens producent af kul , olie , naturgas , guld , kobber ...) og landbrug. Det ligger mellem de to store oceaner på planeten, Atlanterhavet og Stillehavet. Det er også godt kontrolleret af et varieret og tæt transportnet ( Store Søer , jernbaner , havne , lufthavne ). Befolkningen er kosmopolitisk , mobil og veluddannet. Den gennemsnitlige levestandard er høj, selvom sociale uligheder er betydelige. Den dollar og det engelske sprog har erhvervet international indflydelse. Forbundsregeringen investerer en relativt stor andel af BNP i forskning og tøver ikke med at være protektionistisk . Det multinationale USA er til stede på alle kontinenter og bidrager til landets økonomiske magt. USA er kernen i NAFTA , en regional organisation, der fremmer den frie strøm af varer og kapital. Landbruget er meget diversificeret, hvilket gør det både en stærk bidragyder til verdens korn- og oliefrømarkeder, men også en stadig betydelig producent af bomuld takket være klimaet i de sydligste stater, såsom Texas. I de første seks år af 2010 -årtiet bekræftede landet sin sjetteplads i rangeringen af verdens sukkerproducenter på trods af et lille fald. Blandt landbrugets styrker var landet også først i rangeringen af verdens kornproducenter i midten af 2010'erne .\nI 2013 var den aktive befolkning 155 millioner ansatte, en stigning på mindre end 1% siden januar 2008. Blandt dem arbejdede 87% fuld tid i 2012. 79% af den amerikanske arbejdsstyrke arbejder inden for service. Med omkring 15,5 millioner mennesker er sundhed og social beskyttelse de sektorer, der besidder flest job. Unionens sats (in) er 12% mod 30% i Vesteuropa. Arbejdskraftens mobilitet er høj, og betalte helligdage er kortere end i andre industrialiserede lande. USA fastholder en af de højeste arbejdskraft produktiviteter i verden (tredje i 2009 bag Luxembourg og Norge ). Der er ingen lov, der forpligter virksomheder til at give betalt fritid til deres ansatte. I 2013, ifølge Bureau of Labor Statistics, havde en fjerdedel af de amerikanske medarbejdere eller 28 millioner mennesker ikke fordel af lønnet ferie: 10% af fuldtidsansatte og 60% af dem, der arbejder deltid, havde ikke fordel af nej ferie eller betales ikke, hvis de tager nogen.\nSiden den økonomiske krise i 2008, som hårdt ramte amerikanernes pensionsopsparingsplaner, er antallet af mennesker, der arbejder over 85 år, steget støt. De nummererede 255.000 i 2018 eller næsten 5% af denne aldersgruppe.\nIfølge en OECD- undersøgelse fra 2018 har USA meget højere ulighed i indkomst og en højere procentdel af arbejdende fattige end næsten ethvert andet udviklet land, hovedsageligt fordi usikre arbejdstagere kun modtager meget lidt statsstøtte og manglende kollektive aftaler. Ifølge Federal Reserve har de fattigste 50% af amerikanerne mistet 32% af deres rigdom, justeret for inflation, siden 2003. I modsætning hertil er formuen for de rigeste 1% af amerikanerne fordoblet. Den Ginikoefficienten , et indeks, der indkomst foranstaltninger huller, nåede i 2018 sit højeste niveau siden 1967, da de amerikanske myndigheder begyndte at beregne det.\nForbundsregeringens økonomiske politik\nUSA har en lang historie ( Buy American Act , 1933) for at beskytte sine regeringsmarkeder mod køb af fremstillede varer produceret uden for dets område.\nI begyndelsen af 1990 lancerede præsident Bill Clinton en aktiv politik for økonomisk efterretning , kaldet policy advocacy ( advocacy policy ). Effektiviteten af denne politik afhænger af evnen til at indhente, udveksle og bruge information mellem en lang række aktører og beslutningstagere, sammensat af netværk af interesse og samarbejde. Opfattelsen af verden, som disse aktører har, er resolut elektronisk, og deres synsfelt er en planet under amerikansk kontrol. Midlerne til dette er den strammest mulige kontrol af informationsmediekomplekset, fordi det giver magt. Effektiviteten af denne strategi skyldes i høj grad det stærke forhold mellem den offentlige sektor, den private sektor og civilsamfundet.\nDen føderale regering udøver også en systematisk indflydelsespolitik , der er afhængig af almindelig lov og international standardisering . Den amerikanske regering søger at påvirke globale multilaterale organisationer ( OECD , FN , ILO ), europæiske institutioner og især Europa-Kommissionen , private organer ( International Chamber of Commerce , Business Action for Bæredygtig Udvikling , International Accounting Standards Board ) og beskyttelsesorganisationer for det miljø . Indflydelse udøves også i forretningspraksis og doktriner om udviklingsbistand. Endelig praktiseres det i den socio-kulturelle sfære ved hjælp af teknikken til social læring gennem undervisning, det engelske sprog og biografen.\nAmerikanske dollars .\nNogle nylige tal:\nBNP pr. Indbygger i OPP i 2004: $ 39.498\nInvestering (GFCF, 2004): 19,6% af BNP\nForskning og udvikling (% af BNP, i 2003): 2,6%\nFordeling af den aktive befolkning (i% i 2004)\nDen amerikanske økonomi skabte to millioner nye job i 2005\nKumulativt handelsunderskud i maj 2007: 296 mia. $\nHovedartikel: Nordamerikansk frihandelsaftale .\nHovedartikel: Amerikansk samfund .\n(i konstant $ og pr. Husstand)\nUSA er et rig og udviklet land, men krydset af stærke sociale uligheder. Med et menneskeligt udviklingsindeks (HDI) på 0,914 i 2013 er landet femte blandt de mest udviklede stater på planeten. Ifølge United States Census Bureau var den gennemsnitlige bruttoindkomst $ 46.326 i 2005. Den er højest i landet i New Jersey ( $ 60.246 ) og lavest i Mississippi ( $ 34.396 ). Ved købekraftsparitet er disse indkomstniveauer blandt de højeste i verden. I 2006 koncentrerede 10% af de rigeste husstande næsten 50% af indkomsten. De rigeste procent modtog 23%. Sidstnævnte kategori gav fordel mellem 2002 og 2006 for tre fjerdedele af stigningen i indkomsten. Andelen af amerikanere, der lever under fattigdomsgrænsen, steg lidt under George W. Bushs to perioder og især i løbet af Barack Obama, som oplevede subprime-krisen . Fra 2017 er mindreårige ægteskaber (flertallet er nået efter 21 år i De Forenede Stater) stadig lovlige i 25 stater i USA. Ifølge foreningen Unchained at Last var 248.000 børn og unge gift i landet mellem 2000 og 2010; et børneægteskab, der defineres af Unicef og USA's udenrigsministerium som "et formelt ægteskab eller en uformel union inden 18 år" .\nI 2016 rangerede USA syttende blandt OECD-lande for kvindernes beskæftigelsesfrekvens. Ifølge en Census Bureau -undersøgelse fra 2014 tjener kvindelige medarbejdere i gennemsnit 21% mindre end deres mandlige kolleger. Kløften udvides, når de er sorte (36% mindre) eller spanske (44%). USA er blandt fire lande - sammen med Eswatini , Lesotho og Papua Ny Guinea - der ikke garanterer betalt barsel.