Rune Engelbreth Larsen politianmeldt (af Rune Engelbreth Larsen)\nRune Engelbreth Larsen politianmeldt\nPå baggrund af min klumme, »Lykønskning og krigserklæring til Dansk Folkeparti« (Politiken, 24.9.2005) er jeg blevet politianmeldt for opfordring til vold.\nBag anmeldelsen står Geoffrey Cain (skribent i Dansk Folkepartis medlemsblad og mangeårigt medlem af Den Danske Forening) og Kim Eskildsen (kandidat til Borgerrepræsentationen i København for Venstre).\nDen pågældende klumme afsluttes med disse ord: »Kære dansker, dette er ikke et oplæg til debat, men en krigserklæring. Det er en krigserklæring mod den kulturracistiske tidsånd, der har besat den Danske Forening, der har besat Dansk Folkeparti, der har besat Danmark. Og derfor er det en invitation til Dig om at trække sværdet og pennen og gøre det til de næste ti års vigtigste, afgørende, højeste og måske eneste prioritet at bekæmpe tidsånden, der har besat Dansk Folkeparti, som har besat Danmark. Det er meget muligt, at det for længst er for sent - men så er det i hvert fald ikke for tidligt. Af med fløjlshandskerne.«\nSkal dette læses som en opfordring til vold? Naturligvis ikke, men det mener Cain og Eskildsen - over halvanden måned senere.\nUmiddelbart efter klummen reagerede Dansk Folkepartis tidligere pressechef og nuværende folketingsmedlem, Søren Espersen tvært i en personlig henvendelse til undertegnede, men var sarkastisk i sin offentliggjorte respons i et læserbrev:\n»Rune Engelbreth Larsen, den tidligere formand for Minoritetspartiet - som ved fintællingen viste sig at være så meget minoritet, at tilslutningen ved valget nærmest var ikke-eksisterende - har erklæret krig mod Dansk Folkeparti (Pol. 24.9.). Han opfordrer til, at man trækker 'sværdet og pennen' og går til kamp mod os - og slutter sit rørstrømske indlæg af med sætningen: 'Af med fløjlshandskerne!' Min henvendelse her er egentlig bare nysgerrighed, Rune. Hvad havde du tænkt dig, der skal ske med os? Vil du ved fuldmåne lave voodoo på et af mine gamle studenterfotos? Vil du snige dig ind og lægge rottegift i min havregrød? Eller er din vulgære tanke måske bare, at vi skal have nogle bank af dine brøleabe-venner i De Autonome? Nu er det her jo ved at udvikle sig til en skæg gætteleg. Så kunne jeg måske få en ledetråd, Rune?« (Politiken, 28.9.).\nJeg skrev i en replik:\n»Søren Espersen i Pol. 28.9. mener, at min klumme fra (24.9.) er 'vulgær', fordi jeg kalder advarslen mod Dansk Folkeparti for en 'krigserklæring', og han kræver svar på, om jeg vil bekæmpe partiet med 'rottegift'? Næh, Søren - jeg er ikke som jer. Jeg vil ikke påstå, at I tror at komme i paradis ved at slå 'ni andre for panden', eller at I bare 'venter på at blive nok til at slå os ihjel', som hhv. Ole Hyltoft (18.9.) og Mogens Camre (17.9.01) er hysteriske nok til at hævde om muslimerne (18.9.). Jeg vil end ikke kalde Dansk Folkeparti for en 'pest', sådan som Langballe (31.5.02) stempler intentionerne blandt alle landets muslimer. Men jeg vil kalde jer det, I er: Fascister.« (Politiken, 2.10.).\nSkulle nogen overhovedet kunne få den misopfattelse, at der skulle ligge voldelige hensigter bag mit indlæg, er det lige så indlysende på Søren Espersens sarkasme som den følgende debat, at dette selvsagt ikke er tilfældet.\nDet ved Cain og Eskildsen naturligvis godt. Det ved de også ud fra en almindelig gennemlæsning af min »Lykønskning og krigserklæring«. Og de kan derudover næppe heller være ubekendte med, at klummen også er blevet debatteret i Jyllands-Posten, hvor jeg i et debatindlæg ligeledes ekspliciterer det indlysende: »Anledningen var Dansk Folkepartis overståede landsmøde og 10 års ubrudt fremgang. Derfor besluttede jeg at slå i bordet og lade dem smage en smule af (en godt nok meget mildere udgave af) deres egen medicin ...« (Jyllands-Posten, 6.10.).\nPolitianmeldelsen er absurd, og det er selvfølgelig tankevækkende, at den kommer netop nu - over halvanden måned efter klummens offentliggørelse, og mere end en måned efter debatten i kølvandet herpå. Til gengæld offentliggøres den i forbindelse med udgivelsen af min bog, Louise Frevert-sagen - dokumentation af Dansk Folkepartis dobbeltspil, der ikke blot dokumenterer Freverts løgne, men også påpeger, at en stor del af den retorik, som Peter Skaarup & Co. havde travlt med at lægge afstand til udadtil, er vidt udbredt blandt Dansk Folkepartis frontfigurer.\nEr politianmeldelsen absurd i sig selv, balancerer Cains og Eskildsens motivation nærmest mellem det fantastiske og det underholdende. Politiken refererer i dag (15.11.):\n»Geoffrey Cain fra Dansk Folkeparti har anmeldt Minoritetspartiets medstifter Rune Engelbreth Larsen til politiet. Partiformanden [jeg er ikke partiformand, men medlem af hovedbestyrelsen; REL] har i læserbreve og indlæg på sin hjemmeside været så træt af Dansk Folkepartis fremgang i dansk politik, at han erklærede krig mod partiet og opfordrede danskerne til at smide fløjlshandskerne for at bekæmpe Dansk Folkeparti med 'sværdet og pennen'. Det er at opfordre til fysisk vold mod Dansk Folkeparti, mener Geoffrey Cain. Anmeldelsen støttes af Kim Eskildsen, der er kandidat til Borgerrepræsentationen for Venstre. De to politikere sammenligner truslen med urolighederne i Frankrig og er bekymrede for, om udtalelserne kan være en katalysator for raceuroligheder herhjemme.«\nEn »katalysator for raceuroligheder herhjemme« (sic).\nTankevækkende er det også, at Dansk Folkeparti og deres ligesindede ellers normalt er meget bekymrede for, at politianmeldelser hæmmer den politiske ytringsfrihed - men det gælder åbenbart ikke, når det er deres modstandere, som skal anmeldes?\nDet er naturligvis deres sag. Jeg lover til gengæld, at jeg i modsætning til Louise Frevert ikke vil bebrejde min webmaster noget.\nSom det vil være nogle bekendt, har jeg også været involveret i diskussionen om ytringsfrihed versus politianmeldelser, når jeg så at sige har siddet for den anden ende af bordet. Derfor har jeg netop også redegjort for nogle af mine tanker i den forbindelse i bogen Louise Frevert-sagen - dokumentation af Dansk Folkepartis dobbeltspil, s. 13-15, hvor jeg indledningsvist kommer ind på metoder og midler i den politiske kamp mod Dansk Folkeparti:\nDet er min klare overbevisning, at Danmark er bedst tjent med at få Dansk Folkeparti sat helt uden for politisk indflydelse, fordi partiet i mine øjne afspejler en foruroligende, antihumanistisk tidsånd. Jeg lagde ikke fingrene imellem i de uger, som nærværende bog omhandler - og gør det heller ikke nu - i bestræbelserne på at advare imod et parti, der i mine øjne ikke blot udgør en trussel mod etniske minoritetsgrupper i Danmark, men imod den danske kultur og det danske samfund på et bredere plan.\nSå meget desto mere finder jeg det både rimeligt og nødvendigt at gøre klart, hvor jeg selv står i forhold til spørgsmålet om mål og midler, der ofte diskuteres i politiske sammenhænge, ikke mindst i forbindelse med Dansk Folkeparti. (...)\nFor ikke at blive skudt noget i skoene vil jeg af samme grund understrege, at jeg naturligvis ikke mener, at partiet skal fratages skyggen af de rettigheder, som hersker inden for det parlamentariske system, eller som er gældende for den almindelige politiske meningsudveksling. Jeg har således intet til overs for den direkte eller indirekte tilbøjelighed til at forhindre forsamlingsfriheden for Dansk Folkeparti eller Den Danske Forening (eller nogen som helst anden bevægelse eller forening for den sags skyld), som trivedes i dele af det politiske aktivistmiljø på venstrefløjen i slutningen af 1980erne og op gennem 1990erne.\nIkke fordi det slet og ret virker stik imod hensigten og kun skaber sympati for "martyrerne", men fordi forsamlingsfriheden i sig selv er et humanistisk gode, som jeg ikke mener, at man bør gå på kompromis med i nogen sags tjeneste.\nJeg vil også gerne understrege, at jeg heller ikke tror på hverken direkte eller indirekte vold som politisk kampmiddel, medmindre et regime har suspenderet basale rettigheder og ikke efterlader andre muligheder, eller hvor det er et nødvendigt personligt selvforsvar for at værge sig mod regulære fysiske overgreb.\n(...) Endelig er jeg i lighed med store dele af højrefløjen faktisk også principielt modstander af den del af Straffeloven, der med et misvisende ord kaldes "racismeparagraffen", eftersom jeg mener, at man ideelt set bør undlade at indskrænke ytringsfriheden udover injurielovgivningen.\nDerfor har jeg heller aldrig tidligere selv politianmeldt nogen for en krænkelse af Straffelovens § 266b, før jeg var med til at politianmelde Louise Frevert - og det var med betænkeligheder. At jeg i øvrigt heller ikke bryder mig om at give Dansk Folkeparti letkøbte undskyldninger for en yderligere fastholdelse af den "offerrolle", som partiet fortsat ynder, når fremtrædende medlemmer gentagne gange politianmeldes, er i den sammenhæng sekundært. Forholdet mellem ytringsfriheden og beskyttelsen mod regulær propaganda er imidlertid ikke nogen enkel diskussion i krydsfeltet mellem både injurielovgivning, racismeparagraf og terrorlovgivning.\nFor at gøre en lang historie kort, vil jeg her nøjes med at konstatere, at Dansk Folkepartis indflydelse og propaganda efterhånden har antaget en sådan karakter, at jeg ikke længere vil frakende mig selv muligheden for at protestere med større eftertryk, end det f.eks. lader sig gøre ved et kryds på stemmesedlen eller gennem offentliggjorte læserbreve og kronikker. Og en politianmeldelse er i denne sammenhæng trods alt også udtryk for en protest med et større eftertryk.\nJeg har med andre ord måttet erkende, at det er blevet stadig vanskeligere at opretholde en kategorisk modstand mod paragraf 266b som andet end et ideal, der bør tilstræbes. En afskaffelse af paragraffen i den nuværende, politiske situation ville således ikke have anden effekt på ytringsfriheden end en yderligere ansporing af den tøjlesløse forhånelse af trængte minoriteter, som allerede finder sted i vide kredse på trods af lovgivningen, men som ingen ville have drømt om - eller kunne have taget højde for - blot for 20 år siden. Dansk Folkeparti anvender for mig at se en groft generaliserende og nedsættende retorik om etniske minoriteter og muslimer, som disse kun har meget begrænset mulighed for at tage til genmæle over for på lige fod, i kraft af den store politiske indflydelse, den kolossale mediebevågenhed og de betydelige ressourcer, som landets tredjestørste parti med tidsånden i ryggen selvfølgelig råder over.\nI det perspektiv er Straffelovens § 266b i sidste ende blot udtryk for en temmelig ukontroversiel insisteren på redelig anstændighed, det burde være lige så overflødigt at lovgive om som selvindlysende at respektere, nemlig at minoritetsgrupper selvfølgelig ikke bør "forhånes eller nedværdiges" på baggrund af national og etnisk oprindelse eller tro, hudfarve og seksualitet.\nSkønt det således er under indtryk af tidsåndens hårde politiske klima, at jeg i dag vægter § 266b højere end en ubegrænset, politisk ytringsfrihed, medgiver jeg gerne, at det ikke er udtryk for nogen ideel principfasthed fra min side - men det er nu engang ovenstående overvejelser, der ligger bag.\nHensigten med specifikt at politianmelde Louise Frevert har så også været et forsøg på at få politi og domstole til at insistere på en konsistent udredning af det morads af modstridende forklaringer, hun har lagt for dagen (og som vi naturligvis skal vende tilbage til i detalje i de følgende kapitler), samt en principiel stillingtagen til den retorik, der kommer til udtryk på hendes hjemmeside såvel som i flere af hendes offentliggjorte debatindlæg.\nMed andre ord: Hvad jeg ønsker, er at modarbejde Dansk Folkeparti inden for lovens rammer, og Straffelovens § 266b hører til blandt disse rammer. Jeg vil derfor heller ikke lægge skjul på, at jeg hilser den dag velkommen, hvor partiet og den tidsånd, det repræsenterer, er sat uden for enhver, nævneværdig indflydelse i dette land.\nSå meget om egne motiver og de principielle betænkeligheder i den sammenhæng.\nJeg kender ikke andet til Cains og Eskildsens motiver til at politianmelde undertegnede end dem, der er refereret i dagens Politiken - at de altså sammenligner min klumme med urolighederne i Frankrig og »er bekymrede for«, om den kan blive en »katalysator for raceuroligheder herhjemme«.\nJeg overlader det til andre at vurdere lødigheden og niveauet hos Cain og Eskildsen.\nOg lad mig så ellers slutte af med det, jeg skrev i et tidligere citeret indlæg, hvor jeg forklarer baggrunden for at tage fløjlshandskerne af over for Dansk Folkeparti:\n»Krigserklæringen virkede efter hensigten, og et stort dokumentationsarbejde blev sat i gang, så vi ugen efter bl.a. kunne offentliggøre afsløringerne af Louise Freverts hjemmeside i bestræbelserne på at få flere af DF's skeletter til at rasle ud af skabet. Efter 10 år er det nemlig umuligt at 'debattere' med den type paranoikere, som mener, at alle muslimer venter på at 'slå os ihjel' (EU-parlamentsmedlem Mogens Camre) eller 'slå os for panden' (forfatter Ole Hyltoft), eller at de er i gang med en verdensomspændende magtkonspiration, 'den 3. jihad', som en skov af antimuslimer påstår (nøjagtigt som antisemitterne i begyndelsen af det 20. århundrede påstod om jøderne). Men hvis al balladen om Frevert betyder, at partiet dropper den kulturracistiske retorik, tager jeg absolut med glæde fløjlshandskerne på igen.« (Jyllands-Posten, 6.10.).


