ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS - PDF\nANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS\nDownload "ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS"\n1 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 20 14\n2 2 ENERGITILSYNET\n3 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 3 ENERGITILSYNET AUGUST 2014 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS\n4 4 INDHOLD INDHOLD 1. INDLEDNING 6 2. BESKRIVELSE AF GASMARKEDET PRODUKTION ENGROSMARKEDET DETAILMARKEDET DISTRIBUTION DETAILHANDEL DETAILMARKEDET FOR GAS EFTERSPØRGSELSSIDEN NATURGASFORBRUG FORBRUGERMOBILITET OG LEVERANDØRSKIFT KUNDER PÅ FORSYNINGSPLIGT-/BASISPRODUKT GASPRISGUIDEN BESKRIVELSE AF FORSYNINGSPLIGTEN FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN FREM TIL 1. MAJ FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN EFTER 1. MAJ BASISPRODUKTET UDBUDSSIDEN ANTAL LEVERANDØRER MARKEDSKONCENTRATION PRODUKTTYPER PRISFORSKELLE MELLEM FORSKELLIGE PRODUKTER GASREGNINGENS SAMMENSÆTNING KONCERNFÆLLESSKABER FAKTURERING ENERGITILSYNETS UNDERSØGELSER AF MARKEDET KVALITATIV UNDERSØGELSE AF UDBUDSSIDEN EKSTERN FORBRUGERUNDERSØGELSE FAKTORER DER KAN PÅVIRKE EFTERSPØRGSEL OG UDBUD AF NATURGAS 40\n5 INDHOLD 5 INDHOLD 5. ANALYSE AF KONKURRENCESITUATIONEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS EFTERSPØRGSELSSIDEN LAV INTERESSE OG MANGLENDE KENDSKAB FREMTIDIGE UDFORDRINGER I FORHOLD TIL GENNEMSIGTIGHEDEN PÅ MARKEDET UDBUDSSIDEN FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN KONCERNFORBINDELSE TO REGNINGER DATAUDVEKSLING BEKRÆFTELSE FRA KUNDEN ANALYSE AF POTENTIALE FOR FREMTIDIG FORBRUGERMOBILITET ANALYSE AF FREMTIDIGE ÆNDRINGER I MARKEDSKONCENTRATION KONKLUSIONER VEDRØRENDE DEN NUVÆRENDE OG FREMTIDIGE KONKURRENCE VURDERING OG ANBEFALINGER STRUKTURELLE FORHOLD TO REGNINGER OG FLERE KONTAKTPUNKTER DATAUDVEKSLING KONCERNFORBINDELSE REGULERINGSMÆSSIGE FORHOLD FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN GRADEN AF REGULERING TILKNYTNING TIL FORSYNINGSPLIGT VED FLYTNING MULIGE ÆNDRINGER AF FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN BEKRÆFTELSE FRA KUNDEN ANBEFALINGER KONKLUSION 76 BILAGT BILAG 1. KVALITATIV UNDERSØGELSE PÅ UDBUDSSIDEN 80 BILAG 2. EKSTERN FORBRUGERUNDERSØGELSE 88 BILAG 3. FAKTORER DER KAN PÅVIRKE EFTERSPØRGSEL OG UDBUD AF NATURGAS 96 BILAG 4. ANTAGELSER I ANALYSE AF POTENTIALE FOR FREMTIDIG FORBRUGERMOBILITET 104\n6 6 ENERGITILSYNET 1INDLEDNING Det overordnede mål med lovgivningen og regulering af gasområdet er at bidrage til at realisere de samfundsmæssige mål om forsyningssikkerhed, samfundsøkonomi, miljø og forbrugerbeskyttelse, som Folketinget udstikker. Et centralt middel til at fremme de overordnede mål er ifølge naturgasforsyningsloven at sikre en effektiv anvendelse af økonomiske ressourcer og skabe konkurrence på markeder for produktion og handel med naturgas 1. Detailmarkedet for gas berører ca husholdninger og virksomheder i Danmark. Detailmarkedet udgør en central del af den samlede gassektor. Det er derfor af afgørende betydning, at markedet er velfungerende, herunder at der er adgang til et udvalg af forskellige produkter og lavest mulige priser for forbrugerne, så også detailmarkedet bidrager til realisering af de overordnede mål for gassektoren. Den eksisterende regulering af detailmarkedet på gas stammer fra 2004, hvor alle gasforbrugere fik mulighed for frit at vælge leverandør. Metoden til fordeling af forsyningspligtbevillingerne er dog ændret med virkning fra maj Regeringen har med sit energiudspil Vores Energi fra november 2011 fastlagt målsætninger om, at Danmarks el- og varmeforsyning skal dækkes af vedvarende energi i pct. vedvarende energi i el og varme i 2035 kræver bl.a. en omlægning fra naturgas til vedvarende energi både på decentrale kraftvarmeværker og i huse (individuel opvarmning). Dette betyder en udfasning af anvendelsen af naturgas i el- og varmeforsyningen. En udfasning af anvendelsen af naturgas er dog ikke nødvendigvis ensbetydende med en fuldstændig afskaffelse af anvendelsen af gas og dermed afvikling af gasmarkedet, idet nye gastyper (f.eks. biogas eller gas produceret ved hjælp af elektrolyse) kan vinde frem. Under alle omstændigheder er det vigtigt i den mellemliggende periode frem mod 2035, at konkurrencen på det eksisterende gasmarked er velfungerende. Energitilsynet analyserer derfor i denne rapport konkurrencesituationen på detailmarkedet for gas med fokus på handlen med gas og herunder den eksisterende forsyningspligtregulering. Rapporten er tiltænkt som et bidrag til debatten og fremtidige rammer på det danske gasmarked. Rapporten beskriver indledningsvist gasmarkedet, herunder historikken og det nuværende detailmarked. Herefter analyseres den nuværende og fremtidige konkurrence-\n7 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 7 situation inden der afslutningsvist gives en samlet vurdering samt anbefalinger. Rapporten sigter således mod at henvende sig til den energiinteresserede offentlighed uanset forudgående kendskab til gasmarkedet. Fri konkurrence er som udgangspunkt godt for forbrugerne, hvis det foranlediger høj effektivitet, innovation og dermed lave priser til gavn for forbrugerne. En velfungerende konkurrence er med andre ord et middel, der kan bidrage til at realisere de overordnede mål, jf. naturgasforsyningsloven. Regulering kan imidlertid være nødvendigt for et marked, hvis nogle bestemte forhold gør sig gældende. For eksempel er det på infrastrukturmarkeder som udgangspunkt ikke samfundsøkonomisk optimalt med flere parallelle udbydere. Der kan således være visse markeder, hvor der er et politisk ønske om at regulere markedet for at sikre de bedst mulige vilkår og/eller priser for forbrugerne. I gassektoren er det dels samfundsmæssigt hensigtsmæssigt at regulere transport af gas (gasdistributionsnettet), da dette er et infrastruktur- (og monopol-) marked, og dels er det politisk besluttet at regulere detailmarkedet for gas, således at alle forbrugere er sikret levering af gas mod betaling. Da det politisk blev besluttet at liberalisere den del af gasmarkedet, der vedrører leverancen af gas, var begrundelsen helt overordnet, at det er et vigtigt led i oprettelsen af det indre marked for energi, at markedet for naturgas gøres konkurrencepræget 2. Samtidig med den politiske aftale om gennemførelse af fuld markedsåbning for gasleverancer blev det besluttet at beskytte de mindre forbrugere ved fortsat at regulere en del af gasmarkedet i form af den såkaldte forsyningspligtregulering 3. Begrundelsen herfor var, at en stor gruppe forbrugere blev anset for på det tidspunkt at have begrænsede muligheder for selv at udnytte de kommercielle muligheder, der opstod. I hvor høj grad der fortsat er behov for regulering af den del af gasmarkedet, der vedrører selve gasleverancen, er et område, der er genstand for undersøgelser og overvejelser i denne analyse. 1 Naturgasforsyningsloven 1, stk EU kommissionen, Rådets direktiv 98/30/EF. 3 Naturgasforsyningsloven, lov nr. 449 af 31. maj 2000.