\nAmerikanernes forventede levealder er faldende for tredje år i træk i 2019. Forskere bebrejder opioidkrisen såvel som "desperationsmord" forårsaget af forskydningen af arbejdslivet, stagnationen af de mindre kvalificerede medianindkomst over en lang periode. periode, forværringen af deres sociale status, tab af magt hos fagforeningerne og dysfunktionen i sundhedssystemet.\nHovedartikel: Social beskyttelse i USA .\nUlighed mellem rige og fattige\nSocial beskyttelse i USA dækker 90% af den amerikanske befolkning. Siden New Deal og oprettelsen af velfærdsstaten ( velfærdsstaten ) har regeringen gennemført flere programmer til at hjælpe mennesker i problemer: Medicare , Medicaid , Hjælp til familier med afhængige børn (AFDC) og Midlertidig bistand til trængende familier (TANF) til mødre derhjemme, Early Childhood Intervention og SCHIP for børn i vanskeligheder, SSI for ældre, blinde og handicappede, Low Income Home Energy Assistance Program (LIHEAP) for de fattigste, ældre, overlevende, handicappede og Sygesikring (OASDHI) for arbejdsløse og enker mv.\nI 2000 var 180 millioner amerikanere på social sikring . Distributionssystemet for social bistand er pluralistisk og decentraliseret : Forbundsstaten giver et fast beløb til de 50 fødererede stater . Social beskyttelse afhænger af den enkeltes situation: sygesikring er ikke obligatorisk. Den føderale organisation i USA resulterer i geografiske uligheder i sociale udgifter og omfordeling. Den dominerende filosofi er, at den bedste sociale forsikring er fuld beskæftigelse : successive regeringer søger frem for alt at opretholde økonomisk vækst og mindske arbejdsløsheden. I modsætning til hvad mange tror, efterlader de fattige ikke USA ligeglade. Fattigdom er stort set taget hånd om af amerikanere gennem velgørenhedsorganisationer (over 650.000 landsdækkende), religiøse organisationer og filantropiske institutioner ; USA er landets nummer et i verden til frivilligt arbejde : 93 millioner amerikanere praktiserer det i forskellig grad. Det involverer primært pensionister og kvinder. Amerikansk frivilligt arbejde er særligt udviklet inden for kunst og bidrager til mange kulturinstitutioners funktion.\nI 2005 ydede pensionssystemet mere end halvdelen af deres indkomst til to tredjedele af pensionisterne i USA. Det amerikanske pensionssystem er komplekst: Social sikring er en føderal pension beregnet på grundlag af antallet af arbejdede år, betalte bidrag og inflation . I slutningen af 1990'erne brugte den føderale regering 289 milliarder dollars på det obligatoriske pensionssystem. De pensioner er betalt af store virksomheder og regeringer. Endelig består finansieret pensionering af pensionsopsparingsordninger og pensionskasser . De fattigste pensionister får yderligere føderal støtte (OASDHI) og pleje (Medicaid). Resten deltager i det føderale sundhedssystem (Medicare) og betaler et månedligt bidrag ( $ 135 i 2019).\nMødredødeligheden i USA er den højeste i ethvert udviklet land. Stigende siden 1980'erne, i 2016 stod den på 42,8 pr. 100.000 levendefødte for afroamerikanere. For hvide kvinder er satsen lavere, men også høj: 12,5 mod 9,6 i Frankrig og 4 i Sverige. Ifølge National Organization for Women skyldes denne rekord manglen på sundhedsforsikring for mange mødre. Det amerikanske sundhedssystem betragtes generelt som ineffektivt og meget ulige. Med mindre end 3 hospitalssenge pr. 1.000 indbyggere (6 i Frankrig), forventet levealder lavere end gennemsnittet for OECD-lande, har USA 30 millioner mennesker, der ikke har nogen sundhedsdækning, mens en ud af to amerikanere er underforsikret.\nHovedartikler: Demografi i USA , Immigration til USA , Liste over rigeste steder i USA og American Society .\n(millioner af indbyggere ) 331 2020\n( bebo. / Km 2 ) 33.2 2008\n(år) Mænd: 75,92\npå 65 år og derover 12,4% 2005\nFertilitetsrate 1,88 2012\n(pr. 1.000) 13,83 2011\n(pr. 1.000) 8.38 2011\n(pr. 1.000) 6.06 2004\n(pr. 1.000) 4.18 2011\nHvide (%) 77,4 2014\nSort (%) 13.2 2014\nIndfødte amerikanere (%) 1.2 2014\nMed mere end 331 millioner indbyggere repræsenterer USAs befolkning cirka 4,5% af verdens befolkning . Ifølge Census Bureau , fra 1 st april 2020- var befolkningen i USA 331.449.281.\nEtnisk oprindelse af forfædre i hele USA (ifølge 2000 -folketællingen ).\nDen amerikanske befolkning er vokset med 22,7 millioner eller 7,4% siden folketællingen i 2010. Årlig befolkningstilvækst er 0,62%. Den frugtbarhed indeks i 2012 er 1,88 børn per kvinde. Antallet af ulovlige indvandrere anslås til 12 millioner mennesker eller 4% af den samlede befolkning. I 2006 modtog 1,27 millioner indvandrere et lovligt opholdskort. Mexico er deres første oprindelsesland i to årtier, efterfulgt siden 1998 af Kina , Indien og Filippinerne .\nI folketællingen i 2020 var de fem mest folkerige stater Californien (39,5 millioner mennesker), Texas (29,1 millioner), Florida (21,5 millioner), staten New York (20,2 millioner) og Pennsylvania (13 millioner). Seks ud af 50 stater havde en befolkning på mindre end 1 million: i faldende rækkefølge, Delaware , South Dakota , North Dakota , Alaska , Vermont og Wyoming , som er den laveste stat. Befolket med mindre end 577.000 indbyggere. Endelig viser folketællingen, at de ti mest folkerige stater er hjemsted for to tredjedele af befolkningen, mens 3% af befolkningen bor i de ti mindst befolkede stater. I 2020 tegnede Syd (126,2 millioner indbyggere eller 38% af befolkningen) og Vesten (78,5 millioner indbyggere eller 23,5% af befolkningen) sig for mere end 60% af befolkningen. Samlet befolkning. I dag er de mere befolket end det nordøstlige (57,6 millioner indbyggere eller 17% af befolkningen), det historiske centrum for bosættelse og den industrielle revolution. Siden 1950'erne har der været en forskydning i landets tyngdepunkt fra nordøst (som husede 26% af befolkningen i 1950) til sydvest. Det er faktisk de vestlige og sydlige stater, der stadig registrerer den stærkeste demografiske vækst. Mellem 1980 og 1990 blev 54,3% af den nationale befolkningsvækst således til fordel for de tre stater Californien, Florida og Texas. Denne tendens fortsatte mellem 1990 og 2000 med vestens vækstrate på 19,7% og den sydlige 17,3%, mens den stod på 5,5% i det nordøstlige. i 2020 er Texas og Florida nu mere befolket end staten New York. Mellem 1990 og 2000 så alle amerikanske stater for første gang deres befolkning stige, først og fremmest Nevada. Som i det foregående årti (+ 42%) registrerede den igen den højeste vækstrate (+ 66%). Arizona, Colorado og Utah viser en vækst på over 30%.\n0-14 år: 20,1% ( mænd : 32,1 millioner, kvinder : 30,8 millioner);\n15-64 år: 66,8% (mænd: 104,4 millioner, kvinder: 104,8 millioner);\n65+: 13,1% (mænd: 17,8 millioner, kvinder: 23,4 millioner).