CIA’s torturflyvninger – Michael Scheuer i centrum igen | Balder Mørk Andersen\nPolitiken har på glimrende vis fortalt historien om CIA’s hemmelige flyvninger med fanger mistænkt for terrorisme. De skulle til lande hvor man uden utidig indblanding fra menneskerettigheder kunne torturere dem til at fortælle – ja, hvad som helst. Tortur er uacceptabelt – det kan muligvis få skurke til at fortælle en flig af sandheden – men kan samtidig få uskyldige til at fortælle at månen er en ost – hvis blot de tror at afhøringslederen vil høre dette budskab. Oplysninger der igen kan føre til brug af unødig undersøgelsestid. Alene rent menneskeligt – kan tortur ikke forsvares. Hvis blot en enkelt person tortureres uden skyld, har systemet fejlet. Enhver snak om ‘collateral damage’ er en glidebane.\nHovedkilden til Politikens artikel er den tidligere CIA-officer Michael Scheuer, chef for Bin-Laden enheden, og ham der startede og udviklede CIA’s fangetransportprogram.\nFor godt tre år siden skrev jeg et læserbrev i Information vedrørende hans ‘anonymitet’ i forbindelse med udgivelsen af bogen Imperial Hubris. Why the West Is Losing the War on Terror (2004).\nSE LÆSERBREVET HER: Og navnet er? – om USA’s svar på Frank Grevil\nArtiklen indikerer selvfølgelig stærkt at man på flere niveauer i Danmark var meget vidende om de hemmelige fangetransporter – det er ikke så overraskende. I forbindelse med historien om terrormistænkte Abu Talal (Talaat Fuat Kasem) der havde politisk asyl i Danmark, men bortførtes i Zagreb i Kroatien, rammer Scheuer sikkert plet når han fornemmer, at PET efterfølgende var lettet over at være sluppet af med Abu Talal! En stærkt problematisk person der endvidere krævede mandskabstimer til overvågning.\nPolitiken vælger dog at glide meget hurtigt henover, hvordan CIA havde fået oplysninger om at Abu Talal var på vej til Zagreb fra København. Klart nok – for de har ikke beviser for noget. Scheuer er selvfølgelig en kilde der ved lige præcis hvor langt han kan gå, uden at kompromittere ‘systemet’ for meget. Han må dog også siges at være en problematisk kilde, idet meget af det han siger som personlige vurderinger, automatisk tillægges stor værdi, men ikke nemt kan efterprøves. På samme måde er Colin Powell, Michael Hayden, Robert Grenier og tidligere PET-chef Hans Jørgen Bonnichsen alle som en kilder man skal bevare en sund fornuft til.\nEt hovedeksempel er oplysningen om at: “Danmark fortalte os ikke noget. Men vi fik et tip fra et andet lands efterretningstjeneste om, at han var på vej til Kroatien”, siger Michael Scheuer. Det kan være sandt eller direkte løgn – men en ligeledes plausibel forklaring kunne være, at PET havde tippet et anden efterretningstjeneste end CIA, som derpå havde videreformidlet til CIA. På denne måde kunne PET bevare det nære samarbejde til CIA uden at de problematiske aspekter ved Danmarks afstandtagen til tortur kunne blive generende. Sådan fungerer efterretningstjenester sammen når de samtidig skal tage hensyn til det politiske niveau. Det politiske niveau samarbejder så ved at lave beslutninger formuleret efter sproget ‘diplomat-swahili’ – hvor alting holdes i ukonkrete formuleringer. Fabelagtigt begreb – og mon ikke der er nogen der kan erindre, at have hørt ‘diplomat-swahili’ i den danske folketingssal?\nForrige indlægEU Anti-Trafficking Day – et forbud mod køb af sex er nødvendigtNæste indlægEr over ½ million danskere farlige for demokratiet?


2017 Kenworth T680 For Sale in Phoenix, AZ - Commercial Truck Trader\nCall 1-888-257-4689 Email\nHomeAll CategoriesConventional - Sleeper TruckKENWORTHT680ArizonaPhoenix2017\nSee all KENWORTH T680s near Phoenix, AZ\nHello, I'm interested in your 2017 KENWORTH T680 Conventional - Sleeper Truck.\nI am interested in 2017 KENWORTH T680...\n2018 VOLVO VNL730\nEasy Financing - CLASS 8 (GVW 33001 - 150000) in Phoenix, AZ 85009 ,\nStock #: 246503\n2017 KW T680, LOW MILEAGE T680!, COME CHECK OUT THESE LOW MILEAGE ONE OWNER UNITS THAT ARE WELL EQUIPED. POWERED BY THE BIG PACCAR MX13! 76" RAISED ROOF SLEEPER 2ND TO NONE IN THE INDUSTRY FOR COMFORT AND AMENITIES, 2 BEDS, DUAL HI BACK AIR RIDE SEATS, TILT AND TELLY WHEEL, SUSPENSION DUMP VALVE, INTER AXLE LOCK, CHASSIS SKIRTS, CAB EXTENDERS, POWER WINDOWS, POWER LOCKS, POWER MIRRORS, CD STEREO. THESE ARE GREAT TRUCKS WITH GREAT MILES READY TO WORK NOW. CALL OR CLICK TODAY BEFORE THEY ARE GONE!\nRear Axles: 40000 / MERITOR\nStock Number: 246503\nEngine Model: MX/455\nKENWORTH T680 5015958059\nThis 2017 KENWORTH T680 has 1 miles and is located in Phoenix, Arizona. Call us today at 888-257-4689 for more information on this Conventional - Sleeper Truck. Or complete the form below to send us an email.\nArrow Truck Sales Phoenix in Phoenix, AZ\n2201 W. Buckeye Road\n$43,950 366,091 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Day Cab, Tractor Arrow Truck Sales Kansas City\n$43,950 344,954 miles\n$43,950 350,347 miles\n$43,950 347,079 miles\n$43,950 370,318 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Day Cab, Tractor Arrow Truck Sales Springfield\n$41,950 468,334 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Day Cab, Tractor Arrow Truck Sales St. Louis\n$43,950 387,115 miles\n$43,950 380,891 miles\n$43,950 385,814 miles\n$47,950 520,885 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Day Cab, Tractor Arrow Truck Sales Atlanta\n$47,950 531,359 miles\n$46,950 523,093 miles\n$40,450 618,940 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Sleeper Truck, Tractor Arrow Truck Sales Cincinnati\n$49,950 500,887 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Sleeper Truck, Tractor Arrow Truck Sales Phoenix\n$48,950 494,611 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Day Cab, Tractor Arrow Truck Sales Philadelphia\n$44,950 328,208 miles\n$47,950 508,462 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Day Cab, Tractor Arrow Truck Sales Houston\n$37,450 655,307 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Sleeper Truck, Tractor Arrow Truck Sales Fontana\n$44,950 593,944 miles\n2015 KENWORTH T680 Conventional - Sleeper Truck, Tractor Arrow Truck Sales Stockton\n$43,950 645,352 miles


Køb nordal DINNER skammel i velour - h46 cm - vinrød\nDINNER skammel i velour - h46 cm - vinrød\nSkøn skammel i velour fra Nordal. Skamlen har 3 ben i lys asketræ. Den er fra kollektionen "Dinner".Højde: 46 cmDiameter: 34 cm. Den kan købes i 3 forskellige farver. Mere\nSkøn skammel i velour fra Nordal. Skamlen har 3 ben i lys asketræ. Den er fra kollektionen "Dinner".Højde: 46 cmDiameter: 34 cm. Den kan købes i 3 forskellige farver. Mindre


Finansaftalelov. Perspektiver for Norden og EU. TemaNord 2007:510. Peter Møgelvang-Hansen - PDF\nFinansaftalelov. Perspektiver for Norden og EU. TemaNord 2007:510. Peter Møgelvang-Hansen\nDownload "Finansaftalelov. Perspektiver for Norden og EU. TemaNord 2007:510. Peter Møgelvang-Hansen"\n3 Finansaftalelov Perspektiver for Norden og EU Peter Møgelvang-Hansen TemaNord 2007:510\n4 Finansaftalelov Perspektiver for Norden og EU TemaNord 2007:510 Nordisk Ministerråd, København 2007 ISBN Tryk: Ekspressen Tryk & Kopicenter Oplag: 115 Trykt på miljøvenligt papir som opfylder kravene i den nordiske miljøsvanemærkeordning. Publikationen kan bestilles på Flere publikationer på Printed in Denmark Nordisk Ministerråd Nordisk Råd Store Strandstræde 18 Store Strandstræde København K 1255 København K Telefon (+45) Telefon (+45) Fax (+45) Fax (+45) Det nordiske samarbejde Det nordiske samarbejde er en af verdens mest omfattende regionale samarbejdsformer. Samarbejdet omfatter Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige, samt de selvstyrende områder Færøerne, Grønland og Åland. Det nordiske samarbejde er både politisk, økonomisk og kulturelt forankret, og er en vigtig medspiller i det europæiske og internationale samarbejde. Det nordiske fællesskab arbejder for et stærkt Norden i et stærkt Europa. Det nordiske samarbejde ønsker at styrke nordiske og regionale interesser og værdier i en global omverden. Fælles værdier landene imellem er med til at styrke Nordens position som en af verdens mest innovative og konkurrencedygtige regioner.\n5 Indhold Forord... 7 Resumé Indledning Projektets baggrund, formål og afgrænsning Rapportens opbygning DEL I: Nordisk forbrugerbeskyttelse i banksektoren Udvikling og karakteristik af den retlige regulering Generelle kontraktretlige principper Civilretlige og offentligretlige generalklausuler Fragmentarisk sektorspecifik lovgivning Sektorspecifik god skik-regulering Sammenhængende sektorregulering. Den norske finansavtalelov Finansavtalelovens regulering af indlånsforhold Finansavtalelovens regulering angående betalingsopdrag Finansavtalelovens regulering af udlån Finansavtalelovens regulering af kaution og tredjemandspant Erfaringer med den norske finansavtalelov Forbrugersynspunkter på den retlige regulering af bankaftaler Fordele ved sektorspecifik regulering Civil- og/eller offentligretlig forbrugerbeskyttelse i banksektoren Fragmentarisk eller sammenhængende regulering? DEL II: EU-retlig forbrugerbeskyttelse i banksektoren Den EU-retlige regulering. Oversigt og karakteristik EU-lovgivning under forberedelse Nordiske forbrugersynspunkter på EU-retlig finansaftaleregulering Europæisk finansavtalelov? Finansavtaleloven som fællesnordisk målestok? De verserende direktivforslag Summary Bilag Lov om finansavtaler og finansoppdrag (finansavtaleloven)... 63\n7 Forord Rapporten indgår i det nordiske projekt Finansavtalelov perspektiver for Norden og EU. Projektet er udført i perioden maj 2005 august 2006 for midler bevilget af Nordisk Ministerråd. Arbejdet med rapporten er gennemført under en projektgruppe bestående af Anne Dehn Jeppesen, projektleder, Forbrugerrådet (Danmark) Juha Eerikäinen, Konsumentverket (Finland) Iris Ösp Ingjaldsdóttir, Neytendasamtökin (Island) Jo Gjedrem, Forbrukerombudet (Norge) Pontus Hamilton, Konsumentverket (Sverige) Udreder har været Peter Møgelvang-Hansen, Juridisk Institut, CBS, Handelshøjskolen i København. Projektgruppen har afholdt et indledende møde med udrederen. Herefter er kommunikationen foregået skriftligt. Projektgruppens opgave har i hovedsagen været at levere materiale vedrørende de enkelte landes lovgivning og praksis samt andet input. Fremstillingen og konklusionerne er udrederens.