\n8 8 ENERGITILSYNET 2 BESKRIVELSE AF GASMARKEDET Produktion af gas, transport af gas og handel med gas er hovedelementerne i den danske gassektor. Størstedelen af den danske produktion af gas sker i Nordsøen, men samtidig importeres gas fra Tyskland til Danmark. Transport og handel med gas sker både på engros- og detailniveau, hvor naturgas i sidste led anvendes i både i erhverv og husholdninger. Gassektoren i Danmark kan opdeles i produktion af gas, transport af gas og handel med gas. Transport af gas og handel med gas sker på både engros- og detailmarkedet (hhv. opstrømssystemet, transmissionsnettet og distributionsnettet). Transmission og distribution omfatter transporten af gas, og gasleverandørerne står for handlen og dermed leveringen af gas til kunden. Naturgassens historie i Danmark begynder i 1962, da A.P. Møller får koncession på efterforskning og produktion af olie og gas i Danmark og finder gasfeltet Tyra i Efterfølgende oprettes Dansk Olie og Naturgas A/S (DONG) af den danske stat i 1972 som et monopolselskab (på gas) og for at sikre staten en alternativ energikilde til importeret olie 4. Selskabet blev endvidere skabt for at være frontløber for udviklingen af energiaktiviteter i Danmark. Selskabet skulle endvidere være et modstykke til de store udenlandske selskaber, staten stod over for i naturgasforhandlingerne og om at føre norsk naturgas gennem Danmark til Tyskland. Folketinget vedtog i 1979 at indføre naturgas i Danmark, og DONG får eneret til import, handel, transmission og lagring af naturgas i Danmark. Anlægsloven for naturgasforsyningen 5 blev primært vedtaget af to årsager: Forsyningssikkerhed og nedbringelse af afhængigheden af olieforsyninger, som følge af første oliekrisen i og anden oliekrise i Ønsket om at tilgodese miljøet og mindske udslip af kuldioxid og svovl. Transmissionsnettet anlægges fra 1980, og i 1984 leverer Dansk Undergrunds Konsortium (DUC) den første danske naturgas fra feltet Tyra. De store kraftværker i Danmark anvender naturgas som brændsel fra I 2000 træder en ny naturgaslov i kraft, og 30 pct. af det danske naturgasmarked åbnes for konkurrence. Gasmarkedet bliver fuldt liberaliseret 1. januar Det betyder, at industrikunder og privatkunder frit kan vælge deres gasleverandør. Gasbørsen Nord Pool Gas etableres i Energinet.dk overtager det fulde ejerskab af gasbørsen ved udgangen af 2012, og gasbørsen ændrer navn til Gaspoint Nordic umiddelbart herefter. 4 Den danske stat ejer i dag ca. 60 pct. af aktiekapitalen i DONG. Desuden er bl.a. The Goldman Sachs Group, Inc., SEAS NVE Holding A/S og Syd Energi Net A/S aktionærer i selskabet. 5 Bekendtgørelse nr. 269 af 18/06/1979 (Bekendtgørelse om eneretsbevilling til indførsel, forhandling, transport og oplagring af naturgas). 6 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 98/30/EF.\n9 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 9 FAKTA NATURGAS HISTORIE 1962: A. P. Møller får koncession 1968: A. P. Møller finder gasfeltet Tyra 1972: Danske stat etablerer Dansk Olie og Naturgas A/S 1979: Folketinget vedtager at naturgassen skal indføres i Danmark.\n10 OGT ED IES REST MILLER SLEIPNER IN ANKLIN ULA GYDA EKOFISK AR VALHALL 10 Bergen ENERGITILSYNET STATPIPE HOD BERYL STATPIPE DRAUPNER EUROPIPE I HEIMDAL JOTUN ZEEPIPE IIB SYD ARNE STATPIPE LULITA HARALD TYRA STATPIPE ZEEPIPE IIA Bygnes SLEIPNER CONDENSATE Skangass Risavika EUROPIPE II Kollsnes Haugesund Karmøy Kårstø Stavanger FIGUR 2.1 DEN DANSKE GASINFRASTRUKTUR HIRTSHALS S K A G E R R A K NPTF GTF Rafnes AALBORG OSLO Ora / LNG (Fredrikstad) GÖTEBORG LNG K A T T E G A T D E N M ARK LYSEKIL STENUNGSUND VALLBY KILE VARBERG GÖTEBORG HALMSTAD GISLAVED GNOSJÖ JÖNKÖPING STOCKHOLM Brunnsviksholmen (Nynäshamn) NORD STREAM Pansio LNG T BALTIC CONNECTOR ZEEPIPE F3 NOGAT NORPIPE EUROPIPE EUROPIPE II NYBRO 100 EGTVED ELLUND 36 FREDERICIA COPENHAGEN MALMÖ 37 AVEDØRE DRAGØR TRELLEBORG BALTIC PIPE NORD STREAM DORNUM DEUDAN NIECHORZE GRONINGEN 224 GREIFSWALD 201 QUARNSTEDT Kilde: ENTSO-G. 203 HAMBURG ŚWINOUJŚCIE GRONINGEN Note: Kortet er et 202 udsnit af et kort over gasforbindelser i hele Europa. Numrene 36 og 37 refererer til den samlede beskrivelse, hvilket ligeledes er tilfældet for numrene 400 for mærkningen af gasbørsen Gaspoint Nordic, tidligere KAMMINKE Nord Pool Gas, og 401 Balgzand Oude Statenzijl 16 PŁOTY for mærkningen af 107 den såkaldte Wardenburg Gas Transfer Facility (GTF). Gaslageret i Lille Thorup i Nordjylland er markeret med en trekant og lianadorp 17 Bunde gaslageret i Stenlille Oldenburg Bunder-Tief på Sjælland 116 er markeret med en halvcirkel. SZCZECIN Vlieghuis Nordlohne AMSTERDAM 112 Steinitz 113 VHP-GASPOOL Rehden Emsbüren 108 Drohne Ahlten Rotterdam TTF Enschede BERLIN MALLNOW Zevenaar Winterswijk Münster Hannover Gross 38 FIGUR 2.2 STRUKTUREN I DEN DANSKE GASSEKTOR Kienbaum Köris THERL AND S Lwòwek Poznan Hilvarenbeek 4 Tegelen Dortmund liet Poppel 70 Essen Guben LIBERALISERET MARKED Gubin MONOPOL TP-H Obbicht Haanrade Dilsen Düsseldorf FRA PRODUKTION Kassel TIL FORBRUG TRANSPORT AF GAS 63 Leipzig Bocholtz 104 Broichweiden Lasów s-gravenvoeren Stolberg 6 PRODUKTION/ 39 BRETELLA DUC 1 HESS DONG IMPORT Jeleniów OPSTRØM Eynatten IMPORT DANMARK APS E&P A/S ELLUND Raeren/Lichtenbusch 106 Reckrod (DONG ENERGY) Olbernhau Wroclaw EL GIUM 41 Hora Svaté Kateřiny G E R M A N Y Deutschneudorf 42 TRANSMISSION Brandov Bras 40 (ENERGINET.DK) T A6 NGT 7 Petange TENP L U X. Remich LUX. 8 EMDEN HANDEL MEGAL TENP Obergailbach 22 Medelsheim ENGROS TENP WEDAL Gernsheim 119 NORD SCHWARZWALD LEITUNG S WITZE R L AND MIDAL 105 Lampertheim 118 NEL MEGAL 404 RHG BILATERALE AFTALER MONACO II MEGAL VHP NCG Karlsruhe FORSYNINGSPLIGTSELSKABER MONACO I MEGAL NEL Přimda Waidhaus 43 GAZELLE Penta West OPAL TGL OPAL GASPOINT NORDIC PRAGUE WAG Kouřim C Z ECH RE P. KOMMERCIELLE GASLEVERANDØRER VOB Au am Rhein Stuttgart Kralice Veselí nad Lužnicí Leonberg Hostim DISTRIBUTIONSSELSKABER 2 (DONG ENERGY Břeclav Oberkappel GASDISTRIBUTION A/S, DETAIL- CENTRALE DECENTRALE Reinthal Haiming ERHVERVS F PRIVATKUNDER HMN NATURGAS 45 A/S OG HANDEL KRAFTVARME- KRAFTVARME- KUNDER 61 München NAYURGAS Haidach Linz Nitra Wolfersberg 23 Baumgarten FYN A/S) VÆRKER VÆRKER Burghausen 62 Láb Veľké Wallbach Fallentor Inzenham IvánkaPri Nitre Zlievce Überackern VIENNA BRATISLAVA Oltingue 28 Thayngen 69 Lindau Salzburg Kittsee 31 Rodersdorf Pfronten Kiefersfelden CEGH 414 Balassagyarmat Note1: Dansk Undergrunds Konsortium Basel Leiblach er et samarbejde mellem Mærsk 24 Olie og Gas A/S (31,2 pct.), det hollandskejede Shell Olie- og 47 Gasudvinding Danmark Zürich B.V. (36,8 pct.), den danske stats olie- og gasselskab Nordsøfonden A(20 Upct.) Sog TRIA Chevron Denmark Inc. (12 pct.). Mosonmagyarovar LIECHT. Note 2: Energistyrelsen BUDAPEST BERN har bevilget Aalborg Forsyning, Gas Innsbruck Naturgas Net dispensation fra 4 paragraffer i Naturgasforsyningsloven. Győr Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet. Csepel Vecsés 405 Graz TAG BACI GASLAGRE (STENLILLE OG LILLE TORUP) HAG Százhalombatta Ercsi\n11 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 11 Gastransportsystemet i Danmark består af opstrømsrør fra den danske del af Nordsøen samt transmissionsledningerne på langs og på tværs af Danmark fra Aalborg til Ellund samt fra Nybro til Dragør på Sjælland. Naturgassen transporteres via felterne Syd Arne og Tyra ind til Nybro ved Esbjerg. I Nybro ligger DONGs gasbehandlingsanlæg, hvor naturgassen bliver kontrolleret og behandlet før den sendes videre i transmissionsnettet. Opstrømsrøret ejes af DONG Energy. Transmissionsnettet ejes og drives af Energinet.dk. Det er muligt at eksportere gas til Tyskland fra Ellund samt til Sverige fra Dragør 7. Det er endvidere fra 2010 muligt at importere større mængder gas fra Tyskland. I Danmark findes to naturgaslagre. Det ene ligger i Stenlille på Sjælland og ejes af DONG Storage og det andet ligger i Lille Torup i Nordjylland og ejes af Energinet.dk. Gaslagrenes giver bl.a. mulighed for at kunne håndtere forskellen mellem produktion og forbrug. Generelt fyldes lagrene i sommerperioden for at kunne anvendes i vinterperioden, hvor forbruget af naturgas er højere. Derudover fungerer gaslagrene som nødforsyningslagre og til balancering. Figur 2.1 viser den overordnede danske gasinfrastruktur samt forbindelserne til udlandet. Den danske gassektor består overordnet af produktion, engroshandel/ transmission og detailhandel. De forskellige dele af det samlede gasmarked er søgt illustreret i figur 2.2. Her ses samspillet mellem produktion, engros/transmission og detailleddet. I det følgende beskrives i afsnit 2.1 produktionen af gas, herunder betydningen af import og eksport. I afsnit 2.2 beskrives engrosmarkedet for gas, herunder transmission af og engroshandel med gas. Endelig beskrives detailmarkedet for gas i afsnit 2.3, herunder distribution af og detailhandel med gas. 7 Ellund og Dragør er de danske exit-punkt mod hhv. Tyskland og Sverige, hvorfra naturgas kan eksporteres. 