\nDe Forenede Staters demografi adskiller sig på nogle måder fra andre industrialiserede og udviklede lande:\nDe er det første indvandringsland i verden: I 1991 modtog de mere end 1,8 millioner indvandrere, og i 2005 tæller de officielt 36 millioner indbyggere født i udlandet, det vil sige 12,4% Befolkning.\nDen fødselstallet er stærkere og mere dynamisk end i andre rige lande.\nDe er de tredje mest folkerige lande bag Kina og Indien .\nOmkring en tredjedel af indbyggerne i dag hævder at være forfædre, der tilhører et mindretal .\nDer er omkring halvtreds byområder med mere end en million indbyggere.\nElleve eller tolv millioner illegale ville arbejde i De Forenede Stater, hovedsageligt fra Latinamerika.\nFordelingen af befolkningen efter etnisk gruppe ændrer sig. I 2030 skulle den hvide befolkning falde [ref. nødvendigt] . I 2060 forventes latinamerikanske befolkninger at udgøre næsten en tredjedel af amerikanerne.\nFordeling af befolkningen efter etnisk gruppe (1940-2015)\nHvide 89,8% 87,5% 80,3% 77,1%\n—Ikke-spanske hvide 88,4% 83,2% 75,6% 61,6%\nSort 9,8% 11,1% 12,1% 13,3%\nHovedartikel: Sprog i USA .\nDe fleste talte sprog i USA i 2017\nkinesisk 3.278.063 1,09%\nVietnamesisk 1.473.192 0,49%\nArabisk 1.128.918 0,37%\nDe facto nationalsprog i USA er engelsk (specifikt amerikansk engelsk ). Der er ikke vedtaget nogen lov for at angive det eller de officielle sprog på føderalt niveau, men 32 ud af 50 stater har vedtaget sådanne love til fordel for engelsk som officielt sprog, senest West Virginia i 2016. Desuden er staten Hawaii er officielt tosproget engelsk- hawaiisk . Staten Alaska anerkender indfødte amerikanske sprog ud over engelsk. Den spanske har en særlig status i staten New Mexico , uden at det er officielt. Ligeledes har fransk en særlig men uofficiel status i Louisiana og Maine .\nPå øens territorier er engelsk såvel som et eller to oprindelige sprog officielle: spansk i Puerto Rico , samoansk i Amerikansk Samoa , Chamorro på øen Guam , Chamorro og Carolinian på øerne. Nordmarianer .\nI det XXI th århundrede har de to store føderale politiske partier ikke synes tilbøjelig til at vedtage lovgivning på føderalt niveau, fordi det rejser spørgsmålet bliver stadig vigtigere for latinamerikanere i nogle stater. Debattering af engelsk som officielt sprog blev af disse parter set som en konflikt mellem engelsksprogede vælgere og vælgere med nylig immigrantbaggrund. Trykgrupper, såsom amerikansk engelsk eller engelsk først, forsøger at pålægge engelsk.\nI 1968 i Louisiana blev Rådet for Udvikling af Fransk i Louisiana (CODOFIL), et statligt organ med ansvar for at promovere fransk i Louisiana, oprettet på initiativ af James Domengeaux , fransk repræsentant og advokat. Derefter fik fransk speciel status i denne tilstand (dog blev Louisiana ikke erklæret officielt tosproget). 1968-lovene til fordel for den frankofoniske renæssance blev vedtaget enstemmigt af Repræsentanternes Hus og Senatet i Louisiana.\nTre år senere, i 1971, Edwin Edwards blev den første franske guvernør i Louisiana på XX th århundrede. Byen Lafayette (Louisiana) er også medlem af International Association of Francophone Mayors (AIMF).\nHovedartikel: De Forenede Staters kultur .\nDen Frihedsgudinden er et af symbolerne i USA og mere generelt et symbol på frihed , demokrati og den amerikanske drøm .\nAmerikansk kultur har et angelsaksisk grundlag , som kan forklares med landets historiske oprindelse. Den engelske er det mest talte sprog. Imidlertid bidrager bidrag fra andre kulturer til at gøre USA til en kulturel smeltedigel:\nIndiansk arv kan læses i visse ord og toponymer.\nHispanic indflydelse er stærk i Californien, New Mexico og Texas samt i flere store byer andre steder (New York, Miami i Florida, Hartford i Connecticut).\nFransk indflydelse, men især Acadian, er stærk i Louisiana .\nEuropæiske indvandrere har også markeret landets kultur.\nHovedartikler: Liste over amerikanske opfindelser , universiteter i USA , liste over universiteter i USA , biblioteker i USA , USAs uddannelsessystem , American Cinema og American Society .\nVidenskab og teknikker\nHovedartikel: Liste over amerikanske forskere i alfabetisk rækkefølge .\nDen MIT er en af de mest prestigefyldte universiteter i verden.\nSiden slutningen af det XIX th århundrede, USA er verdens førende for videnskabelig forskning og innovation teknologi . I 1876 indgav Alexander Graham Bell patent på opfindelsen af telefonen . Thomas Edisons laboratorium udviklede fonografen , glødelampen og et af de første kameraer . I begyndelsen af XX th århundrede, selskaberne Ransom E. Olds og Henry Ford eksperimenterer med nye måder at producere køretøjer biler . I 1903 foretog Wright -brødrene en af de første flyvninger med fly. Det kom til magten af nazisterne i begyndelsen af 1930'erne tvang mange europæiske forskere til at emigrere til USA, såsom Albert Einstein og Enrico Fermi . Under Anden Verdenskrig , den Manhattan Project bragte verden ind i den atomare alder. Rumløb under den kolde krig producerede vigtige fremskridt inden for våbenindustrien og luftfartsindustrien . ARPANET og Internettet blev født i USA . De edb-systemer til netværksbaserede krigsførelse udviklet under Iran-Irak-krigen har spredt sig til de fleste strategiske amerikanske virksomheder, og sikre dominans gennem teknisk viden . Den føderale regering yder således strategisk informationsstøtte, så store amerikanske virksomheder kan vinde eksportkontrakter . I dag er videnskabelig og teknisk forskning fortsat i forkant, især inden for GMO'er takket være betydelige investeringer og kendte universiteter. Et flertal af amerikanerne i dag har internetadgang, og 99% ejer et fjernsyn (der er flere fjernsyn i dag, end der er beboere i en gennemsnitlig husstand, for ikke at nævne de apparater, der bliver mere almindelige på offentlige steder, såsom offentlig transport, elevatorer eller lobbylobbyer).\nHovedartikler: Amerikansk litteratur , teater i USA , liste over amerikanske forfattere i kronologisk rækkefølge og liste over amerikanske digtere .\nI det XVIII th århundrede og begyndelsen af det XIX th århundrede amerikansk litteratur rester påvirket af værker og europæiske forfattere [ref. nødvendigt] . Ved midten af det XIX th århundrede vises en specifikt amerikansk litteratur med forfattere som Nathaniel Hawthorne , Edgar Allan Poe eller Henry David Thoreau . Forfatteren Mark Twain og digteren Walt Whitman er de førende litterære figurer i USA i anden halvdel af det XIX th århundrede. Emily Dickinson , som ikke var berømt i løbet af sit liv, blev senere anerkendt som en af Amerikas essentielle digtere .\nElleve amerikanere blev tildelt Nobelprisen i litteratur i XX th århundrede, Toni Morrison er den sidste i 1993. Ernest Hemingway , vinder af 1954, og John Steinbeck , vinder i 1962, er store forfattere af XX th århundrede. Blandt de vigtigste romaner er: The Adventures of Huckleberry Finn af Mark Twain (1885), The Great Gatsby af F. Scott Fitzgerald (1925), The Grapes of Wrath af John Steinbeck (1939).