\n9 Resumé Denne rapport er udarbejdet som led i et nordisk projekt under Forbrugerrådet i Danmark. Projektet har titlen Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU og er gennemført for midler bevilget af Nordisk Ministerråd. Projektet og rapporten har til formål i lyset af erfaringerne med navnlig den norske finansavtalelov fra 1999 at diskutere behov og muligheder for dels lignende finansaftalelovgivning i de øvrige nordiske lande dels fællesnordisk initiativer angående europæisk finansiel forbrugerbeskyttelseslovgivning. Afsnit 2 indeholder en oversigt over og karakteristik af udviklingen af den forbrugerretlige kundebeskyttelse i banksektoren i de nordiske lande. Der ses nærmere på regulering ved hjælp af almene, ikke sektor- specifikke regler, herunder de traditionelle, generelle kontraktretlige principper og de nyere (typisk) specifikt forbrugerbeskyttende civil- og offentligretlige generalklausuler. Herudover ses nærmere på fragmentarisk, sektorspecifik lovgivning samt sektorspecifik god-skik regulering af offentligretligt tilsnit eller soft law -karakter. Desuden omtales den norske finansavtalelov som det foreløbig eneste eksempel på en sammenhængende civilretlig regulering af banksektoren og der gives en oversigt over lovens hovedpunkter. Afsnit 3 omtaler kort erfaringerne med finansavtaleloven Afsnit 4 behandler forskellige spørgsmål af betydning for en vurdering af behovet og mulighederne for lignende finansaftalelovgivning i de øvrige nordiske lande For det første diskuteres., hvorvidt en ønsket præcisering af den forbrugerbeskyttende, bankretlige regulering i første række bør sker gennem lovgivning eller anden sektorspecifik retlig regulering. Der peges på, at det, set fra et forbrugersynspunkt, er et væsentligt sigtepunkt at finde det rette blandingsforhold mellem sektorspecifik regulering, som på den ene side er tilstrækkeligt præcis til at sikre et højt beskyttelsesniveau, og at beskyttelsen får større gennemslagskraft i praksis, og på den anden side mere almene regler, som muliggør en vis fleksibilitet både med hensyn til konkret rimelighed af udfaldet af enkeltsager og med hensyn til, at reguleringen inden for visse rammer kan tilpasses udviklingen. Dernæst ses (under 4.2) på fordele og ulemper ved forbrugerbeskyttelse ved hjælp af henholdsvis offentlig- og civilretlige virkemidler og disses indbyrdes interaktion. Det konkluderes, at civilretlig sektorspecifik lovgivning i stil med den norske finansavtalelov synes at være bedre egnet end de offentligretligt funderede god skik regler/allmänna råd til at gennemføre en ønsket præcisering og/eller forbedring af forbrugerbeskyt-\n10 10 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU telsen i banksektoren. Endvidere peges på, at god skik/allmänna råd - regulering potentielt kan medvirke til at forstærke den civilretlige regulerings gennemslagskraft. Den praktiske betydning heraf er dog i høj grad betinget af, at der tilvejebringes lovgivning og/eller praksis, der fastsætter forholdsvis præcise civilretlige handlepligter for bankerne. Endelig behandles (under 4.3) spørgsmålet om fragmentarisk sektorregulering kontra sammenhængende lovgivning ad modum den norske finansavtalelov. Det fremhæves bl.a., at der kan være store ulemper forbundet med at anvende en overdrevent fragmentarisk lovgivningteknik, og at den norske finansavtalelov er et uomgængeligt udgangspunkt for overvejelser om civilretlig lovgivning af forholdet mellem bankerne og forbrugere i de nordiske lande. DEL II: angår den europæiske forbrugerbeskyttelse på bankområdet. Afsnit 5 giver en kort oversigt over og karakteristik af gældende EUretlige forbrugerbeskyttelse af betydning for bankkunder. Der peges på, at den aktuelle EU-retlige forbrugerbeskyttelse i banksektoren for en overfladisk betragtning har en del lighedspunkter med reguleringen i de nordiske lande (indtil den norske finansavtalelov), men at den EU-retlige regulerings fragmentariske karakter er så meget mere påfaldende, fordi EU-retten savner generelle kontraktretlige principper (en Common Frame of Reference ), der kan medvirke til at binde fragmenterne sammen. Afsnit 6 omtaler kort verserende direktivforslag angående betalingstjenester og forbrugerkredit. Det konstateres, at de verserende lovgivningsinitiativer bekræfter, at der i EU-sammenhæng, i hvert fald hos Kommisionen, er en klar tendens til at foretrække, at tilnærmelse af medlemsstaternes forbrugerbeskyttende regler i banksektoren sker i form af totalharmonisering. I afsnit 7 behandles spørgsmålet om eventuelle fællesnordisk initiativer angående europæisk finansiel forbrugerbeskyttelseslovgivning Der peges på, at det, set fra et nordisk forbrugersynpunkt, ikke under de nuværende forhold, med klare tendenser til totalharmonisering, forekommer at være tilrådeligt at arbejde i retning af en europæisk finansavtalelov, men også på, at spørgsmålet om fællesnordisk forbrugerbeskyttende initiativer muligvis stiller sig anderledes, hvis der alene ses på mere begrænsede EU-retlige lovgivningsområder (7.1). Endvidere peges på, at den norske finansavtalelovs beskyttelsesniveau generelt taget synes at være et velegnet udgangspunkt for formuleringen af fællesnordiske krav til europæisk regulering på området med henblik på forbedring af gennemslagskraften på europæisk plan af nordiske forbrugersynspunkter på bankområdet, herunder fællesnordisk optræden. (7.2). I lyset af de anførte generelle synspunkter på formuleringen af fællesnordiske forbrugerkrav ses (under 7.3) lidt nærmere på de verserende direktivforslag om henholdsvis betalingstjenester og forbrugerkredit.\n11 1. Indledning 1.1 Projektets baggrund, formål og afgrænsning Denne rapport er udarbejdet som led i et nordisk projekt under Forbrugerrådet i Danmark med titlen Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU. Projektet er gennemført for midler bevilget af Nordisk Ministerråd. Projektet og rapporten har til formål i lyset af erfaringerne med navnlig den norske finansavtalelov fra 1999 at diskutere behov og muligheder for dels lignende finansaftalelovgivning i de øvrige nordiske lande dels eventuelle fællesnordisk initiativer angående europæisk forbrugerbeskyttelseslovgivning på det finansielle område. Projektet tager sit udgangspunkt i den norske finansavtalelov, som indeholder en tilnærmelsesvis fuldstændig lovregulering af forholdet mellem bankerne og deres kunder i almindeligt forekommende finansielle tjenester. Loven er ikke begrænset til at angå forbrugerforhold, men gælder også i forholdet mellem de pågældende institutioner og kunder, som ikke er forbrugere; uden for forbrugerforhold kan loven som udgangspunkt fraviges ved aftale, hvorimod den i forbrugerforhold ikke kan fraviges til skade for forbrugeren. Nærværende projekt er led i det nordiske samarbejde på forbrugerområdet og derfor naturligt begrænset til at angå forbrugerforhold. Det er koncentreret om forbrugerbeskyttelse i banksektoren under inddragelse af følgende bankydelser. indlån forbrugerkredit kaution/borgen betalingsformidling, herunder betalingskort netbanking mv. Uden for projektet falder bl.a. forsikring, værdipapirhandel og pensionsopsparing mv. Denne afgrænsning følger i store træk den norske finansavtalelovs saglige anvendelsesområde, og indebærer navnlig, at spørgsmål angående forsikring, værdipapirhandel og pensionsopsparing mv. ikke indgår i projektet\n12 12 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 1.2. Rapportens opbygning Rapporten består af to dele: Den første del angår forbrugerbeskyttelsen på bankområdet i de nordiske lande. På grundlag af en oversigt over udviklingen på området gives en karakteristik af og foretages en kortlægning af eksisterende forbrugerbeskyttelsesregler i banksektoren i de nordiske lande. Inden tilkomsten af den norske finansavtalelov blev den retlige retlig forbrugerbeskyttelse på bankområdet i de nordiske lande varetaget gennem de ulovbestemte, kontraktretlige principper, der blev suppleret af civilretlige og markedsføringsretlige generalklausuler samt sektorspecifikke god skik regler, samt (i stigende grad) fragmentarisk, sektorspecifik lovgivning. Med den norske finansavtalelov af 1999 er imidlertid slået nye toner an, idet der herved er etableret en sammenhængende sektorspecifik forbrugerbeskyttelseslovgivning i banksektoren. Hovedspørgsmålet i første del er på denne baggrund at pege på fordele og ulemper ved sammenhængende sektorspecifik beskyttelseslovgivning bestående af forholdsvis præcise beskyttelsesregler sammenlignet med en retstilstand, hvor reglerne udelukkende eller i vidt omfang beror på generalklausuler/god skik regler og almene kontraktretlige principper mv., som på visse områder suppleres af fragmentarisk sektorspecifik lovgivning. Rapportens anden del angår den europæiske forbrugerbeskyttelse i banksektoren. På grundlag af en oversigtsmæssig gennemgang af den bestående EU-retlig regulering og en kort omtale af de væsentligste EUinitiativer, der er under forberedelse på området, peges på forskellige spørgsmål angående fællesnordiske initiativer med henblik på påvirkning af den EU-retlig finansaftaleregulering i almindelighed og de verserende direktivforslag mv. i særdeleshed.\n13 DEL I: Nordisk forbrugerbeskyttelse i banksektoren\n15 2. Udvikling og karakteristik af den retlige regulering 2.1. Generelle kontraktretlige principper Indtil for relativt nylig afhang retsstillingen mellem bankerne og deres kunder stort set udelukkende af de almindelige kontraktretlige principper og regler, der generelt anvendes på en lang række, indbyrdes mere eller mindre afvigende, kontrakttyper. På bankområdet syntes retsudviklingen således længe at være nærmest immun over for de forbrugerbeskyttelsessynspunkter, som i 1970 erne førte til lovændringer på en række andre områder. Først et stykke ind i 1980 erne begyndte den almindelige forbrugerretlige udvikling at sætte sig spor i lovgivningen på bankområdet, se nærmere under 2.3. De almindelige kontraktretlige principper og regler er temmelig vage og resultatet af deres anvendelse på konkrete forhold er generelt præget af en vis usikkerhed. En vis præcisering af retsstillingen er sket gennem bankernes standardaftalevilkår, som imidlertid på en række områder bærer præg af at være fastsat ensidigt af den stærke part i kontraktforholdet med henblik på varetagelse af først og fremmest egne interesser, hvilket i gensidigt bebyrdende retsforhold uvægerligt sker på bekostning af den anden aftaleparts, in casu forbrugerens, interesser. Med oprettelsen af klagenævn på bankområdet fik forbrugerne bedre muligheder for at få påkendt tvister med bankerne, og i og med at klagenævnene har kunnet sætte deres præg på anvendelsen af de generelle kontraktretlige principper mv. forbedredes forbrugerbeskyttelsen (også) på de ulovregulerede områder, ligesom klagenævnsbehandlingen bidrog til, at det blev muligt at få et indblik i de problemer, som forbrugerne havde i praksis, hvilket har været nok så væsentligt for den senere udvikling. Anvendelsen af de traditionelle, kontraktretlige principper beror i vidt omfang på skønsprægede afvejninger af en ofte meget konkret karakter. Dette gør det vanskeligt at opstille operationelle, generelle handleregler til præcisering af bankernes forpligtelser over for kunderne, ligesom det gør det vanskeligt på forhånd at vurdere udfaldet af klagesager.