8 Energinet.dk. 9 Energistyrelsens månedlige naturgasstatistik. 1o Energistyrelsen, Energistatistik PRODUKTION Størstedelen af den producerede gas sendes ind til land som salgsgas. En særlig fordel ved naturgas er, at det, til forskel fra el, kan lagres i gaslagre. Det betyder, at når naturgassen er produceret, kan den efterfølgende lagres til senere brug. Naturgasleverancerne fra Nordsøen falder i disse år kraftigt, men produktionen forventes øget allerede igen i 2015 og nogle år frem. Nye felter begynder at producere, mens eksisterende felter producerer stadigt mindre. Sammen med leverancer fra Nordsøen betød udbygningen mod Tyskland i 2013 at gasforsyningen til Danmark og Sverige blev sikret indtil 2020, idet der blev etableret importkapacitet til at dække den forventede efterspørgsel. Efter 2020 er forsyningsbilledet mere usikkert 8. Figur 2.3 viser udviklingen indenfor produktion, forbrug, import og eksport af naturgas i Danmark fra 2005 til Danmark er mere end selvforsynende med naturgas og dermed nettoeksportør af gas, jf. figur 2.3. I 2013 udgjorde den samlede produktion mio. Nm 3. Heraf eksporterede Danmark i alt mio. Nm 3, ca. halvdelen af naturgasproduktionen blev eksporteret til Holland og resten til Sverige 9. Kun ca. 1 pct. blev eksporteret til Tyskland, da Danmark frem mod 2013 er begyndt at importere væsentligt større mængder naturgas. Figur 2.3 viser endvidere, at forbruget af naturgas har været relativ konstant med en aftagende tendens sidst i perioden. PRODUKTION AF BIOGAS Biogas produceres af organisk affald fra landbrug og fødevareindustri samt husholdningsaffald og slam fra rensningsanlæg, jf. bilag 4. I 2011 blev der produceret ca. 100 mio. m 3 biogas i Danmark, hvilket er en stigning på lidt over 40 pct. siden\n12 12 ENERGITILSYNET FIGUR 2.3 PRODUKTION, FORBRUG, IMPORT OG EKSPORT AF NATURGAS I DANMARK, , MIO. NM IMPORT EKSPORT PRODUKTION FORBRUG Kilde: Energistyrelsens månedlige naturgasstatistik. NB: Nm 3 er et mål for normalkubikmeter, som er en enhed for gassers volumen. En normalkubikmeter er defineret som 1 kubikmeter gas ved referencetilstanden. 0 C og 1 atm. Eftersom gassers volumener afhænger af tryk og temperatur, sikrer måleenheden, at en direkte sammenligning af gasmængder kan foretages. FIGUR 2.4 PRISUDVIKLING I DET DANSKE MARKED, DAGSPRISER, , EUR/MWH FEB 2011 APR 2011 JUL 2011 OKT 2011 FEB 2012 APR 2012 JUL 2012 OKT 2012 FEB 2013 APR 2013 JUL 2013 OKT 2013 FEB 2014 APR 2014 Kilde: Gaspoint Nordic. Note: Den 18. marts 2013 endte Energinet.dk med at erklære early warning, og sendte dermed et signal til gasmarkedet om at reagere for at undgå gasmangel. Der blev sendt for lidt gas ind i de danske gasrør, og samtidig tærede den kolde vinter på lagrene af gas. Der gik tre dage, før der skete en væsentlig ændring i forsyningsbilledet, da der skete en betydelig stigning i leverancerne i Nybro, og et tilsvarende fald i lagertrækket. Energinet.dk kunne hermed den 27. marts 2013 afblæse early warning, da risikoen for tømning af lagrene og mangel på gas var blevet betydeligt mindre.\n13 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS ENGROSMARKEDET Engrosmarkedet for gas består af to dele: 1) Transporten af gas fra producenter til distributionsnettet (opstrøm og transmission), og 2) engroshandel med gas, jf. figur 2.2. Transmissionsnettet er hovedrørene, der fordeler gassen ud til distributionsselskaberne. Transporten af gas i opstrøms- og transmissionsnettet varetages af transportkunder (ofte gasleverandørerne selv), der køber transportrettigheder af Energinet.dk for at kunne levere gas til gasleverandørerne i distributionssystemerne. Transportkunderne får leveret naturgas ind i transmissionsnettet fra producenter, andre transportkunder eller gaslagrene. Det danske forbrug af gas handles via kontrakter på engrosmarkedet. Størstedelen af handlen foregår via bilaterale handler. Omkring 20 pct. af det danske naturgasforbrug handles på Gaspoint Nordic. Den markedsbaserede pris på engrosmarkedet afhænger overordnet af: Efterspørgsel Produktion/udbud (inkl. kapacitetsbegrænsninger) Efterspørgslen efter gas afhænger på kort sigt bl.a. af temperatur og sæson, prisen på gas, transportkunders efterspørgsel til lager og prisen på alternative brændsler. På langt sigt vil efterspørgslen også være påvirket af den økonomiske aktivitet, den økonomiske velstand (indkomstniveauet) og energipolitik rettet mod efterspørgselssiden. 11 Energitilsynet, Det danske Engrosmarked for Naturgas, De seks gashubs i Nordvesteuropa (Storbritanien National Balancing Point, NBP, Holland Title Transfer Facility, TTF, Belgien Zeebrugge, ZEE, Gaspool og Tyskland, NetConnect Germany, NCG) har betydning for det danske engrosmarked for naturgas. Udbuddet af gas afhænger på kort sigt af produktionskapacitet, prisen på gas, flaskehalse i transmissionssystemer og transportkunders villighed til at sælge lagergas. På langt sigt vil udbuddet, ligesom det er tilfældet på efterspørgselssiden, også være afhængig af gasressourcer, den teknologiske udvikling samt energipolitik rettet mod udbudssiden 11. Udviklingen i spotprisen på Gaspoint Nordic fra 1. januar 2011 til 1. maj 2013 fremgår af figur 2.4. Gennemsnitsprisen i perioden er omkring ca. 25 EUR/MWh, minimumsprisen er ca. 17 EUR/ MWh og maksimumsprisen er ca. 79 EUR/MWh. Det ses af figur 2.5, at prisen ligger relativt stabilt omkring de ca. 25 EUR/MWh, men at der har været to større udsving, i hhv. februar 2012, og marts 2013, hvor især prisen d. 22. marts 2013, er i øjnefaldende. Det danske gasmarked er et lille marked sammenlignet med det samlede europæiske marked. Generelt synes prisændringer på Gaspoint Nordic ikke at kunne påvirke spotprisen på det nordvesteuropæiske marked. Det mindre danske marked påvirkes derimod i højere grad af prisudviklingen på det nordvesteuropæiske marked 12. Konkurrencen på engrosmarkedet vurderes ikke i forbindelse med denne analyse. Leverandører i detailmarkedet for gas skal imidlertid agere på engrosmarkedet for at købe gas, enten på den danske gasbørs eller på f.eks. den likvide hollandske gasbørs. Stærk konkurrence på engrosmarkedet forventes derfor at have en væsentlig afsmittende effekt på detailmarkedet.\n14 14 ENERGITILSYNET TABEL 2.1 KOMMERCIELLE GASLEVERAN- DØRER I DANMARK, PRIMO 2014 FIGUR 2.5 DISTRIBUTIONSNETTET I DANMARK Gasleverandører DONG Naturgas A/S HMN Gashandel A/S Naturgas Fyn A/S OK a.m.b.a. 1 Aalborg Forsyning, Gas - Naturgas Salg Nordjysk Elhandel A/S Sydfyns Elforsyning TREFOR Energi A/S Energi Nord A/S SE DCC Energi A/S E.ON Danmark A/S Energi Danmark A/S Note 1: Aalborg forsyning leverer alene til kunder i eget forsyningsområde (ca. 50 kunder) Note 2: Sydfyns Elforsyning har alene privatkunder. Note 3: E.ON Danmark A/S og Energi Danmark A/S har alene erhvervskunder. HMN NATURGAS I/S DONG GAS DISTRIBUTION A/S NATURGAS FYN DISTRIBUTION A/S Kilde: Gasmarked.dk TABEL 2.2 FORDELING AF ANTALLET AF GAS KUNDER PÅ PRIVAT- OG ERHVERVSKUNDER, ULTIMO 2013 Type Antal Privatkunder Erhvervskunder Samlet Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet, baseret på indberetninger fra leverandørerne. Note: Tallene er afrundet til nærmeste hele tusinde.