\nDen noir roman er en af de mest populære litterære genrer.\nDe transcendentalister ledet af Ralph Waldo Emerson og Henry David Thoreau er kilden til den første amerikanske filosofiske bevægelse i XIX th århundrede. Efter borgerkrigen udviklede Charles Sanders Peirce derefter William James og John Dewey bevægelsen af pragmatisme . I det XX th århundrede, Willard Van Orman Quine og Richard Rorty er repræsentanter for analytisk filosofi.\nPlast og billedkunst\nHovedartikler: Kunst i De Forenede Stater og Alfabetisk liste over amerikanske malere .\nI midten af det XIX th århundrede, Hudson River School er en kunstnerisk bevægelse, der blev grundlagt af en gruppe af malere påvirket af romantik . Deres malerier repræsenterer amerikanske landskaber. Armory Show- udstillingen i 1913 i New York City betragtes som udgangspunktet for moderne kunst i USA. Georgia O'Keeffe , Marsden Hartley og andre kunstnere eksperimenterer med nye stilarter og implementerer en unik følsomhed. Efter 1945 fødte Jackson Pollock og Willem de Kooning abstrakt ekspressionisme ; Andy Warhol og Roy Lichtenstein opfinder popkunst . Kunsten at fotografering er ved at udvikle et tidligt stadium i USA, fra det XIX th århundrede med fotografer som Alfred Stieglitz , Edward Steichen , Ansel Adams , og mange andre. Inden for tegneserien er tegneserien og tegneserien to genrer født i den amerikanske presse. De superhelte som Superman (1938), Batman (1939) og Spider-Man (1962), blev ikoner og symboler for Amerika.\nHovedartikler: Arkitektur i USA og Liste over de højeste bygninger i USA .\nDen Willis Tower i Chicago var den højeste skyskraber i verden fra 1973 til 1998 og i USA indtil 2013. Det er til dato den anden højeste bygning i landet, efter at One World Trade Center i New York.\nDen arkitektur i USA er forskelligartet i henhold til de regioner og blev bygget takket være de eksterne bidrag, som var ikke kun engelsk . Indiansk og kolonial arkitektur har efterladt få rester. Med USAs fødsel blev offentlige bygninger påvirket af græsk-latinsk antik og afspejlede det republikanske ideal. I XIX th århundrede successive mange stilarter såsom græsk Revival , nygotiske , By Smuk , eklektisk , Beaux Arts stil , victoriansk stil , som vedrører europæiske traditioner.\nDen amerikanske arkitektur er virkelig emanciperet i slutningen af XIX th århundrede med oprettelsen af en ny type bygning: skyskraber . I mellemkrigstiden er Empire State Building , Chrysler Building og Chicago Board of Trade Building berømte eksempler på Art Deco -stil . La Prairie School indvier perioden med organisk arkitektur i USA. Louis Sullivan og Frank Lloyd Wright anses for at være dets vigtigste repræsentanter. De Forenede Nationers hovedkvarter i New York er den mest bemærkelsesværdige illustration af den internationale stil efter 1945. I 1960'erne var postmodernismens største værker Lincoln Center og Metropolitan Opera . Årene 1970-1980 var præget af opførelsen af museer med dristige former ( Guggenheim Museum , Walker Art Center , Getty Center ) og arkitekterne Pei og Richard Meier .\nHovedartikel: Musik fra De Forenede Stater .\nPT Barnum var en af de første arrangører af amerikansk teater, der startede i teaterdistriktet på Manhattan i 1841. Edward Harrigan og Tony Hart (i) kombinerede i 1870 for at producere en række musicals i New York. I begyndelsen af XX th århundrede, Broadway bliver centrum for denne art i USA. Sangene og melodierne fra Irving Berlin , Cole Porter og Stephen Sondheim bliver klassikere. I 1936 vandt dramatikeren Eugene O'Neill Nobelprisen i litteratur; den Pulitzer-prisen for Teater ærer Tennessee Williams , Edward Albee og August Wilson .\nI musik betragtes Charles Ives (1874-1954) som en af de første store amerikanske komponister i 1910'erne . Henry Cowell og John Cage forsøgte efter ham at give en amerikansk tilgang til klassisk komposition. Aaron Copland og George Gershwin udvikler en specifikt amerikansk syntese af populær og klassisk musik.\nSom for den populære musik af XX th århundrede, USA er fødestedet for evangeliet musik , den jazz , de blues , den rytme og blues , fra rock 'n' roll , den sjæl , det house musik , det diskotek , funk , jazz fusion og rap . Repræsentanter for langt det største marked i verdenspladeindustrien, historiens største pladesælgere , med undtagelse af de britiske Beatles , er amerikanere: Elvis Presley , Michael Jackson , Madonna , Rihanna (af barbarisk nationalitet, men hvis hele karriere var formet i USA) og Eminem er de eneste kunstnere med mindst 200 millioner salgscertificerede.\nIsadora Duncan og Martha Graham var skabelsens centrale figurer i moderne dans ; George Balanchine og Jerome Robbins er de store navne i ballet .\nEn amerikansk dessert: æbletærte ( æbletærte ).\nHovedartikel: Amerikansk køkken .\nDet amerikanske køkken afspejler befolkningen i landet, det vil sige mangfoldigt og blandet. De vigtigste bidrag er dog tyske, hollandske og irske, og disse påvirkninger fortsætter den dag i dag. Indiansk køkken tæller også meget: Alabama-indianernes traditionelle opskrifter er bevaret og beskyttet som kulturarv.\nDer er også mange regionale retter og køkkener: Amish -køkken i Pennsylvania , Cajun -køkken i Louisiana, bondekøkken i det gamle syd (inklusive Virginian -køkken ), Californien eller New England . Fastfood og masseforbrugsprodukter blev født i USA , som har spredt sig over hele verden ( blandt andet Coca-Cola , McDonald's ).\nHovedartikel: Religion i USA .\nSiden slutningen af XVIII th århundrede , den religion blev officielt skilt fra staten og dette princip er sikret ved forfatningen (artikel VI og den første ændring ). I forfatningen og i loven om rettigheder er der aldrig nogen henvisning til Gud eller forsyn. Det findes dog på den amerikanske valuta: " In God We Trust " (som betyder "In God we believe") har været den nationale valuta siden 1956 og er blevet erklæret juridisk forenelig med forfatningen. Forbundsstaten subsidierer imidlertid ikke nogen religiøs skole i navnet på religionsfrihed. Siden 1962 har bøn i skolen været forbudt ved dommen Engel v Vitale. Endelig må vi ikke glemme, at det første ændringsforslag garanterer statens ikke-indblanding i religioner og tilbedelsesfrihed.