\n16 16 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 2.2. Civilretlige og offentligretlige generalklausuler Den aftaleretlige generalklausul, jf. den fællesnordiske aftalelovs 36 og den finske Konsumentskyddslagen kap. 4, 1 om hel eller delvis tilsidesættelse af urimelige kontraktvilkår har generel rækkevidde og dækker således også bankområdet. Gennem den aftaleretlige generalklausuls anvendelse har det været muligt for klagenævn og domstole at tilsidesætte bankvilkår, som det ud fra en konkret vurdering af den foreliggende sag ville være urimeligt at gøre gældende over for forbrugeren. Generalklausulen er således et vigtigt led i beskyttelsen af forbrugerne mod urimelige aftalevilkår, men ligesom det er tilfældet med de traditionelle generelle kontraktretlige principper (jf. under 2.1) bidrager den civilretlige generalklausul kun i beskedent omfang til opstilling af operationelle generelle handleregler til præcisering af bankernes forpligtelser over for kunderne, ligesom det kan være vanskeligt, ikke mindst for den enkelte forbruger, at vurdere, i hvilket omfang den kan anvendes på den konkrete tvist. De offentligretlige generalklausuler, der indgår som et led i den forbrugerretlige regulering af aftalevilkår, 2 gør det muligt gennem fremadrettede forbud at forhindre anvendelsen af urimelige aftalevilkår i en given virksomheds forbrugerkontrakter og har som sådan et betydeligt potentiale som forbrugerbeskyttende foranstaltning, idet man ad denne vej har mulighed for med ét slag at få fjernet urimelige aftalevilkår fra samtlige en virksomheds forbrugerkontrakter. Vurderingen efter den offentligretlige generalklausul angår det pågældende aftalevilkårs typiske effekter i aftaleforhold af en bestemt art. I modsætning hertil er anvendelsen af den civilretlige generalklausul (i hvert fald i princippet) baseret på en udpræget konkret vurdering af aftalens betydning i et konkret foreliggende individuelt kontraktforhold med deraf følgende (principielt) temmelig begrænset regulerende virkning. Den offentligretlige aftalevilkårsregulering gør det muligt at fjerne urimelige vilkår fra eksisterende kontrakter, men bidrager kun indirekte og i begrænset omfang til opstilling af positivt formulerede generelle handleregler til præcisering af bankernes forpligtelser over for forbrugerne Fragmentarisk sektorspecifik lovgivning De ovenfor anførte generelle forbrugerbeskyttende virkemidler suppleres nu af (typisk) sektorspecifik lovgivning på mere eller mindre snævert afgrænsede områder. De pågældende love er typisk resultatet af, at lov- 1 De aftaleretlige generalklausuler gennemfører art. 6 i direktiv 93/13 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler. 2 Jf. dansk markedsføringslov 1, sammenholdt med lov om finansiel virksomhed 43, finsk Konsumentskyddslag 3. kap, islandsk markedsføringslov (57/2005) 8, norsk markedsføringslov 9a, og svensk lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Den offentligretlige aftalevilkårsregulering gennemfører art. 7 i direktiv 93/13 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler.\n17 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 17 givning har været nødvendig af hensyn til implementeringen af EUdirektiver, eller at der på de pågældende områder har været et konstateret behov og/eller politisk vilje for at forbedre forbrugerbeskyttelsen gennem lovgivning. Som praktisk vigtige eksempler kan nævnes forbrugerkreditlovgivningen, der i de nordiske lande i første omgang primært blev udformet med henblik på forbrugerkreditkøb, og som senere som led i implementeringen af EU-forbrugerkreditdirektivet i højere grad blev rettet mod også bankernes udlån til forbrugere. For Danmarks vedkommende kan særlig nævnes lov 414/2000 om visse betalingsmidler, 3 som tilnærmelsesvis udtømmende regulerer anvendelsen af betalingskort og lignende betalingsinstrumenter, bl.a. gennem detaljerede regler om forbrugerens ansvar og hæftelse for uberettiget brug af betalingskort, hævekort, homebanking og netbank. Loven er en videreførelse af den første betalingskortlov, der blev gennemført i Ligesom den nedenfor omtalte finske lov fra 1994 indeholder den danske lov om finansiel virksomhed (siden 2002) nogle løsrevne enkeltregler, som regulerer enkelte særlige spørgsmål angående bankernes kaution i forbrugerforhold. Det drejer sig om lovens 48, der stiller krav om skriftlig aftale, om beløbsmaksimering af kautionshæftelsen, om tidsbegrænsning af kautionshæftelsen, om årlig meddelelse om størrelsen af den kautionssikrede fordring, og om underretning til kautionisten om henstand og misligholdelse ud over 3 måneder i hovedforholdet. De nævnte enkeltregler er i det store hele kalkeret fra de modsvarende bestemmelser i den norske finansavtalelov. 4 For Finlands vedkommende kan nævnes lovgivning om kaution/borgen og tredjemandspant (lag 361/1999). Loven består af 44 paragraffer, som indeholder en udførlig samlet regulering af kautionsforhold. Som en forløber var der ved lag 540/1994 indføjet enkelte kautionistbeskyttende regler i handelsbalkens kap. 10, indeholdende nogle punktvise ændringer på områder, hvor der fandtes at være et særligt og akut behov for forbedring af kautionistbeskyttelsen. 5 Et andet område, som har tiltrukket sig opmærksomhed er finansiel rådgivning, som i Sverige har givet anledning til den lovgivning ved lag 2003:862 om finansiell rådgivning till konsumenter. Loven angår rådgivning om placering af midler i finansielle instrumenter eller i livsforsikringer, der har opsparingsformål. 6 Loven er ikke begrænset til bankernes 3 Lovbekendtgørelse 1501/2004 som ændret senest ved lov 538/ Reglerne er nærmere omtalt af Lennart Lynge Andersen og Nina Dietz Legind i UfR 2002 B.347 ff. og i Nina Dietz Legind: Privat kaution for banklån (København, 2003). 5 Den kautionsretlige udvikling i Finland er nærmere omtalt af Ari Huhtamaki i Bankrättligt Seminarium Lund mars 2001 (red. Lars Gorton, Lund 2002) s. 87 ff. Den finske lov er også behandlet af Nina Dietz Legind: Privat kaution behovet for en kodifikation af privat kaution for banklån (København 2002). 6 Se generelt om loven SOU 2002:41: Konsumentskydd vid finansiell rådgivning. Se også Lennart Johansson: Banks plikt att avråda vid finansiell rådgivning, i 8 perspektiver på finansiel rådgivning, Kreditretsprojektet 9 (red. Lennart Lynge Andersen, København, 2005) s. 119 ff.\n18 18 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU finansielle rådgivning, men gælder generelt for erhvervsdrivendes finansielle rådgivning af forbrugere. Den stiller navnlig krav til rådgivernes uddannelse, om dokumentation af rådgivningens indhold samt udlevering af skriftlig dokumentationsmateriale til forbrugeren. Herudover fastslår loven bankens pligt til at iagttage god rådgivningssed och med tilbörlig omsorg ta till vara konsumentens intressen ( 5, stk. 1, 1. pkt.). Desuden pålægger loven banken en almindelig pligt til at fraråde åtgärder som inte kan anses lämpliga med hänsyn till konsumentens behov, ekonomiska förhållanden eller andra omständigheter ( 5, stk. 2). Den erhvervsdrivende er erstatningsansvarlig for formueskade, der forsætligt eller uagtsomt forvoldes forbrugeren ( 6). Herudover er der i alle de nordiske lande indført særlig lovgivning om bankers pengeoverførsler. Den umiddelbare anledning til lovgivning på dette område synes i første række at være direktiv 97/5 om grænseoverskridende pengeoverførsler. 7 Mens Danmark, Island og Sverige nøjedes med at afgrænse implementeringslovgivningen 8 på samme måde som direktivet, dvs. til grænseoverskridende forhold i EØS, har Finland 9 og Norge 10 også regler om indenlandske pengeoverførsler. Nævnes må også de nordiske landes lovgivning med henblik på implementering af direktiv 2002/65 om fjernsalg/distancesalg af finansielle tjenester. 11 Den sektorspecifikke offentligretlige lovgivning i øvrigt angår i første række institutionelle forhold og dermed ikke forbrugerbeskyttelsesspørgsmål af den art, som er temaet for nærværende rapport Sektorspecifik god skik-regulering Selv om soliditetskontrol og andre institutionelle spørgsmål har den højeste prioritet hos de finansielle tilsynsmyndigheder, giver den offentligretlige lovgivning også visse muligheder for forbrugerkundebeskyttende initiativer, oftest gennem soft law -påvirkning i form af allmänna råd, 13 etiske regler eller lignende. Den danske lov om finansiel virksom- 7 Til direktivet knytter sig forordning 2560/2001 om grænseoverskridende betalinger i euro. 8 Jf. dansk lov nr. 237/1999, islandsk lög 146/2004 um greiðslur yfir landamæri í evrum samt svensk lag 1999:268 og 2002: Finsk lag 1999/821 om betalningsöverföringar. 10 Jf. nærmere under finansavtalelovens regler om indelandske forhold og forskrift 719/1999 om betalingsoppdrag til og fra utlandet, der er udstedt i henhold til finansavtalelovens 9, stk Jf. dansk lov 451/2004 om visse forbrugeraftaler, finsk Konsumentskyddslag kap. 6 a, norsk lov (105/2000 som ændret ved lov 32/2005 om opplysningsplikt og angrerett m.v. ved fjernsalg og salg utenfor fast utsalgssted (angrerettloven) og svensk distans- och hemförsäljningslag (2005:59). 12 Dette gælder f. eks. lovgivningen om indskydergarantiordninger, jf. herved direktiv 94/19 om indskudsgarantiordninger. 13 For en nærmere omtale af allmänna råd i svensk ret henvises til Lennart Johansson: Offentligrättslig normgivnings påverkan på banks privaträttsliga förpliktelser, i Emner i kredit- og kapitalmarkedsretten, Kreditretsprojektet 4 (red. Lennart Lynge Andersen, København 2004) s. 114 ff (navnlig s. 124 ff).