\n15 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS DETAILMARKEDET Detailmarkedet for gas består af to dele; 1) transporten af gas (fra transmissionsnettet) til forbrugerne (distribution) og 2) detailhandel med gas DISTRIBUTION Distributionsselskaberne leverer naturgassen fysisk fra transmissionsnettet ud til forbrugerne. Distributionsselskaberne ejer og driver distributionssystemerne i hvert af deres distributionsområder. I Danmark er der nedgravet ca km stålrør og ca km plastrør til henholdsvis transmission og distribution af naturgas 13. Der er tre distributionsselskaber i Danmark, nemlig DONG Gas Distribution A/S (ca tilslutninger), HMN Naturgas I/S (ca tilslutninger), Naturgas Fyn Distribution A/S (ca tilslutninger). Hertil kommer Aalborg kommune Gasforsyning, som dog kun har ca. 50 naturgaskunder og derfor er undtaget regulering. Figur 2.5 viser et kort over distributionsnettet i Danmark. Der var oprindeligt 5 regionale gasdistributionsselskaber; Hovedstadsregionens Naturgas (HNG), Naturgas Fyn, Naturgas Midt Nord, Naturgas Sjælland og Naturgas Syd. Naturgas Syd og Naturgas Sjælland blev overtaget af Dong i hhv og 2001, og i 2010 fusionerede HNG og Naturgas Midt Nord til HMN, men selskaberne indgik allerede inden da i et joint venture. Distributionsselskaberne afregner transporten af gas med kunderne. Der kan være forskel på priserne for transporten distributionsselskaberne i mellem, da selskaberne har individuelle prissætninger, som afhænger af bl.a. størrelsen af deres gæld samt gældsafviklingsperiode, hvilket giver sig udtryk i deres indtægtsrammer DETAILHANDEL Detailhandlerne (også kaldet gasleverandører eller gashandelsselskaber) køber gas på engrosmarkederne og videresælger den til forbrugerne, jf. figur 2.1. Der 13 Naturgasfakta.dk findes to typer af gasleverandører, nemlig forsyningspligtselskaber og kommercielle gasleverandører. I øjeblikket findes kun én gasleverandør med forsyningspligtbevilling i Danmark. Læs mere om forsyningspligten i afsnit 3.2. Tabel 2.1 viser en oversigt over de kommercielle danske gasleverandører. Et forsyningspligtselskab har pligt til mod betaling at levere til alle gasforbrugere i sit forsyningspligtområde, som har valgt ikke at blive forsynet af en kommerciel gasleverandør. De kommercielle gasleverandører kan levere gas til gasforbrugere i hele landet. De fastsætter deres priser og betingelser ud fra kommercielle kriterier, som ikke skal godkendes af Energitilsynet. Ved at benytte prisportalen Gasprisguiden.dk kan naturgasforbrugere se, hvilke leverandører der findes, og hvilke produkter de udbyder. På Gasprisguiden.dk er det derudover muligt at få et overblik over, hvor store prisforskelle der er mellem leverandører og produkter. FORBRUGERNE Forbrugere er alle, der køber og anvender naturgas til eget forbrug. I Danmark findes der to slags forbrugere. Timeaflæste forbrugere er virksomheder med en fjernaflæst måler, der typisk aftager mere end m 3 naturgas om året. Ikke timeaflæste forbrugere er alle almindelige husstande og virksomheder, der aftager mindre end m 3 om året. Deres forbrug aflæses hver måned eller hvert år. Generelt set, kan forbrugerne opdeles i privatkunder og erhvervskunder. Fordelingen er vist i tabel 2.2.\n16 16 ENERGITILSYNET 3 DETAILMARKEDET FOR GAS I detailleddet sker den fysiske leverance af naturgas til forbrugerne. Gassen handles via handelsselskaber og transporteres via distributionsnettet ud til forbrugerne. Detailmarkedet består af en udbudsside og efterspørgselsside, henholdsvis leverandører og forbrugere. På detailmarkedet transporterer gasleverandørerne gassen i distributionsnettene, som ejes af distributionsselskaberne, og gasleverandørerne sælger gassen videre til forbrugerne. I det følgende beskrives udviklingen på efterspørgselssiden i afsnit 3.1, forsyningspligten i afsnit 3.2 og udviklingen på udbudssiden i afsnit EFTERSPØRGSELSSIDEN Detailmarkedet for naturgas har siden markedsåbningen været præget af træghed blandt forbrugerne til at bruge markedet og f.eks. skifte leverandør og dermed lav forbrugermobilitet. Der er en række forhold, som er særligt kendetegnende for netop dette marked, og som hidtil har påvirket forbrugerne negativt. Bl.a. kan det historiske monopol og herefter forsyningspligtreguleringen fremhæves, og hertil kommer en uigennemskuelig prissætning, begrænset besparelsespotentiale for små forbrugere og forbrugernes usikkerhed i forhold til besparelse ved et leverandørskifte. De nævnte forhold har medvirket til at begrænse forbrugernes ageren på det fri marked. Udviklingen på efterspørgselssiden og forbrugerens opfattelse af markedet kan imidlertid have stor indflydelse på konkurrencesituationen. I afsnit belyses derfor: (i) Hvor meget udgiften til naturgasforbrug udgør af en husstands samlede forbrugsudgifter, (ii) i hvor høj grad forbrugerne gør brug af muligheden for at skifte leverandør, (iii) hvilken rolle forsyningspligten spiller for forbrugerne og (iv) hvor gennemsigtigt markedet er for forbrugeren NATURGASFORBRUG Udviklingen i det samlede naturgasforbrug sammenholdt med prisen på naturgas giver en indikation af, hvordan fokus på naturgas som produkt ændres over tid, dvs. om det bliver et mere eller mindre betydningsfuldt marked. Tabel 3.1 viser et estimeret forbrug af naturgas alt efter bygningstype. Det ses, at gasforbruget afhænger særligt af alder og størrelse på et hus. F.eks. har et lille ældre hus et højere estimeret forbrug end et stort nyt hus. Tabel 3.2 viser forbruget af naturgas fordelt på overordnede forbrugskategorier. I 2011 blev 41 pct. af gasforbruget i Danmark anvendt til forsyningsvirksomheder, heraf 22,1 pct. anvendt i fjernvarmeproduktionen og 17,4 pct. anvendt i elforsyningen. I figur 3.1 ses udviklingen i det samlede naturgasforbrug i Danmark i perioden fra 2002 til 2011 for husholdninger og erhverv. Det samlede naturgasforbrug for erhverv skal aflæses på den sekundære akse, og naturgasforbruget for husholdninger og erhverv er således ikke sammenfaldende. Afbildningen med to forskellige anden-akser illustrerer imidlertid de ensartede fluktuationer over tid i de to kundesegmenters forbrug.\n17 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 17 TABEL 3.1 ESTIMERET NATURGASFORBRUG UD FRA BYGNINGSTYPE (M 3 /ÅR) TABEL 3.2 FORBRUGET AF NATURGAS I 2011 Type Estimeret forbrug (m 3 /år) Lille nyt hus Stort nyt hus Lille ældre hus Stort ældre hus Lille virksomhed Fabrik Kategori Gasforbrug Andel af samlet Nm 3 gasforbrug Pct. Husholdninger Erhverv Forsyningsvirksomhed I alt brancher + husholdninger Kilde: Gasprisguiden.dk. Bemærk: Tabellen omfatter det samlede forbrug af naturgas, biogas og bygas. Note 1: Erhverv indeholder endvidere naturgasforbruget til råstofindvinding, der primær omfatter naturgasforbrug i forbindelse med indvinding af olie og gas, jf. afsnit 2.1. Note 2: Forsyningsvirksomheder indeholder bl.a. naturgasforbrug til forsyning af varme og el. Kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken, tabel ENE1N. FIGUR 3.1 UDVIKLINGEN I DET SAMLEDE NATURGASFORBRUG FOR HUSHOLDNINGER OG ERHVERV, , MIO. NM HUSHOLDNINGER ERHVERV (SEK. AKSE) Kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken, tabel ENE1N. Note: Kurven Erhverv skal aflæses på den sekundære akse.