\nDet amerikanske samfund giver et vigtigt sted til religion og spiritualitet: for eksempel kan man finde i hvert hotelværelse en bibel, på gaden flag og andre vignetter, der forkynder Jesu suverænitet og barmhjertighed , og præsidenten American tøver ikke med at fremkalde Gud i sine taler. Vi taler ofte om ”civil religion”. Kirkernes store mangfoldighed og dynamikken, som de viser, forklares i vid udstrækning af landets historie. Selv i dag er de forskellige kirker involveret i nationens sociale og politiske liv. Den ateisme har en tendens til fremskridt i USA. Amerikanske ateister organiserer sig i sammenslutninger, hvor sekulær koalition for Amerika er den mest magtfulde. På universiteter har Secular Student Alliance omkring 146 kontorer på campusser over hele landet. Den kristne komponent forstærkes i USA på grund af den vedvarende immigration fra latinamerikanske lande, hvis befolkning overvejende er katolsk, og dermed genoplive amerikansk katolicisme, især i staterne Californien , Arizona , Texas og Florida .\nIfølge en undersøgelse fra Pew Research Center fra 2014 identificerer 70,6% af amerikanerne sig som kristne (inklusive 46,5% protestanter og 20,8% katolikker), 22,8% har ingen religion og 5, 9% udøver en anden religion (jødedom - 1,9%, islam - 0,9%, buddhisme - 0,7%, hinduisme - 0,7%, andre religioner - 1,8%).\nHovedartikel: Sport i USA .\nDet AT & T Stadium i Texas indeholder den største storskærm i verden.\nSiden slutningen af det XIX th århundrede, baseball blev betragtet som den nationale sport i USA, før de konkurrerede så modsvares af fodbold . Den racing ( NASCAR ), den basketball og ishockey er andre vigtige discipliner (i nævnte rækkefølge) i landet. Den boksning og hestevæddeløb er de mest fulgte individuelle sportsgrene, selv om de er i konkurrence med golf . Den fodbold kaldet fodbold i USA, er i vid udstrækning praktiseres af de unge og amatørhold. Tennis og andre udendørs sportsgrene er også populære.\nHvis der er importeret mange sportsgrene fra Europa, er det i USA, basketball blev født: den blev opfundet af canadieren James Naismith i Springfield (Massachusetts) i 1891. Hvad angår lacros , stammer den fra præ-koloniale oprindelige praksis. Den surf var på øerne Hawaii fra XV th århundrede og blev ajourført ved Duke Kahanamoku (1890-1968). Den skateboarding og snowboarding blev opfundet i USA i XX th århundrede.\nNi olympiske lege blev afholdt i USA, fem om sommeren ( St Louis, 1904 ; Los Angeles, 1932 ; Los Angeles, 1984 ; Atlanta, 1996 ; Los Angeles, 2028 ), fire om vinteren ( Lake Placid, 1932 ; Squaw Valley , 1960 ; Lake Placid, 1980 ; Salt Lake City, 2002 ). Amerikanske atleter har vundet i alt 2.520 medaljer siden starten af sommer -OL , mere end noget andet land. Landet indtager fjerde plads bag Tyskland , Norge og Rusland til vinter-OL med 282 medaljer. Flere amerikanske sportsfolk er blevet berømte i verden: man kan blandt mange citere baseballspillere Mickey Mantle og Babe Ruth , bokseren Mohamed Ali , tennisspilleren John McEnroe , atleten Carl Lewis , spilleren af basketball Michael Jordan , golfspiller Tiger Woods eller svømmer Michael Phelps .\nNogle af de vigtigste sportsbegivenheder inkluderer Super Bowl (amerikansk fodboldfinal), World Series (baseballfinal), Indianapolis 500 (verdensberømt billøb), US Open of tennis eller New York marathon . En betydelig del af universitetsstipendier tildeles atleter. Det professionelle sportsmarked i USA er omkring $ 69 milliarder, ca. 50% mere end i hele Europa, Mellemøsten og Afrika tilsammen.\n1 st januar Nytårsdag Nytårsdag Nyt år\nTredje mandag i januar Martin Luther King Day Martin Luther King Day Fødsel af Martin Luther King , afroamerikansk præst, der kæmper for sorte borgerrettigheder.\nTredje mandag i februar George Washington Day Washingtons fødselsdag (almindeligvis præsidentens dag ) Fødsel af George Washington , den første præsident for De Forenede Stater (22. februar), og Abraham Lincoln (12. februar).\nSidste mandag i maj Mindedag Mindedag Minding af veteraner.\n4. juli Uafhængighedsdag Uafhængighedsdag Mindedag om uafhængighedserklæringen fra 1776 .\nFørste mandag i september arbejdsdag Arbejdsdag Fejring af arbejdernes bidrag til landet, den første parade fandt sted i 1882.\nAnden mandag i oktober Christopher Columbus Day Columbus dag Fest fejret til ære for Christopher Columbus .\n11. november Dag Veterans Veterandagen Mindedag for afslutningen af første verdenskrig .\nFjerde torsdag i november Handling af nåde Thanksgiving Tak til Gud for den sikre og sunde ankomst til Amerika af skibet Mayflower .\n25. december jul Juledag Fødsel\nNogle dage er helligdage i én stat, men ikke i en anden: i Californien , for eksempel, at César Chávez Day (31 af marts) eller indiansk dag (den 4. th mandag i september) offentlige skoler er lukkede.\nComputere: 659 pr. 1.000 indbyggere\nInternetbrugere: 231 millioner (i 2008). 15 th verden i andelen af befolkningen med adgang til bredbånd med 81,17 millioner abonnenter (juni 2009).\nAntal internetudbydere: 7.800 (i 2000)\nVeje: 6.465.799 km (inklusive 4.209.835 asfalteret) (i 2007)\nJernbaner: 226.427 km (i 2007)\nVandveje: 41.009 km (i 2008)\nAntal lufthavne: 15.095 (inklusive 5.174 med asfalterede landingsbaner) (i 2009)\nK , i henhold til listen over præfikser til ICAO lufthavnskoder ;\nN , i henhold til listen over ICAO-flyregistreringspræfikser ;\nUSA , i henhold til listen over landekoder, der er brugt af NATO , alpha-2-kode;\nUSA , i henhold til ISO 3166-1 (liste over landekoder), alpha-2-kode;\n.us , ifølge IANA , det nationale topdomæne ;\nISO 3266-1USA, i henhold til ISO 3166-1 (liste over landekoder), alpha-3-kode;\nUSA , i henhold til listen over landekoder, der er brugt af NATO , alpha-3-kode;\nUSA , ifølge IOC -landekodelisten ;\nUSA , ifølge listen over internationale nummerpladekoder .\n↑ Som de fleste lande, USA har en "kort" navn til hverdagsbrug, uddannelsesmæssige og kartografiske brug, og en "lang" navn til officielt brug.\n↑ De er på tredjepladsen siden Sovjetunionens opløsning i 1991.\n↑ Den respektive rangordning af Kina og USA efter område afhænger af beregningsmetoden. Se afsnittet Kina og USA på listen over lande og territorier efter områdeartikel for flere detaljer.\n↑ Den Vermont var den første til at afskaffe slaveriet: læse Jacques Binoche, History of the United States , Paris, ellipser, 2003, s. 103 ; Nicole Bacharan , Skal vi være bange for Amerika? , Paris, éditions du Seuil, 2005 ( ISBN 2-0207-9950-2 ) , s. 117.\nHovedangrebet på amerikansk territorium, ledet af Japan, mellem 1941 og 1945, var det første, Pearl Harbor . Men der var også operationer på landets fastland med meget mindre materielle og menneskelige konsekvenser: bombningen af Ellwood , Fort Stevens , luftangrebet på Lookout og Fugo -projektets . De aleutiske øers kampagne vedrører også De Forenede Staters territorium. (Se artiklen: American Theatre of World War II ).\n↑ Ikke-udtømmende liste, især for Alaska, der har mange toppe over 4000 meters højde.\n↑ " In God We Trust : the official currency of the United States " , på estavoyage.com , 25. oktober 2017 (adgang til 27. februar 2019 ) .