\n19 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 19 hed indeholder nu også hjemmel til administrativt fastsatte ( hard-law ) regler. Der er ad disse veje visse muligheder for at foretage en mere bred og sammenhængende regulering af forholdet mellem bank og forbrugerkunde. Indtil for relativt nylig har disse muligheder dog kun været udnyttet i temmelig begrænset omfang. I de senere år synes derimod at have været en tendens til at udnytte mulighederne noget mere. I Danmark har Finanstilsynet således udsendt bekendtgørelse 1046/2004 om god skik for finansielle virksomheder indeholdende regler om bl.a. bankers adfærd over for forbrugerkunder. Bekendtgørelsen er i vidt omfang en videreførelse af Forbrugerombudsmandens samtidig ophævede retningslinjer om etik i pengeinstitutternes rådgivning fra Mens Forbrugerombudsmandens retningslinjer havde soft law kvalitet, er Finanstilsynets bekendtgørelse udstedt med hjemmel i lov om finansiel virksomhed, der giver hjemmel til fastsættelse af strafsanktionerede regler. Denne hjemmel er dog kun udnyttet i begrænset omfang. Bekendtgørelsens regler er således alle (også de, der fastsætter temmelig præcise handleregler) sanktioneret ved, at overtrædelse kan udløse påbud fra Finanstilsynet, og strafansvar kan først komme på tale ved overtrædelse af et konkret nedlagt påbud. Ud over generelle regler om bankernes pligt til agere loyalt og redeligt foreskriver den danske god skik bekendtgørelse en generel pligt for bankerne til at indgå eller bekræfte væsentlige aftaler mv. på papir eller på andet varigt medium. Herudover indeholder bekendtgørelsen grundlæggende regler angående fremgangsmåden ved renteændringer mv., om opsigelse i løbende aftaleforhold og om rådgivning. Desuden fastslås bankers generelle kontraheringspligt med hensyn til oprettelse af almindelig indlånskonto samt visse forpligtelser, navnlig oplysningspligt, i kautionsforhold. I Finland har Finansinspektionen i juni 2006 udsendt Standard 2.1. Uppföranderegler för tillhandahållande av finansielle tjänster. Föreskrifter och allmänna råd, der gælder fra 1/8/2006. Standarden bygger på de regler om god skik, der er udarbejdet af Bankföreningen i Finland i Om formålet med standarden hedder det: (1) Syftet med uppföranderegler för företagen under tillsyn i deras kundrelationer är att se till att reglerna är förenliga med god sed och därigenom öka kundernas förtroende för företagens och finansmarknadens verksamhet. Det viktigaste målet med regleringen är att tillsynsobjektens kunder kan fatta sina beslut om finansiella tjänster på basis av tillräcklig och väsentlig information och att tillsynsobjekten tillvaratar kundernas intressen då de tillhandahåller tjänsterna. 14 Om udviklen henvises til Henrik Juul: Forbrugerbeskyttelse eller kompromisets kunst? Nogle bemærkninger til udkastet til bekendtgørelse om god-skik for finansielle virksomheder, i Kreditrettens udvikling, Kreditretsprojektet 3 (red. Lennart Lynge Andersen, København 2003) s. 89 ff. Se også Henrik Juul: Pris og kvalitet på pengeinstitutområdet. Kreditretsprojektet 10 (København 2006) navnlig s. 105 ff. og s. 326 ff.\n20 20 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU (2) Standarden syftar till att klart och samlat ta upp uppförandereglerna för tillhandahållande av finansielle tjänster vägleda företagen att i alla lägen tillvarata kundens intressen och tillämpa förfaranden som är förenliga med god sed vägleda om utrednings- og informationsskyldigheten till de delar tillräcklig vägledning inte finns att tillgå i lagstiftningen. Som rättsgrund angives ud over uspecificerede henvisninger til direktivet om kreditinstitutter og en række finske love, herunder konsumentskyddslagen, at det är Finansinspektionens uppgift att vägleda aktörerna på finansmarknaden att tilllämpa goda uppföranderegler i sin verksamhet. Finansinspektionens allmänna rätt att meddela allmänna råd ingår i denna skyldighet. Den finske standard 2.1 fastslår navnlig en række generelle principper om de forskellige aspekter af bankernes forskellige ydelser, bygget op om udlån, herunder sikkerheder, og indlån, herunder bankerns kontraheringspligt angående grundlæggende banktjenester. Standarden forventes senere udbygget med regler om investeringstjenester. I Island er der indgået aftale mellem de finansielle virksomheder og Forbrugerrådet og Handelsministeriet om god skik angående bl.a. bankens oplysningspligt over for kautionister. I Sverige foreligger en forholdsvis omfattende samling af allmänna råd fra Finansinspektionen samt Konsumentverket. På udlånsområdet kan henvises til Finansinspektionens Allmänna råd om krediter i konsumentförhållanden (FFFS 2005:3), der suppleres af Konsumentverkets allmänna råd om konsumentkreditter (KOV 2004:6). Om sigtet med FFFS 2005:3 angives i indledningen, at Finansinspektionen vill med dessa allmänna råd verka för att företag som står under myndighetens tillsyn hanterar krediter i konsumentförhållanden på ett tillfredsställande sätt. Finansinspektionens allmänna råd angår markedsføring og information kreditgivning, herunder kreditprövning kaution/borgen och tredjemandspant beräkning av ränteskillnadsersättning ved førtidig indfrielse af bundna bostadskrediter modregning/kvittning. Der er generelt set tale om forholdsvis almene principper, som dog på nogle centrale punkter opstiller temmelig præcise handleregler. De mere præcise handleregler synes i hovedsagen at være koncentreret om spørgsmål, som civilretligt er afklaret enten i lovgivning eller i retsprak-\n21 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 21 sis. Til illustration heraf gengives punkterne om modregning/kvittning 15 : 6.1 Allmänt En kvittning bör ske med försiktighet, omdöme och hänsyn till kredittagaren. Kvittningen bör utnyttjas främst när kredittagaren inte kommer överens med kreditgivaren att betala sin skuld på ett annat sätt. 6.2 Kvittning mot kontobehållning Om kreditgivaren tillhandahåller inlåningskonton bör denne i samband med att ett konto öppnas eller en kredit beviljas, informera kontohavaren eller kredittagaren om att kvittning av skulder mot kontobehållning kan komma att ske. Kvittning bör inte ske mot lön, pension eller därmed jämförbara medel, som är avsedda för kredittagarens löpande utgifter. 6.3 Betaltjänster Medel som kreditgivaren tagit emot för att fullgöra ett betalningstjänstuppdrag, bör inte utnyttjas till kvittning mot kredittagarens skuld oavsett om kredittagaren är uppdragsgivare eller betalningsmottagare. Kreditgivaren bör inte kvittningsvis tillgodogöra sig medel mot kredittagarens skuld när denne för inlösen överlämnar en postväxel, check eller en annan anvisning. Kvittning mot kredittagarens skuld kan dock ske om uppdragsgivaren eller kredittagaren anvisat betalning till den senares konto. Den svenske Finansinspektionen har endvidere udsendt Allmänna råd om inlåningskonton och tilhörande banktjänster (FFFS 2001:8), som bl.a. angår bankernes almindelige kontraheringspligt med hensyn til indlånskonti mv., pligt til at informere om bankens regler for renteberegning, validering/valutering mv., kontoudtog og til at varsle ændringer af renter mv. 12, 1. pkt., fastslår, at pengeoverførsler bör genomföras på ett snabbt och säkert sätt. Herudover er udsendt Allmänna råd om kontokort och automattjänster (FFFS 2000:9), der er udstedt som følge af Finansinspektionens konstatering af brister i rutiner, avtalsvillkor och information, og som bl.a. angår bankernes pligt til at informere om kundens opbevaring af kort og PIN-kode og om spærring af kort hele døgnet også fra udlandet, samt teknisk udredning i reklamationssager. Endelig kan nævnes den svenske Finansinspektionens Föreskrifter och allmänna råd om finansiell rådgivning till konsumenter (FFFS 2004:4), der knytter sig til den ovenfor omtalte lag (2003:862) om finansiell rådgivning till konsumenter og bl.a. indeholder uddybende anbefalinger angående opfyldelsen af lovens krav om uddannelse og dokumentation. 15 Desuden kan nævnes punkt 4.2.3, hvorefter generella borgensförbindelser (dvs. kaution med alskyldklausul) uden beløbsbegrænsning kun bør anvendes i kommercielle forhold.\n22 22 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 2.5. Sammenhængende sektorregulering. Den norske finansavtalelov Også i Norge bestod den retlige forbrugerbeskyttelse i banksektoren af summen af de under nævnte forskelligartede retlige fragmenter. I 1999 blev der imidlertid i Norge slået nye toner an med gennemførelsen af finansavtaleloven, som etablerer en (tilnærmelsesvis) sammenhængende sektorspecifik forbrugerbeskyttelseslovgivning i banksektoren Finansavtaleloven (lov 46/1999 som ændret senest ved lov 44/2005) er et af resultaterne af Banklovkommisjonens arbejde. Banklovkommisjonen, der blev nedsat i 1990 i forbindelse med bankkrisen, fik til opgave at gennemgå finansinstitutions- og kreditlovgivningen med henblik på modernisering, samordning og revision. Banklovkommisjonens opgaver i relation til forbrugerbeskyttelsen blev i kommissionens mandat 16 bl.a. beskrevet med udgangspunkt i en fremhævelse af, at den tekniske udvikling, navnlig på it-området, havde bidraget til udviklingen af nye typer banktjenester, at nye grupper af befolkningen er blevet brugere af banktjenester, og at behovet for forbrugerbeskyttelse havde meldt sig med voksende styrke. På denne baggrund skulle Banklovkommisjonen fremlægge udkast til lovregler om betalingsformidling, herunder om betalings- og kreditkort, samt til generel lovgivning om bankaftaler slik at pålegget om rimelige kontraktsvilkår i avtaleloven bliver fastlagt mer presist for de forskellige banktjenester 17 Resultatet af Banklovkommisjonens arbejde med disse spørgsmål findes i NOU 1994:19, hvis lovudkast med visse mindre justeringer blev gennemført som lov av 25. juni 1999 nr. 46 om finansavtaler og finansoppdrag (finansavtaleloven). 18 Finansavtaleloven regulerer bankers (og andre finansinstitutioners mv) aftaler og opdrag med deres kunder, såvel forbrugere som ikke forbrugere. ( 1) I forbrugerforhold kan loven ikke fraviges til ugunst for forbrugeren, mens den uden for forbrugerforhold som udgangspunkt frit kan fraviges ved parternes aftale. ( 2) angående de nedenfor angivne finansielle tjenester. Det drejer dels om meget udførlig regulering af tjenesterne indlån og betalingsformidling (kap. 2, 9 43), udlån mv. (kap. 3, 44 56), kaution (kap. 4, 57 74), dels om mere punktvis regulering i kap. 5 og 6 af forskellige aspekter angående finansmægleres ( 75 84), finansagenters ( 86 88) og finansrådgiveres ( 89 90) virksomhed. 16 Mandatet er gengivet i NOU 1994:19 s. 24 f. 17 Jf. NOU 1994:19 s. 25 f med Banklovkommisjonens præcisering af, at der med de referencen til aftaleloven er tænkt på den aftalerelige generalklausul i 36. Se herved teksten under På grundlag ad Ot. Prp. nr. 41, For en samlet præsentation af loven se Steen Iver Steen: Presentasjon av den norske finansavtalelov, i Bankrättsligt seminarium, Lund mars 2001 (red. Lars Gorton) s. 11 ff. og Espen Bergh: Finansavtaleloven forbrukervern for bankkunder og nye regler i pengekravsretten i Lov og Rett 2000 s. 323 ff.