\n18 A ENERGITILSYNET FIGUR 3.2 FORDELING AF NATURGASFORBRUG PÅ ANVENDELSE EKSKL. FORSYNINGSVIRKSOMHEDER, % 3 % 3 % 30 % 2 % 29 % 3 % HUSHOLDNINGER OFFENTLIG ADMINISTRATION, UNDERVISNING OG SUNDHED LANDBRUG, SKOVBRUG OG FISKERI RÅSTOFINDVINDING ANDET INDUSTRI HANDEL OG TRANSPORT MV. Kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken, tabel ENE1HA FIGUR 3.3 UDGIFTSANDEL TIL NATURGAS SAMMENLIGNET MED ELEKTRICITET I EN GENNEMSNITSHUSSTAND I EGET HUS MED NATURGAS, = 5% 300 = 3% NATURGAS ELEKTRICITET Kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken, tabel FU5, Gasprisguiden.dk samt egne beregninger. NB. Udgiften til naturgas er beregnet på baggrund af en forsyningspligtkunde med et årligt forbrug på m 3 og samlet pris på 8,7091 kr. pr. m 3. Udgiftsandelen er beregnet med udgangspunkt i et gennemsnit for den samlede forbrugsudgift for en husstand i eget hus ( kr.).\n19 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 19 FAKTA Detailmarkedet for naturgas har siden markedsåbningen været præget af træghed blandt forbrugerne til at bruge markedet og f.eks. skifte leverandør og dermed lav forbrugermobilitet. En stor del af det samlede naturgasforbrug i Danmark for erhverv omfatter naturgas anvendt i forsyningsvirksomheder, dvs. naturgas anvendt som brændstof til el- og varmeproduktion. Et fald i erhvervets naturgasforbrug kan forklares ved, at der gradvist anvendes mindre naturgas i forsyningsvirksomheder. Faldet i forbruget i forsyningsvirksomheder hænger bl.a. sammen med, at forsyningsvirksomhederne er blevet pålagt klimaforpligtelser (CO 2 -kvoter mm), samt at en del af disse i de senere er blevet løst fra forpligtelser til at anvende naturgas. Hvis man ser bort fra naturgasforbruget til forsyningsvirksomhederne, har udviklingen i forbruget i erhverv og husholdninger været forholdsvist konstant i perioden. Det samlede forbrug af naturgas i virksomheder og husholdninger udgjorde mio. Nm 3 i 2011, hvoraf forbruget af naturgas i erhverv udgjorde mio. Nm 3 og i forsyningsvirksomheder udgjorde det mio. Nm 3. Figur 3.2 viser fordelingen af naturgasforbruget på anvendelsesområder ekskl. forsyningsvirksomheder i 2012, dvs. fordelingen blandt husholdninger og øvrige erhverv. Når man ser bort fra forbruget i forsyningsvirksomheder udgør forbruget i husholdninger ca. 30 pct. Det ses endvidere af figur 3.2, at 30 pct. af naturgassen anvendes i industrien. Råstofindvinding, som er gas anvendt i forbindelse med olieproduktion, tegner sig for ca. 29 pct. af det øvrige naturgasforbrug. Husholdningskunder kan enten være husholdninger, der aftager naturgas som varmekilde og eventuelt til komfur eller såkaldte kogekunder, der udelukkende aftager gas til komfur. Størrelsen af udgiften til naturgasforbrug af den samlede husstandsindkomst for forbrugeren kan også have en betydning for dennes opfattelse og interesse i produktet. Figur 3.3 viser, at udgiftsandelen til naturgas for en gennemsnitshusstand i eget hus med naturgas er cirka dobbelt så stor som udgiftsandelen til el.\n20 20 ENERGITILSYNET Næst efter fjernvarme er naturgas den mest populære opvarmningsform i Danmark. Udviklingen inden for boligernes varmeinstallationer har ændret sig væsentligt de seneste 30 år. Frem til midt i 1980 erne var oliefyr dominerende, hvorefter fjernvarme op igennem 1990 erne blev den mest udbredte varmekilde. Samtidig med stigningen i antallet af fjernvarmekunder, skete der en stigning i husstande med naturgasfyr. Denne fælles udvikling for fjernvarme og naturgas skete på bekostning af oliefyr 14. I 2014 havde i alt knap husstande indlagt naturgas. Figur 3.4 viser hvordan naturgaskunderne fordeler sig rundt i landet. Den væsentligste del af en husstands naturgasforbrug afhænger af temperaturen udenfor, fordi den primære anvendelse af naturgas er til opvarmning. Naturgasforbruget er således højere om vinteren end om sommeren. Dette gælder dog ikke nødvendigvis for energiforbruget til opvarmning af vand 15. For at illustrere fordelingen af naturgasforbruget hen over et år benyttes ofte en estimation af antal graddage. Graddage er et mål for, hvor koldt det har været. Et døgns graddage er forskellen mellem døgnets gennemsnitstemperatur og 17 grader celsius. Antallet af graddage for perioden maj 2013 til april 2014 er vist i figur 3.5, hvor det ses, at antallet af graddage i vinterhalvåret er væsentlig højere end om sommeren, hvilket også indikerer et højere naturgasforbrug. FREMTIDENS NATURGASFORBRUG De danske naturgasreserver rækker med det nuværende gasoverskud fra produktionen af naturgas i Nordsøen, til 2025, hvorefter der må forventes en lavere grad af selvforsyning, jf. figur 2.3. Gasreserverne kan ifølge Energistyrelsen stadig forventes øget i takt med øget efterforskning og udviklingen af teknologiske udvindings forbedringer, således at der vil være naturgas til en længere periode. Forventningerne til Danmarks fremtidige naturgasforbrug frem til 2040 er illustreret i figur Energistyrelsens Energistatistik Naturgasforbrug til opvarmning af vand estimeres til 100 graddage pr. måned.\n21 A ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 21 FIGUR 3.4 FORDELING AF HUSSTANDE MED NATURGAS PÅ REGIONER, % 24 % 14 % 4 % 37 % REGION SYDDANMARK REGION MIDTJYLLAND REGION NORDJYLLAND REGION HOVEDSTADEN REGION SJÆLLAND Kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken, tabel BOL102. FIGUR 3.5 TILNÆRMET FORDELING AF NATURGASFORBRUG HEN OVER ÅRET ESTIMERET VED ANTAL GRADDAGE, MAJ 2013 APRIL 2014, GRADDAGE MAJ 2013 JUN 2013 JUL 2013 AUG 2013 SEP 2013 OKT 2013 NOV 2013 DEC 2013 JAN 2014 FEB 2014 MAR 2014 APR 2014 Kilde: HMN Naturgas.\n22 22 ENERGITILSYNET FIGUR 3.6 FORVENTNINGER TIL DANMARKS FREMTIDIGE NATURGAS FORBRUG FREM TIL 2040, MIA. NM PRODUKTION FORVENTET FORLØB TEKNOLOGISKE RESSOURCER EFTERFORSKNINGSRESSOURCER 2040 Kilde: Danmarks naturgasreserver fra Danmarks olie- og naturgasproduktion 2012, Energistyrelsen juni FIGUR 3.7 ANTAL LEVERANDØRSKIFT I PROCENT AF SAMLET ANTAL KUNDER FORDELT PÅ FORBRUGSINTERVALLER I M 3, , SKIFTEPCT M M 3 > M 3\n23 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS FORBRUGERMOBILITET OG LEVERANDØRSKIFT Private naturgasforbrugere er set over en bred kam ikke ret erfarne i at skifte gasleverandør. Derfor kan selve skiftet virke uoverskueligt og i sig selv komme til at virke som en barriere for et skift. Uanset om det reelt er vanskeligt at skifte eller ej. Den proces forbrugeren skal igennem kan deles op i flg. skridt: (i) udvælge leverandør og produkt (f.eks. vha. Gasprisguiden), (ii) melde skifte til den nye leverandør (her skal udfyldes få almindeligt kendte oplysninger om navn, adresse mv.). Derefter sørger den nye gasleverandør for at indhente forbrugerens aftagenummer hos forbrugerens distributionsselskab og håndtere skiftet i øvrigt. Barrieren for den enkelte forbruger kan opstå allerede ved punkt (i) ovenfor, udvælgelse af leverandør og produkt. Andelen af leverandørskift blandt store, mellemstore og små kunder fremgår af figur 3.7. Figuren illustrerer en markant forskel på udviklingen i forbrugermobiliteten i de tre kundesegmenter i perioden Figuren viser siden 2010 en klar tendens til, at det primært er husholdninger og andre mindre forbrugere, der skifter gasleverandør. Det ses desuden, at erhvervskunder (de større forbrugere) har en mindre tendens til at foretage leverandørskift. Dette skyldes bl.a., at de udnytter konkurrencen på anden vis til at genforhandle kontrakter til fordelagtige priser hos deres eksisterende leverandør. Antallet af leverandørskift i 2013 er dog steget i forhold til tidligere år, særligt for større forbrugere KUNDER PÅ FORSYNINGSPLIGT-/BASISPRODUKT Sekretariatet for Energitilsynet har spurgt de hidtidige forsyningspligtselskaber, hvor mange kunder de har på forsyningspligtproduktet eller det nye basisprodukt for en nærmere forklaring af forsyningspligt- og basisprodukter henvises til afsnit 3.2. Det fremgår af tabel 3.3, at hovedparten af de danske naturgaskunder fortsat er på forsyningspligt eller det basisprodukt, som udbydes af de selskaber, der har mistet forsyningspligtbevillingen. I alt er ca naturgaskunder fortsat på forsyningspligt/ basisprodukt, hvilket svarer til 74 pct. af alle naturgaskunder. Hovedparten af de kunder, der er på forsyningspligt-/basisprodukt er husholdningskunder, idet erhvervskunderne typisk har valgt noget andet, jf. også bilag 1. Antages det, at alle kunder på forsyningspligt-/basisprodukt er husholdningskunder, betyder det, at 79 pct. af husholdningskunderne er på forsyningspligt-/basisprodukt. Det overordnede billede af, at husholdninger i højere grad end erhvervskunder er på forsyningspligt, dækker formentlig hovedsageligt over to forhold. Dels er der langt større økonomiske gevinster ved at skifte gasleverandør, når kundens forbrug er større, og dels følger det af den generelle omkostningsminimering hos virksomheder, at alle poster søges minimeret. Erhvervskunder giver sig derfor i højere grad tid til at afsøge markedet og på et langt mere professionelt plan.