\n↑ a og b (in) " Census Bureau É-U / US Census Bureau QuickFacts: United States 2020 " på census.gov (adgang 27. april 2021 ) .\n↑ a og b (in) ' Human Development Reports " på hdr.undp.org (adgang til 6. oktober 2018 ) .\n↑ (i) D r Jann Williams, RMIT University, " Biodiversitet tema Report " , CSIRO , 2001 ( ISBN 0-6430-6749-3 , læs online ).\n↑ Patrick Plumet, The First peopling of America og Arktis: State of the Problems , Vol. 91, t. 4-5, Bulletin for the French Prehistoric Society, 1994 ( læs online ) , s. 228Resume tilgængelig på Persée Portal , resumé af P. Plumet.\n↑ (i) Jonathan R. Dull, "Diplomati af Revolutionen, til 1783" , i Jack P. Greene og JR Pole, En Companion til den amerikanske revolution , Malden , John Wiley & Sons , 2008 ( ISBN 978-0-470-75644-7 ) , s. 352-361.\n↑ (i) Bender, Thomas, en nation Blandt Nations: Amerikas Place i verdenshistorien , New York, Hill & Wang, 2006 , 368 s. ( ISBN 978-0-8090-7235-4 , læs online ) , s. 61.\n↑ (in) " Census Bureau É-U / US Census Bureau QuickFacts: United States 2020 " på census.gov (adgang 27. april 2021 ) .\n↑ (in) " Rapport for udvalgte lande og emner (PPP-vurdering af landets BNP) " om MFI'er , oktober 2014 .\n↑ a og b (en) " World Economic Outlook Database: United States " , om Den Internationale Valutafond , oktober 2014 (adgang til 2. november 2014 ) .\n↑ (in) " US Workers World's Most Productive " , CBS News , 11. februar 2009 ( læs online , hørt 23. april 2013 ), Med henvisning til rapporten fra IMF (in) .\n↑ (in) " Manufacturing, Jobs and the US Economy " om Alliance for American Manufacturing , 2013 .\n↑ (in) " Tendenser i verdens militære udgifter, 2013 ' om Stockholm International Peace Research Institute , april 2014 (adgang 14. april 2014 ) .\n↑ Cohen, 2004: Historie og hypermagt\n↑ BBC, april 2008: Landsprofil: Amerikas Forenede Stater\n↑ (in) " Geografiske tendenser for forskningsoutput " om forskningstrends (åbnet 16. marts 2014 ) .\n↑ (in) " De 20 bedste lande til videnskabelig produktion " i Open Access Week (adgang til 16. marts 2014 ) .\n↑ (in) " Bevilgede patenter " på European Patent Office (adgang 16. marts 2014 ) .\n↑ " Forståelse af toponymi - Uddannelse " , på education.ign.fr .\n↑ Eric Aeschimann, " Hvordan siger man nej til Bush og tak til Amerika " , om befrielse , 3. juni 2004 .\n↑ Tale af Frédéric Mitterrand, kultur- og kommunikationsminister, holdt i anledning af lanceringen af operationen Les Belles Étrangères på Nationalbiblioteket i Frankrig .\n↑ Laurent Laplante - Genvinde Amerika? .\n↑ (in) " Barack Obamas løfte til Amerika " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal man gøre? ) , The Times , 1 st januar 2009 (adgang 25. oktober 2018 ) .\n↑ USA's sociolingvistiske historie, De første indbyggere: de indfødte - Sproglig planlægning i verden.\n^ Andrew O'Hehir, "verdens ottende vidunder: Mississippis store pyramider" i Courrier International , nr . 983, 3. september 2009 , [ læs online ] .\n↑ a og b Charles C. Mann , Marina Boraso (overs.), 1491. Nye åbenbaringer om Amerika før Christopher Columbus , Albin Michel, 2007 ( ISBN 978-2-226-17592-2 ) , s. 290 .\n↑ Kolonialperioden i USA - Notat.\n↑ (in) Udfordringerne ved den amerikanske politik i Nordafrika, drøftelser inden mødet med repræsentanter for Repræsentanternes Hus , s. 24 og 29 [PDF] .\n↑ (in) Al Nofi, " Statistik over krigens omkostninger " , Louisiana State University (åbnet 24. november 2007 ) .\n↑ (in) " 1860 Census " , US Census Bureau (adgang til 24. november 2007 ) [PDF] .\n^ Marshall L. De Rosa, Politikken for opløsning: søgen efter en national identitet og den amerikanske borgerkrig , Edison, NJ: Transaktion, 1997, s. 266 ( ISBN 1-5600-0349-9 ) .\n↑ " Harry Truman's State of the Union Address 1949 " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) (Adgang til 30. oktober 2014 ) .\n↑ André KASPI, “ United States 1968, the year of contestations ” ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) (Konsulteret den 22. januar 2015 ) , Bruxelles, André Versaille redaktør , 2008.\n↑ Bush mod Gore: tre dårlige slag mod forfatningen, domstolen og demokratiet - Michel Rosenfeld, Cahiers du Constitutional Council nr . 13 (Dossier: Valget integritet), januar 2003.\n^ Optegnelse over upopularitet for George W. Bush - Le Nouvel Observateur , 22. juni 2007.\n↑ Le Monde med AFP , " Investeret præsident, Joe Biden opfordrer USA til at gå sammen " , om Le Monde , 20. januar 2021 (adgang 21. januar 2021 )\n↑ (in) ' Hjem - Amerikas højesteret " på supremecourt.gov (åbnet 26. juli 2017 ) .\n↑ (i) " Når Republikanerne Var Blå og Demokrater var røde " på Smithsonian Magazine (tilgængelige på en st juni 2021 )\n↑ (i) David W. Burns, " Home Page " på USA borgmesterkonference .\n↑ J.-Y. Cleach [...], The American Power , s. 104.\n↑ C. Ghorra-Gobin, "Fra byen til byudbredelsen, storbyspørgsmålet i USA", Circles , 13, 2001\n↑ Marie-Béatrice Baudet , Jean-Michel Bezat , Stéphane Foucart og Hervé Kempf , “ Skal vi være bange for skifergas? ", Le Monde , 14. september 2012 ( læs online , hørt den 22. juli 2013 ).\n↑ Peter Fimrite, " Suit siger, at EPA undlader at beskytte arter mod gift, " på SFGate , 21. januar 2011 (adgang til 25. december 2019 ) .\n↑ " Udnyttelsen af skifergas ødelægger De Forenede Stater " , på Reporterre , 28. juni 2019 .\n^ "Den Mexicanske Golf: 17.000 liter olie er sluppet hver dag fra en platform i femten år ", Le Monde , 26. juni 2019 ( læs online ).\n↑ (i) " CO2-emissioner fra Fuel Combustion " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad gør? ) , Det Internationale Energiagentur, 2012 [PDF] .\n↑ en og b ” key klima tal ” , på data og statistiske undersøgelser tjeneste , 2019 (adgang til 11. december 2019 ) .\n↑ " Kina nægter import af plastaffald, der forårsager en hidtil uset krise " , på National Geographic (adgang 23. april 2019 ) .\n↑ " I USA genbruges hundredvis af byer, der smuldrer under deres affald, ikke længere " , på lemonde.fr , 28. marts 2019 (adgang 19. juli 2019 ) .\n↑ Frédéric Mouchon, ” Dag for overhaling: hvilke løsninger for planeten? ", Den parisiske , 10. maj 2019 ( læs online ).\n↑ “ Amerikanere favoriserer private kontakter mellem mennesker og mennesker ” ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) , US Dept. af internationale, internationale informationsprogrammer, 2007 (adgang 17. juni 2007 ) .\n↑ " Defence Department of Active Duty Military Personnel Strengths by Regional Area and by Country (309A) " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) [PDF] , Global Policy Forum, 31. december 2005 (adgang 21. juni 2007 ) [PDF] .\n↑ Ikenberry, G. Johannes, ” Illusions af Empire: Definition af nye amerikanske Order ” ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • ? Hvad gør ) , Udenrigsministeriet, Marts / april 2004 .