\n23 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 23 Loven er i hovedsagen af civilretlig karakter, for så vidt som dens regler er civilretligt sanktioneret, dvs. efter deres indhold kan udløse retsvirkninger til fordel for den enkelte kunde. Dette kan imidlertid ikke overskygge, at loven som så megen anden forbrugerbeskyttelseslovgivning er af blandet civil- og offentligretlig karakter. Dette viser sig i, at overtrædelse af en række af lovens bestemmelser, som pålægger bankerne oplysningsforpligtelser, kan udløse såvel retsvirkninger til fordel for den enkelte forbruger som strafansvar efter 92. Loven tillige indeholder tillige enkelte regler af umiskendelig offentlig karakter; det drejer sig dels om bankernes almindelig kontraheringspligt angående indlån og betalingsformidling ( 14) dels om forbuddet mod anvendelse af negotiable dokumenter mv. i udlånsforhold ( 55). Disse regler er også strafsanktionerede ( 92) Finansavtalelovens regulering af indlånsforhold Lovens regulering af indlånsforhold fastslår bl.a. bankernes almindelige pligt til ikke uden saglig grund at afslå at modtage indlån eller at udføre betalingsopdrag 19 ( 14). Bankens oplysningspligt i forbindelse med oprettelse af indlånskonto og aftalens indhold, ændring og opsigelse er udførligt reguleret i 15 23; 18 afskærer som udgangspunkt banken fra at forbeholde sig ret til ensidig ændring af aftalevilkårene til ugunst for forbrugeren. Kontraktvilkår om ændring og af satser for indlånsrenter og gebyrer er dog ikke udelukket, men ændringer til ugunst for forbrugeren kan kun iværksættes med to ugers varsel og oplysning om forbrugerens ret til at opsige aftalen ( 19). Spørgsmålet om validering/valutering er reguleres af 27, der tillader en vis begrænset asymmetri. Den førkontraktuelle oplysningspligt om indlånsrentevilkår mv. suppleres af en løbende pligt til (mindst en gang om året) at informere om alternative rente- og gebyrsatser for alternative typer indlånskonti, som udbydes af den pågældende bank ( 30). I mangel af aftale om andet kan forbrugeren opsige en indlånskonto uden varsel, og forbrugeren er ikke bundet af et aftalt varsel ved opsigelse inden fire uger efter varsel om renteændring til ugunst for forbrugeren ( 21, nr. 1 og 2). Banken kan kun opsige aftalen, når der foreligger en saglig grund, og skal iagttage et opsigelsesvarsel på mindst 4 uger ( 21). Forbrugeren kan kun pålægges at betale gebyr ved kontoforholdets ophør, hvis gebyret er oplyst ved kontoaftalens indgåelse, og gebyret kan ikke overstige de omkostninger, som kan antages at være påført banken ved ophøret; der kan ikke kræves gebyr, hvis opsigelse sker i forbindelse med en ikke uvæsentlig renteændring ( 20 sammenholdt med 21). 19 Dvs. hævning eller overførsel af betalingsmidler, jf. 12, litra a.\n24 24 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU 29 udelukker modregning i kontoen med andet end forfaldne krav, der udspringer af kontoaftalen eller skyldes strafbart forhold Finansavtalelovens regulering angående betalingsopdrag Loven indeholder temmelig udførlige regler om belastningsfuldmagt, dvs. aftaler om faste, tilbagevendende betalinger til tilmeldte kreditorer ( 26). Desuden findes der generelle regler om forsinkelse af indenlandske pengeoverførsler ( 40 43); i henhold til lovens 9, stk. 3, er fastsat udførlige regler om grænseoverskridende pengeoverførsler, jf. forskrift 719/1999 om betalingsopdrag til og fra udlandet. 20 Herudover findes der en udførlig regulering af spørgsmålet om andres uberettigede dispositioner over konto og misbrug af betalingskort ( 34 37). Det grundlæggende princip er her, at forbrugeren alene kan hæfte, hvis den uberettigede disposition er muliggjort ved forsæt eller grov uagtsomhed fra forbrugerens side. Ved misbrug af betalingskort påhviler der dog forbrugeren en selvrisiko på indtil 800 kr. ved uretmæssig brug af betalingskort med tilhørende personlig kode mv., og hæftelsen for grov uagtsomhed er normalt maksimeret til kr. Hæftelsen kan normalt ikke overstige de beløb, kontohaveren kunne disponere over (dvs. indlånskontoen saldo eller maksimum for en eventuel kreditfacilitet), og heller ikke eventuelle belastningsgrænser ( 34, stk. 2, og 35, stk. 3). Er der tvist om, hvorvidt forbrugeren hæfter for mere end selvrisikobeløbet på 800 kr. har banken en almindelig pligt til at tilbageføre beløbet, dvs. at procesbyrden er bankens ( 37) Finansavtalelovens regulering af udlån Bankens oplysningpligt i forbindelse med aftale om udlån reguleres udførligt i 46 og Pligten til at give kreditoplysninger suppleres af en frarådningspligt ( 47) i tilfælde, hvor forbrugerens økonomiske evne eller andre forhold tilsiger, at denne alvorligt må overveje at undlade lånoptagelse. I givet fald skal banken skriftligt fraråde lånet; opfylder banken ikke frarådningspligten kan forbrugerens forpligtelser som låntager lempes, i det omfang det findes rimeligt Forskriften gennemfører direktiv 97/5 om grænseoverskridende pengeoverførsler. Se nærmere herom i det følgende under 4.3. Finansavtalelovens angår ikke ikke forbrugerens retsstilling over for banken, men forholdet mellem betaler og betalingsmodtageren ved betalingsoverførsler. 21 Loven oplysningsregler suppleres af reglerne i forskrift (101/2000) om låneavtaler 22 For en udførlig omtale henvises til Dag Jørgen Hveem: Bankers frarådningsplikt etter den norske finansavtaleloven har den noen fornuftig mening?, i 8 perspektiver på finansiel rådgivning, Kreditretsprojektet 9 (red. Lennart Lynge Andersen, København, 2005) s. 100 ff. Se også (om svensk ret) Lennart Johansson: Banks plikt att avråda vid finansiell rådgivning, samme sted s. 119 ff.\n25 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU stiller krav om, at rente- og gebyrændringsklausuler skal angive betingelserne for ændringer. Ændring til ugunst for forbrugeren skal være sagligt begrundet, og der må ikke forekomme urimelig forskelsbehandling af kunderne. Varslingen skal angive begrundelsen for ændringen, 23 og normalt kræves 6 ugers skriftligt varsel ( 50). Loven opregner en række forfaldsgrunde, der kan begrunde, at banken kræver førtidig indfrielse. Det drejer sig om væsentlig betalingsmisligholdelse, påbegyndt insolvensbehandling mv. ( 52, stk.1). Herudover bestemmer stk 2, at banken kun i tilfælde af klar anteciperet misligholdelse kan kræve førtidigbetaling, hvis der ikke er eller ikke bliver stillet betryggende sikkerhed. Bestemmelsen, der er beskyttelsespræceptiv i forbrugerforhold, finder anvendelse på ethvert krav fra bankens side om forbrugerens førtidige indfrielse af lånet, være sig i form af ophævelse eller opsigelse. 24 Bankens krav om førtidig indfrielse skal begrundes skriftligt ( 53, stk.3). Forbrugeren har til enhver tid ret til førtidig tilbagebetaling af lånet helt eller delvist, således at der alene skal betales kreditomkostninger angående den udnyttede kredittid. Banken kan ikke kræve, at forbrugeren betale gebyr til dækning af bankens eventuelle omkostninger ved førtidige tilbagebetaling ( 53 og 51, stk.4). Ved førtidig tilbagebetaling af fastrentelån kan banken påberåbe sig aftalevilkår om betaling af overrente ( 54) Finansavtalelovens regulering af kaution og tredjemandspant 25 Loven indeholder udførlige regler om oplysningspligt over for kautionister. Banken skal bl.a. give skriftlig oplysning om bl.a. den almindelige risiko ved kaution, og om værdien af eventuel supplerende sikkerhed, ligesom banken skal underrette kautionisten, dersom banken har frarådet hovedskyldneren at optage det kautionssikrede lån; 26 banken har tillige en selvstændig pligt til at fraråde kautionisten at påtage sig kautionen ( 59 60). Manglende opfyldelse af frarådningspligten kan føre til nedsættelse af kautionistens hæftelse, i det omfang det findes rimeligt.( 60). Om manglende opfyldelse af oplysningspligten (i øvrigt) udtaler loven sig ikke. I forarbejderne siges herom: I forarbejderne til loven er bl.a. anført, at det forhold, at vurderingstemaet for bankens adgang til at forhøje renten er beskrevet ved skønsmæsige kriterier, ikke er ensbetydende med, at en banks konkrete begrundelse for at hæve renten kan angives skønsmæssigt og upræcist. For at opfylde varslingspligten skal den reelle og direkte grund til renteforhøjelsen angives præcist. Jf. Ot. prp. Nr 41 ( ) s. 60, 1. sp. 24 Jf. Ot. prp. Nr. 41 ( ) s. 111 og NOU 1994:19 s. 166 ff. 25 For en mere udførlig præsentation af disse regler kan henvises til Viggo Hagstrøm: Kausjonsretten i omstøpning, i Bankrättsligt seminarium, Lund mars 2001 (red. Lars Gorton, Lund 2002) s. 75 ff. Finansavtalelovens kautionsregler er også udførligt behandlet af Nina Dietz Legind: Privat kaution behovet for en kodifikation af privat kaution for banklån (København 2002). 26 Jf. 47 (omtalt under ) 27 Ot. prp. Nr. 41 ( ) s. 70.\n26 26 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU..vil de generelle ugyldighetsreglene i avtaleloven 30, 33 og 36 føre til at en kausjonsavtale bliver ugyldig som følge av manglende oppfyllelse av opplysningsplikter som følger av utkastet her. Det som kan innvendes mot anvendelse av avtalelovens ugyldighetsregler, er i første rekke at disse er av generell og skønsmessig karakter. Men departementet ser att det ville være urimelig dersom ethvert brudd på opplysningsplikten etter utkastet uten videre skulle innebære ugyldighet for kausjonsavtalen. Det vil i alle tilfelle være behov for en helhetsavveining. Etter departementets syn kan en slik avveining vel så gjerne skje i forhold til de generelle ugyldighetsreglene i avtaleloven, som i forhold til særlige ugyldighetsregler i utkastet her. Kun kautionsløfter, der er skriftlige, og som indeholder en beløbsmaksimering er bindende, og forbrugere kan ikke påtage sig kaution ved elektronisk medium. Kautionsaftalen skal indeholde de fleste af de oplysninger, der er omfattet af den prækontraktuelle oplysningspligt ( 61, sammenholdt med 8). Loven indeholder temmelig detaljerede regler om bankens varslingspligt ved bl.a. hovedskyldnerens misligholdelse. I så fald skal banken inden tre måneder underrette kautionisten og derefter informere kautionisten om den videre udvikling. ( 63). Manglende overholdelse af varslingspligten bevirker, at kautionisten stilles som om gælden var nedbragt i overensstemmelse med aftalen.( 67). Kautionistens hæftelse kan ikke overstige 10 år, ved kassekreditter mv. 5 år, medmindre banken har sendt varsel om eventuel misligholdelse inden fristen ( 67, stk. 4, som ikke gælder for tredjemandspant/realkausjon). Kautionshæftelsen kan ikke aktiveres, før banken har taget retlige inddrivelsesskridt mod hovedskyldneren; har hovedskyldneren stillet supplerende pant, kan krav ikke rettes mod kautionisten før tre måneder efter begæring om tvangsrealisation af pantet. ( 71).\n27 3. Erfaringer med den norske finansavtalelov En kort sammenfatning af de afgørende synspunkter, der ligger til grund for den norske finansavtalelov, findes i indstillingen fra Stortingets justiskomité, der bl.a. udtalte: Komiteen understreker at en lovregulering av finansavtaler må sette forbrukeren i sentrum, da forbrukeren ofte er den svake part i slike sammenhenger. Det illustrerer bl.a. framveksten av standardkontrakter, hvor vilkårene og premissene er lagt av finansinstitusjonene. Samtidig må en lovregulering sikre en effektiv konkurranse. Loven ivaretar disse hensyn på en god måte, ved at en rekke rettigheter og plikter som gjelder i avtaler om finansielle tjenester klargjøres, samtidig som næringslivets frihet ivaretas ved at loven kan fravikes i næringsforhold. Komiteen viser også til at vi fra før har lovregulering på andre sentrale avtaleområder hvor forbruker er den ene parten, som f.eks. ved løsørekjøp, avbetalingskjøp og kjøp av fast eiendom. Det er viktig, særlig for å ivareta forbrukernes interesser, at sentrale sider ved avtaler med forbruker på finansområdet også kommer i lovregulerte former. De mange klagesakene viser også at det er behov for klargjøring av retstilstanden. 