\n24 24 ENERGITILSYNET TABEL 3.3 KUNDER PÅ FORSYNINGSPLIGT-/BASISPRODUKT Antal kunder Andel kunder (pct.) Kunder på forsyningspligt-/basisprodukt Kilde: DONG Gashandel, Naturgas Fyn og HMN Gassalg. NB: Der er afrundet til nærmeste tusinde og hele procent. TABEL 3.4 ANTALLET AF BESØG PÅ POPULÆRE PRISSAMMENLIGNINGSVÆRKTØJER I DANMARK, NOVEMBER MÅNED 2013 Prissammenligningsværktøj Antal besøg 1 EDBpriser.dk Mobilsiden.dk HIFIpriser.dk SPILpriser.dk Elpristavlen.dk DVDpriser.dk Gasprisguiden.dk Kilde: Danske Medier Research, november 2013 samt statistik fra Elpristavlen, maj/juni Note 1: Antal besøg er defineret som individuelle besøg og således ikke sammenfaldende med antal sidevisninger, hvis forbrugeren klikker rundt inde på siden. Tallene er afrundet til nærmeste tusinde. Note 2: Mobilsiden.dk indeholder også prisportalen Mobilpriser.dk.\n25 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS GASPRISGUIDEN Hjemmesiden har eksisteret siden januar Gasprisguiden giver forbrugerne en sammenligning af listepriser hos de forskellige leverandører af naturgas, og man kan beregne prisen på sit gasforbrug hos de forskellige gasleverandører. Siden indeholder endvidere informationer om gasleverandørens produkter og vilkår. Formålet med Gasprisguiden er helt grundlæggende at øge gennemsigtigheden på markedet til gavn for forbrugerne. Gasleverandøren er forpligtet til at indberette priser til Gasprisguiden og skal på egen eller tilsvarende hjemmeside offentliggøre samtlige vilkår og overholde de krav i forbrugerbeskyttelsesbekendtgørelsen, som gælder for produktet. Gasprisguiden viser et øjebliksbillede af de aktuelle priser og produkter, som forbrugeren kan vælge imellem (inkl. forsyningspligt). Priserne kan dog ændre sig dagligt. Forbrugerne kan ud over en prisindikation også orientere sig om leverandørerne på det danske gasmarked og få lidt almen viden om gas og gasmarkedet. Man kan også bruge Gasprisguiden.dk til at opnå overblik over markedet og få link til gasleverandørernes hjemmesider. På forsiden af Gasprisguiden.dk kan forbrugeren indtaste sit forbrug eller alternativt sin boligtype, hvilken kommune man er bosat i samt, om kunden er interesseret i faste eller variable priser. Herefter fremkommer en liste med produkter, der passer til de valgte kriterier. Øverst linkes til det gældende forsyningspligtprodukt. Nedenfor står de øvrige produkter kategoriseret og sorteret efter pris med det billigste alternativ øverst. Forbrugerne kan se flere oplysninger om produkterne, hvis de trykker på produktnavnet og andre ikoner i oversigten. Udviklingen af gasprisen fremgår f.eks. af en kurve, og det er muligt at se sammensætningen af prisen (pris, abonnement, distribution og afgifter). Gasforbrugeren kan få et yderligere sammenligningsgrundlag ved at hakke et antal produkter af og trykke på sammenlign. Alle oplysninger pr. produkt vil blive vist i et skema. Forbrugeren har ikke mulighed for at skifte leverandør direkte på Gasprisguiden, men det er muligt at klikke sig direkte fra Gasprisguiden ind på de enkelte leverandørers hjemmesider, hvor forbrugeren har mulighed for at skifte produkt hos eksisterende leverandør eller skifte leverandør. 16 Statistik fra Elpristavlen, maj/juni Gasprisguiden har normalt ca besøgende i gennemsnit pr. måned i Dog har siden haft næsten helt op til besøg i april måned 2013 i tidspunktet omkring udbud af forsyningspligten. Til sammenligning havde f.eks. Elpristavlen ca besøgende pr. måned 16. De mest populære prissammenligningsværktøjer i Danmark og deres antal af besøg i november måned 2013 fremgår af tabel 3.4. Her ses det samtidig, at Gasprisguiden er et af de mindst besøgte prissammenligningsværktøjer. Dette kan dog også skyldes, at gas som produkt henvender sig til en mindre målgruppe end f.eks. elektricitet. Det skal afslutningsvist bemærkes, at antallet af besøg på de respektive sider bl.a. afhænger af popularitet, målgruppe, antal produkter i markedet, størrelsen af markedet, osv. For eksempel er antallet af besøg begrænset, da en husstand maksimalt har ét abonnement, hvorimod en husstand godt kan have fem mobilabonnementer BESKRIVELSE AF FORSYNINGSPLIGTEN I Danmark er der i lov om naturgasforsyning fastlagt regler om forsyningspligt. En forsyningspligtig virksomhed har pligt til at levere gas mod betaling til de forbrugere i bevillingsområdet, der ikke har benyttet sig af muligheden for at vælge en anden leverandør, er flyttet til forsyningspligtområdet uden aftale med en anden leverandør, eller hvor en aftale med en anden leverandør af den ene eller den anden årsag er ophørt. Sideløbende med den fulde liberalisering af gasmarkedet pr. 1. januar 2004, hvorved alle naturgasforbrugere fik mulighed for frit at vælge leverandør, blev der indført regler om forsyningspligt. Forud for liberaliseringen kunne forbrugerne alene købe gas hos den lokale distributør/producent, og der var således ikke noget marked eller bevidsthed omkring gas som et produkt, der var konkurrenceudsat og kunne købes frit. Liberaliseringen var\n26 26 ENERGITILSYNET dermed ikke ens betydende med, at alle rent faktisk benyttede sig af muligheden for at vælge en alternativ leverandør, da markedet var ukendt for de fleste forbrugere. Som følge af det manglende markedskendskab blev forsyningspligtreguleringen derfor indført, idet Folketinget fandt det nødvendigt med bestemmelser, der havde til hensigt at sikre gasleverancer til rimelige priser og på rimelige vilkår til de kunder, der ikke selv valgte en leverandør i det frie marked. Har man ikke valgt en gasleverandør i det liberaliserede marked, har man som forbruger ret til mod betaling at blive forsynet med naturgas fra det forsyningspligtige naturgasselskab, men denne forsyningsret gælder ikke forbrugere, som gør brug af muligheden for frit at vælge leverandør. Et naturgasselskabs forsyningspligt omfatter således alene forsyning til forbrugere, der har, men ikke gør brug af, retten til frit at vælge naturgasleverandør samt til forbrugere, hvis leveringsaftale med anden leverandør ophører. Leverance af forsyningspligtproduktet skal ske til faste priser og på standardvilkår, og forsyningspligtige naturgasselskaber kan således ikke indgå særlige individuelle kontrakter med forbrugere om levering af forsyningspligtnaturgas på vilkår, der afviger fra disse faste standardvilkår. Der er tre forsyningspligtområder, hvor tre selskaber hidtil har haft forsyningspligtbevillingen i hver deres område. Alle tre selskaber var koncernforbundet med distributionsselskaberne i de pågældende områder. Koncernforbundne