\n↑ Kreisler, Harry og Chalmers Johnson, " Samtaler med historie " , University of California i Berkeley, 29. januar 2004 (adgang 21. juni 2007 ) .\n↑ " De femten store spenderlande i 2006 " , Stockholm International Peace Research Institute (adgang 20. juni 2007 ) .\n↑ CIA, “ Rangordre - Militære udgifter - Procent af BNP, " US Dept. af S20tate, internationale informationsprogrammer, 31. maj 2007 (adgang til 13. juni 2007 ) .\n↑ " Globale militære udgifter rammer $ 1,2 billioner: undersøgelse " , Reuterst, 11. juni 2007 (adgang 21. juni 2007 ) .\n↑ ” Irak Coalition ulykker ” ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad gør? ) , Irak Coalition Casualty Count, 17. oktober 2008 (adgang til 17. oktober 2008 ) .\n↑ (i) " iCasualties.org: Operation Enduring Freedom " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) (Adgang til 30. oktober 2014 ) .\n↑ (i) "Det Forenede Kongerige " , om det amerikanske udenrigsministerium .\n↑ (in) " Historiske statistikker for verdensøkonomien " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal man gøre? ) (Adgang til 30. oktober 2014 ) - Angus Maddison , Groningen Growth and Development Center [xls] .\n↑ (i) " Rapport for udvalgte lande og emner " på imf.org .\n↑ (in) Bruttonationalprodukt i 2015, OPP - Verdensbanken , 11. oktober 2016 [PDF] .\n↑ (in) " Rangordre-BNP (officiel valutakurs) " , World Factbook , CIA .\n↑ (in) " Industri som en procentdel af BNP " , Bureau of Economic Analysis (åbnet 31. maj 2007 ) .\n↑ (in) " Arbejdsløshed (samlet niveau og sats) i december 2008 " , Den Internationale Arbejdsorganisation , 2008 (adgang til 22. januar 2009 ) [PDF] .\n↑ (in) " Bureau of Labor Statistics Resumé af beskæftigelsessituationen " , US Dept. of Labor (adgang til 9. januar 2009 ) .\n↑ Hvilket økonomisk spillerum for Barack Obama? - Sylvie Matelly, forskningsdirektør ved IRIS , 2008 (se arkiv).\n↑ (in) " US Top Trading Partners in 2006 " , US Census Bureau (adgang til 26. marts 2007 ) .\n↑ (in) " Statistisk resumé af USA 2007: Tabel 1289. USA's eksport og generel import efter udvalgte SITC-varegrupper: 2002 til 2005 " [PDF] , US Census Bureau, Oktober 2006 , s. 812.\n↑ (i) Kimberly Amadeo, " Hvad er De Forenede Staters gæld? " , Balancen, 8. september 2016 .\n↑ (in) " Landesammenligning: offentlig gæld " , The World Factbook .\n↑ (in) " Topvalg (mest efterspurgte statistikker): US Bureau of Labor Statistics. " På data.bls.gov (adgang til 29. september 2013 ) .\n↑ " Forekomst af FTPT-beskæftigelse - almindelig definition " på stats.oecd.org (adgang til 29. september 2013 ) .\n↑ (i) " USA " , The World Factbook , CIA, 31. maj 2007 (adgang til 15. juni 2007 ) .\n↑ (in) " Statistisk resumé af USA 2007: Tabel 739. Virksomheder, medarbejdere og lønninger efter beskæftigelsesstørrelsesklasse og branche: 2000 til 2003 " [PDF] , US Census Bureau, Oktober 2006 , s. fire hundrede og syvoghalvfems.\n↑ (in) Thomas Fuller, " I øst gælder mange EU -arbejdsregler ikke " , International Herald Tribune, 15. juni 2005 (adgang 28. juni 2007 ) .\n↑ (in) " Total Economy Database, Summary Statistics, 1995 to 2010 " , Conference Board Total Economy Database , Conference Board september 2010 (adgang 20. september 2009 ) .\n↑ " Amerikanere er bange for ferier " , på Le Monde , 25. juli 2013 (adgang til 25. december 2019 ) .\n↑ " I USA når antallet af arbejdere over 85 rekord ", RFI , 7. juli 2018 ( læs online ).\n↑ (in) " Analyse | Er det dejligt at være arbejdstager i USA? Ikke sammenlignet med resten af den udviklede verden. » , På The Washington Post , 7. august 2004 (adgang 20. oktober 2018 ) .\n↑ David Harrison, “ Historic Asset Boom Passes by Half of Families, ” på WSJ (adgang til 25. december 2019 ) .\n↑ Californien, "et koncentrat af amerikanske uligheder" , Radio Canada, 7. februar 2020\n↑ Éric Denécé og Claude Revel, USAs anden krig: Økonomi: hemmelighederne ved en erobringsmaskine , Robert Laffont, 2005 ( ISBN 978-2-2211-0368-5 ) s. 71-119 .\n↑ Éric Denécé og Claude Revel, Den anden krig i USA: Økonomi: hemmelighederne af en maskine af erobring , Robert Laffont, 2005 ( ISBN 978-2-2211-0368-5 ) , s. 120-172 .\n↑ a b c d og e Verdens tilstand 2006 , Paris, La Découverte, 2005, side 362\n^ Svag dollar: Amerika til salg for turister - Pierre -Yves Dugua, Le Figaro , 13. juli 2007\n↑ a b og c (da) " Dækning af indkomst, fattigdom og sundhedsforsikring i USA: 2005 " , US Census Bureau, august 2006 (adgang 24. november 2011 ) [PDF] .\n↑ (in) " Indkomst i 2005 " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) (Adgang til 9. september 2014 ) , US Census Bureau (se arkiv)\n↑ (in) Emmanuel Saez, " Striking it Richer: The Evolution of Top Incomes in the United States (Update using preliminary 2006 Estimates) " [PDF] på elsa.berkeley.edu , 15. marts 2008 , s. 6.\n↑ en og b Morgane Rubetti, " I Amerika, de fleste stater stadig tillade børneægteskaber " , Le Figaro , 17. november 2017 .\n↑ (i) Child Wedding - Unicef .\n↑ a og b Florence Beaugé, " Ikke alle amerikanere kaldes Hillary Clinton ", Le Monde diplomatique , 1 st november 2016 ( læs online ).\n↑ Det forfærdelige fald i Amerika , Les Echos, 9. januar 2020\n↑ André Kaspi, De Forenede Stater i dag , Paris, Plon, 1999, s. 183.\n↑ “ National Energy Assistance Henvisning - LIHEAP Clearinghouse, ” på ncat.org .\n^ " " New Deal "på hovedet " , på lemonde.fr , 21. januar 2005 .\n↑ André Kaspi, De Forenede Stater i dag , Paris, Plon, 1999, s. 183 .\n↑ Stéphane Lauer, " " Stillet over for Covid-19 har den amerikanske model aldrig virket så skrøbelig " ", Le Monde , 6. april 2020 ( læst online , hørt den 28. juni 2020 ).\n↑ (in) " Census Bureau É-U / US Census Bureau QuickFacts: United States 2020 " på census.gov (adgang 27. april 2021 )\n↑ (in) Jeffrey S. Passel, " Størrelsen og karakteristika for den uautoriserede migrantbefolkning i USA " , Pew Hispanic Center, 7. marts, 2006 (adgang til 24. juni 2007 ) .\n↑ (in) " USA: Top ti lande, der sendes, efter fødselsland, 1986 til 2006 (tabel tilgængelig efter menuvalg) " , Migration Policy Institute, 2007 (adgang til 5. juli 2007 ) .\n↑ Julien Damon, "Dynamic demography, social cohesion in question", Conflits , specialudgave nr . 4, Efterår 2016, s. 17-18 .\n↑ a b og c “ Historiske folketællingsstatistikker over befolkningstotaler efter race, 1790 til 1990, og efter latinamerikansk oprindelse, 1970 til 1990, for USA, regioner, divisioner og stater ” .\n↑ (in) " Sprog der tales derhjemme af Evne til at tale engelsk for befolkningen 5 år og derover " på factfinder.census.gov (adgang til 18. februar 2019 ) .\n↑ (i)  - amerikansk engelsk\n↑ Liste over medlemmer: Lafayette - International Association of French-speaking Mayors (AIMF).\n↑ (in) " Frihedsgudinden " , verdensarv , UNESCO (adgang 20. oktober 2011 ) .