28 Dersom udtalelsen i citatets sidste punktum skal forstås således, at det anses for et samfundsmæssigt problem, at der forekommer ca. 500 klagesager pr. år, 29 kan problemet ikke anses for løst ved finansavtaleloven, idet sagstallet faktisk har været stigende. Vurderet ud fra tvistpotentialet i forholdet mellem bankerne og deres forbrugerkunder kan sagstal i den størrelsesorden, som fremgår af nedenstående statistik, imidlertid næppe i sig selv siges at udgøre et problem. Tværtimod må det vel inden for rimelige grænser anses for positivt, at utilfredse bankkunder reagerer og foranlediger opståede tvister underkastet kvalificeret klagebehandling, som ud over at løse konkrete tvister bl.a. kan bidrage til at opfange den del af de i praksis forekommende problemer, som eventuelt kan og bør løses gennem lovgivning. Det er en legalistisk fejlslutning at tro, at man ad lovgivningsvejen kan løse alle problemer. Den afklaring af retsstillingen, der er sket ved finansavtaleloven, vil formentlig på længere sigt medføre lidt færre klagesager, end der ellers (alt andet lige) ville forekomme, idet bankerne som følge af den større klarhed om retsstillingen og dermed det forventede udfald af klagesager må formodes i videre omfang at imødekomme forbrugerklager, uden at nævnshandling bliver nødvendig. Derimod kan det næppe forventes, at 28 Jf. Innst. O. nr. 84 ( ) s Se nedenstående statistiske oplysninger om sagstallet ved Bankklagenemnda i slutningen af 1990 erne.\n28 28 Finansaftalelov perspektiver for Norden og EU den præciserende lovgivning i samme grad er egnet til at påvirke forbrugernes klageadfærd. I lovens første fem år var der ikke tale om et fald i sagstallet ved Bankklagenemnda, tværtimod. Udviklingen fremgår af nedenstående. 30 Ser man nærmere på tallene for 2004 og 2005 viser sig følgende billede: Det meget store antal klager angående betalingskort må bl.a. ses i lyset af den særlige regel i finansavtalelovens 37, hvorefter banken har procesbyrden, når der er spørgsmål om, hvorvidt forbrugeren ved grov uagtsomhed har muliggjort andres misbrug af betalingskort og derfor hæfter for misbruget (op til kr). Efter 37 skal banken i tilfælde af tvist 30 Figurerne er taget fra Bankklagenemndas Årsberetning 2005, der findes på Til sammenligning kan nævnes, at antallet af sager i 2004 og 2005 ved Allmänna Reklamationsnämndens bankafdeling var henholdsvis 504 og 421, mens det ved Pengeinstitutankenævnet var henholdsvis 345 og 337.\nTilsidesættelse af kautionsforpligtelser i medfør af AFTL 36\nTilsidesættelse af kautionsforpligtelser i medfør af AFTL 36 Setting aside suretyship obligations in accordance with 36 CA Speciale 2011 Camilla Louise Mørup Årskortnummer: 20082664 Anslag: 143.484 Vejleder:


Det Aarhus-baserede Opgang2 Turneteater har mange års erfaring med projekt 'Andre Horisonter' - der har til formål at skabe fællesskab gennem kultur og teater - og nu vil man undersøge, om det debatskabende ungdomsteaterprojekt kan eksporteres til Mellemøsten.\nDerfor er skuespiller Chadi Abdul-Karim, projektleder Lise Ørskov og dramapædagog Lotte Wagner netop draget til Palæstina for, i samarbejde med Det Danske Hus i Palæstina (DHIP), at under- og afsøge om 'Andre Horisonter' kan eksporteres til Mellemøsten.\nDe tre OPGANG2'ere skal i den kommende uge mødes med undervisere, teaterfolk og publikummer i Palæstina og finde ud af, om det er muligt at overføre erfaringer og tanker fra et dansk ungdomsteaterprojekt, så det giver mening i steder som Ramallah eller Jerusalem.\nSamtidig bygger turen videre på de erfaringer som Chadi Abdul-Karim høstede, da han i 2018 var på turné i Palæstina med den arabiske version af Reumertvinderen '4 EVER' (se note).\nOpgang2 Turneteater beskriver selv målet med 'Andre Horisonter' som at 'understøtte bygningen af konstruktive fællesskaber, gennem kunsten', men også bredere og mere vidtrækkende med 'ønsket at klæde både de unge og deres voksne godt på, så de tanker og følelser, som kunst og teater sætter i gang kan vokse, bruges kreativt og åbne øjnene for egne og andres livsdilemmaer. Sammen'.\nOpgang2 Turneteater har gennem mange år markeret sig i Danmark med debatskabende brugsteater med fokus på etnisk og kulturel diversitet.\nLæs mere om projekt 'Andre Horisonter' på www.opgang2.dk/andrehorisonter\n(Billedet: Snapshot fra Chadi Abdul-Karims tur til Palæstina med den arabiske version af Reumertvinderen '4 EVER'. Foto: Opgang2 Turneteater)\nKommentar til note - Ungdomsteaterprojekt skal eksporteres til Mellemøsten


Klassisk. Mægtige Bach på flyglet hos Dahl - minby\nKlassisk. Mægtige Bach på flyglet hos Dahl\nSkrevet af Jacob Schneider 05/11/2018, 11:55 AM 41 Visninger\nISLANDS BRYGGE: Der er bud efter den virtuose schweiziske pianist Francesco Piemontesi. I et travlt efterår hvor den ene store koncertsal efter den anden i Europa har ham på programmet, tager han sig tid til en solooptræden i Mogens Dahl Koncertsal, Snorresgade 22, med blandt andet Bach på programmet onsdag 14. november klokken 20.00\nKammerkoncerten i Mogens Dahl Koncertsal bliver en intim oase i pianistens omfangsrige program som orkestersolist. Store orgelværker af Bach, transkriberet for flygel af Busoni, danner første halvdel af koncerten, som rundes af med Schuberts sidste fire impromptuer.\nSe mere: mogensdahl.dk /jape\nRejsegilde hos Rema 1000


OnePlus 8 er landet! Forudbestil her til en god pris med fri fragt\nOnePlus 8128 GB Sort\nOnePlus8128 GB Sort\nForsalg - bestil OnePlus 8 allerede i dag\nVil du være blandt de første til at få fingrene den nye OnePlus 8? Du kan allerede bestille den nye OnePlus 8 her i webshoppen i vores forsalg.\nOnePlus 8 er klar til 5G\nOnePlus 8 er klar til fremtidens 5G-netværk, som er ved at blive bygget i Danmark.\nSammen med de nye telefoner i Samsung Galaxy S20-serien er OnePlus 8 fremtidssikret, så du kan tilgå det nye 5G-net på din mobiltelefon, når det er klar.


Emaljering af badekar Archives - sendegratissms.dk\nAstrid Pedersen | May 26, 2019\nEt badekar er efterhånden et særsyn i de danske boliger. Flere og flere boligejere vælger at skille sig af med det gamle badekar til fordel for mere plads og evt. en bruseniche eller en brusekabine. Grundene til at skrotte badekarret er mange, og ofte er det den eneste mulighed, fordi badekarret er blevet så slidt og beskadiget, at det ikke længere kan anvendes.\nMen i endnu flere tilfælde er det slet ikke nødvendigt at skifte badekarret ud. Hvis slitagen er overfladisk, og begrænser sig til slid på emaljen i badekarret, kan badekarret med stor sandsynlighed sagtens komme til at stå som nyt igen. Det kræver blot en re-emaljering, foretaget af en dygtig håndværker. Maling af badekar kan genskabe den blanke og skinnende emalje, som gør badekarret smukt at se på og en fornøjelse af bruge.\nSå hvis du i virkeligheden er glad for dit badekar, og ville være ked af at skulle sige farvel til den lille daglige luksus, som et varmt karbad repræsenterer – ja, så kan du med fordel vælge maling af badekar frem for en udskiftning af samme.\nMåske har du svært ved at forestille dig, at dit gamle badekar kan komme til at stå som nyt igen ved en simpel maling. Men sådan forholder det sig rent faktisk. En professionel badekarsmaler vil på få timer kunne genskabe den flotte emalje ved hjælp af en akryl og uretan komposit.\nFørst renses badekarret indvendig og slibes helt glat, således at den nye emalje kan komme til at binde optimalt til badekarrets inderside. Så påføres emaljen med sikre strøg i et lag, som dækker og gør badekarret flot og glat. Til slut skal emaljen have lov til at hærde i et døgns tid – og så er badekarret atter klar til brug.\nDu kan blive klogere på maling af badekar på https://emaljering-af-badekar.dk/emaljering-af-badekar/


Live: Dunderhead i Karens Minde Kulturhus, Kbh. | rootszone.dk | Folk & Musik\naf Claus Hellgren Larsen | 1. nov 2021 | Anmeldelser | 0 Kommentarer\nSvenske Dunderhead har for længst placeret sig som ét af Europas bedste bluegrassbands. Allerede i 2014 vandt de European World of Bluegrass’ koncertkonkurrence i Holland, og siden har de optrådt rundt i Europa og udgivet to album samt fået en del opmærksomhed også i USA.\nDet er der jo ikke meget Dunderhead/Tumpehoved over, og det var der heller ikke på denne koncert, hvor de beviste, at de stadig er et topband. Musikerne kommer fra store dele af Sverige, og selv om de har måttet indstille aktiviteterne i et års tid, så er de tilbage med fuld styrke. De er alle rutinerede og glimrende musikere med fortid i andre bands og spillede i moderne bluegrass-stil med primært egne kompositioner.\nAngelina Lundh er både komponist, forsanger og så håndterede hun – i bluegrass-sammenhæng – noget så sjældent som en harmonika. Sammen med især Anders Tennesten på banjo og resten af bandet kunne deres stil indimellem lyde lidt som Alison Krauss & Union Station.\nPå denne velbesøgte aften benyttede den danske bluegrassforening BMD lejligheden til at markere en slags generationsskifte, idet bl.a. formand Arne Sørensen har valgt at trække sig. Det er, efter at han i mange, mange år har ’skrevet’ foreningen og været ildsjæl og garant for, at især den traditionelle bluegrass har kunnet trives godt i Danmark.


Wheat thermosuit – Generasjonsskifte landbruk\nNy kolleksjon fra Disney by Wheat! Lekker softshell dress fra Wheat. Termosuit Harley melange grey til baby fra Wheat. WHEAT THERMOSUIT – DARK POWDER – LAST ONE SIZE 18M.\nKjole med hulmønster fra Wheat.\nSe det store udvalg af kvalitets børnetøj hos Gladerollinger. Wheat Knit Cardigan Stripe Classic Navy. We adore this powder pink colour and the practicality of this all in. Washing instructions: 30° gentle, No bleach, Tumble dry . Polyester – Machine washable degrees. Denne er perfekt under vårdressen!\nStort udvalg af termodragte, termojakker og termobukser. Alltid erbjudanden från Disney by Wheat.\nThermosuit Harley – melange grey. Aina tarjouksia merkiltä Disney by Wheat. WHEAT – Knit Cardigan Maja – Melange Grey. Hummel – Evaline Softshell Jakcet Ss17.\nI dag giver Boozt – på WHEAT (samt Geox, Name It, Petit Bateau). Bukserne har seler, som er placeret tilpas tæt, så de ikke glider ned over skuldrene på de små. MarMar Oz thermo suit twilight mauve . Jakker til Barna fra Disney by Wheat.\nJämför mode från WHEAT för Barn och hitta det billigaste priset. Hos emmamai forhandler vi det lækre dansk designet børnetøj Wheat. Pingviner – Børnetøj med fri fragt. MeMini, Lilleba, By Heritage, Lillelam, Wheat, Mole. Købes hos Anna Bandana Børnetøj.\nAkkurat nå har vi faktisk totalt 9produkter fra Wheat, så det er definitivt noe for en hver smak. Scoots Toddler Scrubs – new big brother gift idea. The outfit is too cute and is perfect to wear to the hospital when . Sieh dir diese und weitere Ideen an!\nBuy John Lewis Baby Gingham Rabbit Pocket Pyjamas, Pink Online at .