forsyningspligtselskaber og distributionsselskaber skal dog være selskabsmæssigt adskilt. Reglerne om forsyningspligt er imidlertid ændret med virkning for naturgaskunderne fra 1. maj 2013, og nu har et enkelt af de tidligere selskaber (Naturgas Fyn) forsyningspligtbevillingen til alle tre forsyningspligtområder. Ved indførslen af de nye regler for tildeling af forsyningspligtbevilling, blev alle kunder, der ikke aktivt havde valgt enten det nye forsyningspligtprodukt eller en alternativ leverandør overført til et nyt kommercielt produkt hos deres hidtidige forsyningspligtleverandør. Det nye kommercielle produkt kaldes et basisprodukt 17, og Energitilsynet skal føre tilsyn med dette FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN FREM TIL 1. MAJ 2013 Den hidtidige regulering af de forsyningspligtige naturgasselskabers priser bestod af en regulering af selskabernes overskud ud fra en konkret vurdering af det enkelte selskabs omkostningseffektivitet. Denne efterregulering af selskabernes overskud blev foretaget af Energitilsynet én gang årligt efter reguleringsperiodens afslutning. Efterreguleringen af selskabernes overskud udgjorde grundlaget for Energitilsynets efterfølgende bagudrettede kontrol med den faktiske prissætning, som udførtes med henblik på at sikre omkostningsægthed og rimelighed i de faktisk opkrævede priser og realiseret overskud. En eventuel efterregulering af forsyningspligtselskabernes priser blev gennemført efter regnskabsårets afslutning på baggrund af forsyningspligtige naturgasselskabers anmeldelser om faktisk salg og priser, kontrakter og aftaler samt udspecificerede resultatopgørelser. Blev overskuddet vurderet at have været for højt, blev selskaberne pålagt at nedsætte forsyningspligtpriserne fremadrettet. Lå overskuddet omvendt under det, der blev vurderet rimeligt, blev selskaberne tilladt at sætte priserne op. Den hidtidige prisregulering har dermed været bagudrettet. Energitilsynet vurderede samtidig selskabernes prissætningsmetoder og leveringsvilkår for at sikre gennemsigtighed, objektivitet og ikke-diskrimination. Det var således ikke de konkrete priser, men måden, hvorpå de blev fastsat samt de tilknyttede vilkår, der var reguleret. 17 Basisprodukterne er: Basispris måned (DONG), HMN månedspris (HMN) samt Basispris (Naturgas Fyn).\n27 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS 27 FAKTA Primo 2014 findes 11 leverandører på detailmarkedet for naturgas, der leverer til privatkunder i det fri marked, og en af disse er også forsyningspligtleverandør.\n28 28 ENERGITILSYNET FIGUR 3.8 SAMMENSÆTNINGEN AF GASPRISEN PÅ FORSYNINGSPLIGTPRODUKTET FOR JANUAR 2014, KR./M = 2,554 1,356 5,080 0,097 TILLÆG AFGIFTER OG MOMS TRANSMISSION OG DISTRIBUTION ENGROSPRIS Kilde: Sekretariatet for Energitilsynet samt oplysninger fra forsyningspligtleverandøren og Gasprisguiden.\n29 ANALYSE AF KONKURRENCEN PÅ DETAILMARKEDET FOR GAS FORSYNINGSPLIGTREGULERINGEN EFTER 1. MAJ 2013 Som følge af lov nr som blev vedtaget af Folketinget d. 21. december 2012, er der blevet skabt et nyt grundlag for udstedelse af bevillinger til forsyningspligtig virksomhed baseret på udbud. Udbuddet afholdes af Energistyrelsen forud for hver forsyningspligtbevillings udløb. Oprindeligt eksisterede der som nævnt tre bevillinger, som alle udløb den 14. marts Disse blev forlænget til udgangen af april 2013 på administrativt grundlag. Den nye procedure har derfor gjort sig gældende for de nye bevillinger fra og med 1. maj Den ændrede procedure indebærer, at den fremtidige regulering vil være fremadrettet (ex ante) modsat den hidtidige prisregulering, som var bagudrettet (ex post). Den maksimale pris (maksimalprisen) på forsyningspligtproduktet fastsættes ved udbud, idet selskabet som tilbød at udbyde forsyningspligtproduktet til den laveste pris vandt udbuddet. Konkret fastsættes her det tillæg, som skal dække selskabets omkostninger til lager, balance, transmission i udlandet samt avance. Hertil skal tillægget dække de faste omkostninger ved administration af kundeforholdet, da der ikke må opkræves abonnement hos kunder på forsyningspligt. Den endelige gaspris, som forbrugerne betaler, består derudover af gasindkøbsprisen 18, priserne på transmission og distribution samt afgifter og moms. Prisen fastsættes månedligt. Af figur 3.8 fremgår gasprisens sammensætning. Da de fremadrettede bevillinger er fastlagt ved udbud, fører Energitilsynet alene tilsyn med de forsyningspligtige selskabers anmeldte priser på deres forsyningspligtsprodukter, fremfor at kontrollere det forsyningspligtige selskabs overskud, som ved den hidtidige regulering. Tilsynet sker månedligt på baggrund af anmeldelse fra forsyningspligtselskabet/erne. Anmelder selskabet en højere pris end maksimalprisen, tager sekretariatet kontakt til selskabet. Selskabet skal offentliggøre priserne for hvert bevillingsområde på deres hjemmeside og på Gasprisguiden senest ved ikrafttræden. Energitilsynets tilsyn med forsyningspligtprisen er beskrevet i boks Gasindkøbsprisen er en referencepris, som af Energitilsynet er fastsat som det månedlige TTF indeks (Heren TTF Monthly Index, den hollandske gashub).\nANALYSE AF KONTRAKTER OG PRISDANNELSE PÅ DET DANSKE ENGROSMARKED FOR NATURGAS\nANALYSE AF KONTRAKTER OG PRISDANNELSE PÅ DET DANSKE ENGROSMARKED FOR NATURGAS 20 15 2 ENERGITILSYNET ANALYSE AF KONTRAKTER OG PRISDANNELSE PÅ DET DANSKE ENGROSMARKED FOR NATURGAS 3 ENERGITILSYNET JANUAR


Weekendophold i Jylland 2021 → Find de bedste weekendophold i Jylland!\nForside » Weekendophold Jylland\nDrømmer du om en pause? Om at komme lidt væk fra hverdagens stress og jag. Så kunne et weekendophold i Jylland være helt oplagt. I Jylland kan du opleve skøn natur og bare slappe af, og med et weekendophold kan du få et par gode nætters søvn og lækker mad.\nHer kan du læse mere om weekendophold i Jylland, og hvad det indebærer, samt hvad du kan opleve, når du tager på weekendophold i Jylland.\nI Jylland er der mulighed for at finde lige netop det ophold, der passer dig og din eventuelle rejsepartner. I kan tage på weekendophold på et lækkert spahotel, eller weekendophold på en skøn jysk kro, eller hvad med weekendophold på badehotel ved en af de skønne jyske kyster?\nHer kan du finde de bedste weekendophold i Jylland, og så er du ikke mere end et par klik og en pakket taske fra et skønt og afslappende weekendophold.\nMed et weekendophold i Jylland kan du få en skøn pakkeløsning med lidt af det hele. Det er meget forskelligt, hvad der er inkluderet i de forskellige weekendophold, og nogle steder gælder det for én nat, mens andre steder har du mulighed for at få to nætter med ankomst fredag eftermiddag og afgang søndag formiddag. I mange tilfælde er morgenmaden inkluderet, men alt efter hvilken type weekendophold, det drejer sig om, kan aftensmaden være inkluderet eller ej.\nDe bedste weekendophold er selvfølgelig de weekendophold, der lever op til dine ønsker, uanset om det er med en eller to overnatninger, eller om maden er inkluderet. Det kommer også meget an på, om du ønsker et weekendophold på kro, på hotel eller noget helt tredje. Du kan tage på weekendophold på både hotel, kro eller bed and breakfast. Det hele afhænger af, hvad du er mest til.\nWeekendophold på kro\nPå weekendophold på kro i Jylland kan du nyde god og klassisk kromad i hyggelige og afslappende omgivelser. De bedste kroer i Danmark har eksisteret i mange år – ja, nogen endda flere hundrede år, og de byder dermed på en helt særlig historisk oplevelse. Du kan overnatte i skønne, romantiske værelser og nyde god mad, helt ligesom kromutter lavede det i sin tid.