\n↑ Éric Denécé og Claude Revel, Den anden krig i USA: Økonomi: hemmelighederne af en maskine af erobring , Robert Laffont, 2005 ( ISBN 978-2-2211-0368-5 ) , side 58.\n↑ (in) Gennemsnitligt hjem har flere fjernsyn end mennesker - USA Today , 21. september 2006.\n↑ a og b Hélène Harter, L'Amérique , Paris, Le Cavalier Bleu, samling af modtagne ideer, 2001 ( ISBN 2-8467-0025-7 ) , s. 30\n↑ Guy Haarscher, Laïcité , Paris, PUF , que-je sais? 3 th udgave, 2004 ( ISBN 2-1305-3915-7 ) , s. 102 .\n↑ a og b Laurie Goodstein, "Ateister og stolte over det", Courrier international , 12. maj 2009 , [ læs online ] .\n↑ (in) " Amerikas skiftende religiøse landskab " på pewforum.org , 12. maj 2015 .\n↑ a og b (in) " Professionel fodbold fortsætter dominans over baseball som Amerikas foretrukne sport " ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) (Adgang til 17. december 2014 ) - Harris Interactive, 27. januar 2009 [PDF ] .\n↑ " Globalt sportsmarked rammer $ 141 milliarder i 2012 " .\n↑ “ OECD-penetrationsstatistik for bredbåndsinternetadgang for juni 2009 ” ( Arkiv • Wikiwix • Archive.is • Google • Hvad skal jeg gøre? ) (Adgang til 9. september 2014 ) [xls] .\nAntoine d'Abbundo og Marie Dancer, " De kommercielle våbenstilstand for De Forenede Stater med Europa " , på La Croix , 23. marts 2018 (adgang 25. januar 2019 )\nRoland Laskine, " USA -Kina: forhandlingerne genoptages " , om Le Figaro , 10. februar 2019 (adgang 4. marts 2019 )\nNathalie Guibert, " De Forenede Stater vil forblive verdens største militærbudget i lang tid fremover " , på Le Monde , 29. april 2019 (adgang til 24. maj 2019 )\nDavid Baché, " Kina-USA: kommerciel, teknologisk og strategisk krig " , på Radio France internationale , 10. maj 2019 (adgang 10. maj 2019 )\nAgence France-Presse , " Eskalationen fortsætter i handelskrigen mellem USA og Kina " , på Le Monde , 13. maj 2019 (adgang 17. maj 2019 )\nPhilippe Gélie, " Er Donald Trumps" krisediplomati "effektiv? » , Om Le Figaro , 19. maj 2019 (adgang 19. maj 2019 )\nFrédéric Schaeffer, " Midt i krisen med Beijing sender Washington skibe fra Taiwan " , på Les Échos , 23. maj 2019 (adgang 23. maj 2019 )\nCharles Thibout, ” Mod slutningen af De Forenede Staters teknologiske overlegenhed? » , On Areion Group , 27. maj 2019 (adgang til 5. juni 2019 )\nMichel Goussot, USA, en kontrast samfund, anfægtede magt , La dokumentation photographique n o 8056, marts-april 2007\nAndré Kaspi , Forståelse for USA i dag , Librairie Academique Perrin, 2008 ( ISBN 2-2620-2806-0 )\nFrédéric Salmon, De Forenede Staters historiske atlas: Fra 1783 til nutiden , Armand Colin, 2008 ( ISBN 2-2003-4760-X )\nDenis Lacorne , De Forenede Stater , Paris, Fayard , 2006 , 372 s. ( ISBN 2-213-62672-3 )\nAndré Kaspi, François Durpaire, Hélène Harter og Adrien Lherm, Den amerikanske civilisation , Paris, PUF , koll. “Quadrige)”, 2004 (første udgave), 621 s. ( ISBN 978-2-13-054350-3 og 2-13-054350-2 )\nPascal Boniface , Charlotte Lepri , 50 forudfattede ideer om USA , Paris, Hachette Littératures , 2008 , 230 s. ( ISBN 978-2-01-237638-0 )\nCollective , “ United States ”, Encyclopædia Universalis , bind. 8, 2002 , s. 753-859 ( ISBN 2-8522-9550-4 , læs online )\nKollektivt, ” Amerika? ", Krisis , nr . 43, marts 2016 .\nCharles-Philippe David og Frederick Gagnon, Teorier om amerikansk udenrigspolitik: Forfattere, begreber og tilgange , Montreal, PU Montreal 2 nd edition revideret og udvidet, 2018 , 583 s. ( ISBN 978-2-7606-3856-3 )\nListe over hovedstæder i De Forenede Stater\nHedninger i USA\nListe over officielle træer i USA\nListe over flag fra USA\nVisa Waiver -program\nListe over chefer for større institutioner i USA\nListe over dommere ved De Forenede Staters højesteret\nDe Forenede Staters tilbagegang\n(en + es) Den amerikanske regerings officielle portal\n(en) Det Hvide Hus sted\nNordatlantisk traktatorganisation (NATO)\nStore hovedkvarter for de allierede magter i Europa\nAllierede Joint Force Command Napoli\nFormand for NATOs militærkomité\nEuropæisk sikkerhed og forsvarsidentitet\nHændelse på Korfu -strædet\n17-punktsaftale om fredelig befrielse af Tibet\nOpstand i juni 1953 i Østtyskland\n1954 kup i Guatemala\nFørste Taiwan -stridskrise\nGenève -topmødet (1955)\nPoznań -oprøret 1956\nAnden krise i Taiwan -strædet\nGuatemalansk væbnet konflikt\nResolution fra Tonkin -bugten\nBevægelse af 30. september 1965 i Indonesien\nÅrs bly i Italien\n1969 kinesisk-sovjetiske grænsekonflikt\nTraktaten om ikke-spredning af atomvåben\nQuadripartite -aftale om Berlin\nStatskup af 11. september 1973 i Chile\nBorgerkrige i Etiopien\nForbrydelser fra Røde Khmer -regimet\nCambodiansk konflikt (1978-1999)\nMotion Able Archer 83\nGenève -topmødet (1985)\n1991 Paris -aftale om Cambodja\nDet amerikanske informationsagentur


Skrevet af Elo Christoffersen 27-04-2019- 04:08:02\nLæst 466 gange\nLæserbrev af Tobias Jørgensen (V), kloakmester og folketingskandidat samt byrådsmedlem Kolding, Fovsletvej 21, 6580 Vamdrup.\nJeg vil meget gerne søge et job ved dig. Om lidt er der folketingsvalg, og i den anledning ansøger jeg hermed uopfordret en stilling som folketingsmedlem i den kommende valgperiode.\nJeg har gennemlæst ansættelsesvilkårene der er beskrevet i Danmarks riges grundlov, og konstaterer at jeg er kvalificeret til jobbet.\nSom person er jeg meget handlingsorienteret, og agerer på de opfordringer og spørgsmål jeg får, dette kan du naturligvis også forvente af mig. Jeg vil være tilgængelig og borgernær, hvilket også betyder at jeg fortsat vil være bosiddende i Trekantområdet efter et folketingsvalg.\nJeg er i dag ansat som byrådsmedlem i Kolding kommune på sjette år, og er rigtig glad for det, dog er jeg indstillet på at dette ansættelsesforhold ikke kan fortsætte, hvis du tilbyder mig jobbet som folketingsmedlem.\nJeg er meget opmærksom på, at som folketingsmedlem er det hele Danmark man arbejder for, jeg er dog og vil fremadrettet også være af den opfattelse, at en stærk lokal stemme på Christiansborg er vigtig. Og det kan jeg tilbyde.\nJeg tror på at praksiserfaring og en daglig gang i virkeligheden er afgørende for bedst muligt at bestride jobbet. Som det fremgår af nedenstående CV er det netop det jeg kan tilbyde med et arbejdsliv som håndværker og faglærer på erhvervsuddannelser.\n2018-Nu: Aut. Kloakmester Lunderskov Nybyg\n2014-2018: selvstændig entreprenør, og freelance underviser på kloakuddannelserne.\n2012-2014: faglærer på struktøruddannelsen AMU Vest.\n2006-2012: Anlægsstruktør/Specialarbejder Entreprenør H. Frisesdahl.\n2005-2006: Værnepligtig og Sergent ved Dronningens Artilleri i Varde.\nJeg håber dette har givet dig lyst til at ansætte mig, kontakt mig evt. for yderligere info.\nHvorfor er elbil-salget ikke kommet i gang?\tLyt nu til borgerne omkring havnen