| Nedis 10A35E08 | Fjernbetjening til udskiftning | Panasonic TV | Klar til brug, TVRC40PABK Radio, TV & HI-FI » Universal Fjernbetjeninger\nNedis Fjernbetjening til udskiftning | Panasonic TV | Klar til brug, TVRC40PABK\nUdskift en mistet eller ødelagt Panasonic-fjernbetjening med denne forprogrammerede Nedis® erstatningsfjernbetjening til TV, der er kompatibel med alle fjernsyn fra Panasonic. Takket være en omfattende indbygget kodedatabase har den alle de samme funktioner som den originale version. Nedis® erstatningsfjernbetjening er nem at bruge, da den ikke kræver nogen programmering. Du skal blot sætte batterierne i, så er du klar.\nKompatibel med de fleste Panasonic modeller produceret efter 2012\nsøndag d. 07. juni 2020 265025444 hits siden lørdag d. 25. september 2004


Escort i hillerød lesbisk sex video sex holstebro rødovre massage sex massage slagelse nøgne danske piger..\nSex horsens porno gamle damer copenhagen sauna spa thai massage horsens smedegade danske kvinder sex escort massage Swinger dating gamle damer unge mænd gay massage københavn body to body massage vejle par søger par jylland thai massage københavn\nFræk bh sanna rough gangbang fesselsex geschichten ochsenfiesel massage i glostrup sex and Kulturhuset taastrup unge mødre nøgen bordel kruså sex ringsted tantra massage horsens massage escort odense Pornstar fucks fan dagens ordsprog shemale massage escort bordel copenhague massage hirtshals massage vestsjælland Body to body massage vejle danske pigers private billeder pornofilmen sextreffen in osnabrück første gang anal borger straffeattest\nFrække erotiske historier danske vanessa porno for meget sex langt hår til kvinder danish mature sex mødesteder Russiske kvinder dating store modne kvinder hvad betyder emoji symbolerne pikspiller james deen pornostjerne nøgne pornostjerner\nKitti dansk porno sex med store damer dogging i jylland escort sex massage massage afslutning gamle damer til sex Dansk date swingerklub århus massage sex århus hvad er 20 euro i danske kr massage finsensvej escort lyngby\nDanske kendte porno thai massage bornholm tabulose erotik sex spiele für zwei sæd i kussen tantra massage næstved Sex kolding classic rapport de grå sider erotisk massage silkeborg den frække side eb massage og sex haderslev Escort hillerød tilbud dildo ac girls doktorspiele bdsm søger pige til trekant swinger i danmark, Odense gamle by tegn på ægløsning porno med store patter masage sex danske prono sex aabenraa, Escort annoncer sex modne flirt finder falske dating love arabisk escort thai massage i nordjylland Swinger københavn god thai massage københavn sex i nordsjælland behåret kusse sex i tyskland electra wild Bordel kbh russian escort brunch d angleterre sprøjteorgasme massageklinik sex græsk sex Tantramassage århus thai massage tilst bliv escort pige sut fisse kvinde søges til sex gratis sex sider Student sex klip brunette milf sex dukke anal creampie blowjobs de fantasier swinger ålborg pay and play sjælland tucan club danmark peter betydning Bordel frederiksberg 100 gratis sexdating wellness svendborg bryststørrelser aalborg escorts tantra østerbro,\nSex med gratis sex med kvinder liderlig fisse luder i fredericia piger søger mænd smukke thai kvinder Hjemmelavet dansk porno min penis lugter dkwebcam dk escort poland private erotiske billeder bordel fyn Elsker analsex naturlig bryster budge göransson nøgen hvad er en reel vending fransk sex frække sexhistorier\nEscort nu frederiksberg thai massage køn gerningsmanden søgning fort worth silikone bryst pris luksusescort Sex massage i århus blind date thai massage randers intime massage jylland bordeller i snderjylland modne Gratis museer i sf stor hd rør ble og gummibukser hvidovre escort massage for kvinder intim massage til kvinder Danske piger porno stor dildo i syv sind luder i haderslev sussex lokale naturområder reformatorische gratis datingsite\nLadyboy aarhus ordsprog og talemåder betydning pov pornostjerne gratis porno swingerklub i odense gamle side 9 piger ,\nKvinde søger pik bangkok thai massage hillerød dogging i danmark sex med store kvinder dansk blowjob chat med frække piger Hillerød escort real escorte eskort thai norwegian sex hvad sætter sperm kone dildo Herning massage anya thai massage tdc startpakke massage ringkøbing pige massage frække danske piger\nEscort skive fræk sex chat erotikgeschichte massageöl statt gleitgel naturlige bryster smukke mænd, Teen party sex odense zoo adresse erotisk massage københavn intime massage nordjylland fisse der sprøjter afrikanske kvinder søger danske mænd, Sanne anal escort chauffør dansk sex massage thai istedgade ældre liderlige kvinder gratis chat danmark, Sexklubber i kbh massageklinik rødovre liderlige danske piger dansk bdsm hotel med spa på værelset københavn seoghoer piger Ser bare damer roslevgirls dansk prono trans sex massage massage sex odense tdc taletidskort startpakke Bree olsen pornstars som det store stor dansk bryst sex i flensborg sexgratis gamle nakne damer Tantra københavn jeanette egå wellness mand søger mand ældre 20 for sex hørsholm konens kusse massage bordel\nSaftig sex luder i haderslev registrerede sexforbrydere i hermitage pa på udtrækningsdatoen olie massage københavn thai wellness københavn Cock ring piercing swingerclub in moers tivoli københavn koncerter muffe gode porno hjemmesider eb dk side9,\nEkstra ark levende nudiststrand nordjylland escort priser store stive pikke sex i sønderjylland citygirls dk Bordel amager massage københavn sex frisør rødovre centrum aalborg pigerne dansk blowjob sex holstebro\nTantra til kvinder sex på dansk gud vin fresh fitness randers den bedste dating side nabo sex dk Bachelor of commerce grad københavn escort esbjerg zwei schwänze in der muschi hqrdcore sex escort concorden hvad er græsk sex Sex party københavn sex dating sider vil du kneppe sexede modne kvinder escort girls denmark tantra massage for mænd, Swingers no 1 kvinder dating næsehårstrimmer elgiganten store dejlige bryster swing club kbh cumshot teenager,\nTdc tank selv taletid thai escort københavn kreditkort postordre bruden køn tæt på hovedstadsområdet swingerklub i københavn sønderborg escort Parti massage sexlegetøj tæt på viborg thai massage vesterbro odense massageklinik amager thai wellness massage hørsholm solcenter hvidovre\nPorno med danske piger thai massage århus silkeborgvej meget våd under samleje gratis datingsider escortguide dk pornostjerner, Thai massage amager rocco pornostjerne adult dating service for gamle gifte mænd i randers thai massage skødstrup privat amatør sex\nMassage escort aalborg thai sex århus massage høje taastrup luksus escort piger speed dating afrikansk amerikansk Gratis sex dansk mænd i dametrusser facebook sex massage haderslev escort girl kbh dansk prono\nWww escort guide dk danmark escort escortlisten amatør pornofilm hvorfor hedder det middelalderen kvinder nøgne Wellness hellerup biseksuelle mænd gundstrup mushroom porn porno romania tålmodighed og bordel ballerup xxx billeder stripklub odense escort massage bornholm Mobiltid optankning domina dark i nøgne erotisk chat vittarp teen blowjob side andenes aldi i flensborg escort hjørring Kendra begær porno pornstar navne sex piger fyn sugaring århus tantra massage amager tantrisk massage mænd Free live chat with girls thai massage i kolding milliard film annonce lys com liderlige husmødre thai massage ringsted, Dato min pornstar anal sex gif forex hundige børnelokkerne escort søges nakkemassage, Massage i vejen barbie dansk porno århus bordeller bordel fredericia thai prostitueret pokkers pumpe stok Lægehuset agerbæk kendte porn hvo intet vover intet vinder ekstra ark escort bdsm latex swingerklub adam og eva\nSextreffen kempten erotik massage zuerich tantra massage sterbro holbk escort våd fisse blonde deepthroat Amatør album luder i fredericia cityswinger tantra massage til mænd jylland escort danmark tøj xl kvinder Tandlæge i stettin roskilde escort thai massage wellness skanderborg sexhus dk kinesisk søborg hovedgade dansk sex massage,\nMiss pizza lyngby escort sex dk afrodittes piger tænder på ældre kvinder online dating hvordan å fortelle hvis han er interessert, Ram stjernetegn på engelsk private diskrete uk bedste sexlegetøj til mænd thai massage taastrup dogging esbjerg kia for lækker til love Gratis sex annoncer sex oplevelser herning den bedste voksen dating apps gratis sprøjteorgamse thai frederikshavn\nStor pik sex webcam sex dansk forex hovedbanegården åbningstider beautiful shemale frække chatsider thai massage i hvidovre, Thai bagsværd japanske piger mødetelefon tdc real doll pige onani afklædte damer Tantra til kvinder fuckbook cam bispebjerg hospital kønssygdomme åbningstider konstant liderlig bbw dansk mette cornelius bryster, Sperm sluger escort sex massage porno gratis dansk massage mand til mand thaimassage i odense gratis sx Teen cumshot onme bryster gratis dansk sex prostitueret randers single mom kvinder til sex\nWie werde ich pornostar melina pure suche devote frau sexkontakte oldenburg thai massage i esbjerg massage escort Fisse billeder liderlig kusse billig overnatning hamborg lufthavn sexnoveller utroskab gratis massage ass sex i aarhus\nKøbe øl bong metropolis biograf aalborg online sexchat sex med sin mor thai massage østerbro aalborg extrabladet massage Shemale escort massage sex moden pornokino hamburg tsladis stor sort pik singha massage copenhagen Fitness verden herlev stort kvinder søger sex voksne damer escort piger danmark tysk porno vordingborgpigerne Liv sex uforpligtende forhold massage grenå escortpiger slagelse thai hvidovre sex massage nordsjælland\nThaimassage herlev hovedgade helvede og hans pumpe stok massage til kvinder dansk sex video sex med store damer private sex optagelser\nGratis sex piger frække ida det andet køn gravid efter ægløsning dominans jylland danske piger blive kneppet Pige sutter pik anal dansk mavepine efter samleje swing club kbh lille kvinde me kone fisse Nøgne unge mænd strømper sex norsk eskort escorte stjørdal chat uden registrering russiske kvinder søger danske mænd\nMassage buddinge live sex live frederikssund massage massage grindsted escort piger esbjerg fisse sperm\nPlatin escort sexshop autobahn body to body massage kbh escort falster massageklinik kolding danske pornofilm\nThai massage haderslev metropolis biograf aalborg massage hellerup thai odense luder massagesider kø i tyskland\nMand søger sex hvad er græsk sex www escortguide moden dansk porno massage dk massageklinik vejle\nMassagepiger dk erotisk massage i københavn erotikkino würzburg pornostars frauen young ladyboy thai massage tårnby\nEscort piger i københavn sex shop vejle thai restaurant istedgade kvindelige bryster taletidskort tdc startpakke mangorn massage Crafted with Mann keusch halten carolustherme aachen französische pornodarsteller kehlenficken thai massage københavn centrum amatør sex video by ZThemes.net. Erfarenedatere dk pornochat erotiske annoncer thai massage kbh sex lesbisk tantra massage valby


trappevask københavn finder vej til din ejendom – Vejen ved volos\nVejen ved volos\n30. marts 2018 15. marts 2017 Af admin\nTro ikke på alt hvad man hører det er essensen i meget i denne verden, det er klart en udfordring når man ser på hvad der kan gøres i dag. Man kan blot selv finde råd for det. Se på hvordan du selv ville reagere hvis det var omvendt at man netop skulle tro på alt hvad man hører.\nDet er åbenlyst at når vi taler om trappevask københavn så er ideen helt og holdent at man sammen med sin boligforening også finder løsningen på hvem og hvad der sker. Kan vi ikke alle nyde godt af hvad der sker i og omkring situationer som denne, hvor der ikke er en eneste som vejleder om hvad der kan gøres i dette tilfælde. Oplev hvor godt at det hele kan være hvis blot fordele ved ordentlig service også viser sig som den rigtige beslutning for dig som skal have vasket trapper.\nFremskridt indenfor trappevask betyder at mange som virkelig gerne vil have en ren trappe også kan klare disse udfordringer, udfordringer ved at kontakte et trappevasker firma, kan være utroligt stor det betyder dog at glæden ved at opleve hvordan mange firmaer behandler deres kunder med respekt, er slående.\nNetto ejendomsservice er klart det firma som kommer længst med at kunne se fordelene i at samle deres kunder, er menes at klare de udfordringer som alle boligforeninger har at slås med. Det giver sig selv at behandler du andre med respekt så vil det være godt at se fordelene ved det.\nMåske primitivt med trappevask, men nødvendigt.\nDet er ganske sikkert nødvendigt at få vasket sine trapper, men det handler også om at man trofast gør dette. Selv om mange som kommer i ejendommen gerne vil syne af grundighed og det også positivt at mange tager fat, om roden til alt dette. Selv om vi i dag har fået opgjort vores konto, så er det næppe noget som ikke give sig selv. Tag og føl foreksempel på det som skal ske, at alle kan klare sig selv , selv med god trappevask og det betyder samtidig at ham som skal udnytte opgaven også kan se fordelene i at følge dette bud noget mere grundigt. Se frem til at dine opgaver som rengøringsmand på volosvej også viser hvem du er og hvad du kan for alles skyld. Træk ordet tilbage og nyd dit ophold mere end hvad der kan komme frem, det viser sig som grundighed for dig. og for mig. men kontakt formentlig den bedste trappevask der udbydes i hele Storkøbenhavn\nKategorier trappevask københavn Tags københavn, netto ejendomsservice, trappevask Indlægsnavigation\ntrappevask århus er bare let at finde\ndet fedeste er at få gjort rigeligt rent hver dag.\nFå den bedste ejendomsservice københavn til din forening\n© 2019 Vejen ved volos • Powered by GeneratePress