\nHer kan du ofte få serveret helt klassisk kromad som rejecocktails, wienerschnitzel og lignende – og på nogle kroer gør de meget ud af at kombinere den klassiske kromad med mere moderne retter, gerne baseret på lokale råvarer fra nærområdet.\nDe jyske kroer ligger ofte i skønne og naturrige omgivelser. Du kan tage på weekendophold langs de jyske fjorde eller kyster, eller hvad med et weekendophold på kro ved skovkanten eller ude på landet, omgivet af de smukke kornmarker. Nogle af de jyske kroer er placeret tæt på vandet, enten ved en fjord eller ud til havet, og ofte beskrives de som en form for badehotel på grund af beliggenheden.\nSkal det være ekstra luksuriøst og romantisk, kan du invitere din partner med på et romantisk weekendophold for to på slotskro i Jylland. Læs mere om slotsophold her.\nWeekendophold på hotel – badehotel, spahotel og meget mere\nDer findes mange forskellige hoteller i Jylland, der byder på weekendophold. Du kan tage på hotel i storbyerne som Aarhus eller Aalborg, eller de lidt mindre byer rundt omkring i det jyske. Der er både spahoteller, badehoteller, romantiske hoteller og business hoteller.\nEr du mere til naturskønne omgivelser, kan du også tage på hotel i en af de mindre byer, et hotelophold på landet kan være skønt og afslappende – det samme gælder badehoteller ved en af de jyske kyster.\nSærligt i Nordjylland og Vestjylland finder du skønne badehoteller langs kysterne, både ud til Kattegat og Vesterhavet, men også inde ved Limfjorden. Med et weekendophold på badehotellet kan du nyde en afslappende weekend med god mad og skønne gåture langs vandet. Træk i badetøjet og hop en tur ud i de skønne blå bølger.\nSkal der mere luksus og afslapning til, vil et weekendophold med spa og wellness være helt oplagt. Tag din kæreste, ven eller måske din mor med, så I kan nyde et skønt og afslappende weekendophold på spahotel med spa- og kurfaciliteter.\nWeekendophold for 2 i Jylland\nEt weekendophold kan selvfølgelig også nydes alene, men det er bare ekstra særligt, hvis du kan dele oplevelsen med en partner, ven eller et familiemedlem. Du kan tage på weekendophold i Jylland med din kæreste eller partner, din ven eller veninde, og endda et familiemedlem.\nWeekendophold med dit barn er også en god mulighed for, at I kan få en hyggelig tur, bare jer to. Og skal oplevelserne være på barnets præmisser, er der rig mulighed for at tage på weekendophold et sted, hvor der er oplevelser i børnehøjde.\nEt weekendophold kan selvfølgelig også give anledning til en romantisk weekend for to. Mange hoteller og kroer tilbyder særlige romantiske weekendophold for to, og dem finder du selvfølgelig også i Jylland. I kan for eksempel tage på spaophold for to, eller hvad med et gourmetophold, hvor jeres smagsløg bliver udsat for en ordentlig omgang forkælelse.\nI kan også tage på mere aktive weekendophold, hvis I er mere til, at der skal ske lidt. Her kan I tage på golfophold, eller andre weekendophold for to, hvor I kan tage på vandreture eller cykelture i området.\nNyd weekendophold i Jylland med spa og wellness\nEt weekendophold med spa og wellness er nok den ultimative oplevelse, både for dig selv eller sammen med en, du har kær. I Jylland er der flere skønne spa- og kurhoteller, samt almindelige hoteller med spafaciliteter i et mindre omfang. Nogle steder kan I endda nyde spa på eget værelse, hvis der skal være plads til privatlivet.\nMed et weekendophold på spa – eller kurhotel kan I nyde de skønne faciliteter. Der er mulighed for forskellige typer bade – ofte er her både varmtvandsbassin og koldtvandsbassin, og som regel indendørs pool. De fleste kurhoteller byder også på en sauna eller dampbad, samt forskellige typer behandlinger med fokus på afslapning og velvære.\nHvad med at nyde en dejlig massage – flere spahoteller tilbyder forskellige typer massage. Det kunne også være noget med et aromabad, eller aromaterapeutisk bad, som det også kaldes.\nPå weekendophold på spahotel har du også nogle steder mulighed for at prøve mere særlige bade som Thalasso spa eller termiske bade. Læs meget mere om de forskellige typer faciliteter, der tilbydes på kur- og spahoteller her.\nTrænger du til et luksuriøst weekendophold som et afbræk fra den travle og hektiske hverdag, så kan du tage på luksus- eller gourmetophold i Jylland. Flere jyske hoteller og kroer byder på helt særlige ophold, hvor der er ekstra fokus på gastronomi eller på at skabe en unik og luksuriøs oplevelse.\nWeekendophold og mad går som regel hånd i hånd, og selvom mange hoteller og kroer byder på god mad, så skal der ind imellem lige noget ekstra til. Fokus på særlige specialiteter og råvarer, der er tilberedt med nænsomhed og grundighed, så du får en helt unik smagsoplevelse, der får selv englene til at synge. Med et gourmetophold kan I tage på et vidunderligt gastronomisk eventyr.\nNår maden er lavet med henblik på en særlig oplevelse, skal drikkevarerne selvfølgelig også kunne følge med. Tager I på et gastronomisk weekendophold er det ofte muligt at tilkøbe en særlig vinmenu, hvis en sådan ikke allerede er inkluderet i prisen. Her er vinen nøje udvalgt de enkelte retter, så I kan få en helt igennem fuldendt oplevelse. Det er luksus, der vil noget.\nOplev Jylland med et weekendophold\nMed et weekendophold i Jylland har du god tid til at nyde det jyske og se nogle af de mange seværdigheder eller den skønne natur. Uanset hvor i Jylland du tager på weekendophold, kan du få en uforglemmelig oplevelse. Her finder du kultur, historie og masser af natur og et rigt dyreliv.\nStarter vi fra nord har weekendophold i Nordjylland meget at byde på. Her er både kultur og natur i højsædet, helt fra den yderste spids – nemlig på Grenen ved Skagen, og helt til det sydligste ved Hobro.\nPå weekendophold i Vestjylland kan du høre bølgerne bruse ved Vesterhavet. Her går kan du nyde et sublimt ophold i skønne og naturrige omgivelser, nyde god, lokal mad og ren og skær afslapning.\nMed et weekendophold i Midtjylland kan du vælge om det skal være i storbyen Aarhus eller ude i en af de mindre byer, der hver især har noget at byde på. Der er natur, kultur og historie for alle pengene. Afslapning og wellness eller aktiv ferie.\nDet mørke Sønderjylland er slet ikke så mørkt igen, og tager du på weekendophold i Sønderjylland, kan du få en skøn og uforglemmelig oplevelse. Her er masser af historiske områder, særligt fra krigstiden, men også en skøn natur, både inde i landet, men især også ud til Vadehavet mod vest.\nJylland er et skønt sted at tage på weekendophold, og har I hele weekenden til det – fra fredag til søndag, er der god tid til at opleve lidt af hvert. Her er oplevelser for alle størrelser, børn og voksne, fra nord til syd.\nHvad skal du pakke til weekendophold i Jylland\nSkal du på weekendophold i Jylland er det selvfølgelig godt at have styr på, hvad du skal pakke med i kufferten eller tasken. Det afhænger selvfølgelig meget af, om du skal på bade- eller kurhotel, eller om du skal på almindeligt hotel eller kro, eller om du har planer om at gå lange ture i naturen.\nbadetøj og badetøfler\nOvertøj afhængigt af vejret\nPung og kort\nBadetøj er selvfølgelig vigtigt, hvis weekenden skal tilbringes på badehotel eller kurhotel. Det samme gælder selvfølgelig almindeligt tøj og toiletsager. Det er ærgerligt at komme afsted uden tandbørsten – men ellers kan sådan en nok skaffes i et nærliggende supermarked eller købmand, hvis ikke hotellet kan fremtrylle en.\nDu behøver ikke have sengetøj og håndklæder med, medmindre andet er angivet. Langt de fleste hoteller og kroer har sørget for, at der er sengetøj og håndklæder. Det gælder også de fleste bed and breakfasts, men sørg hellere for at læse op på det, inden du tager afsted.\nTil weekendophold i udlandet skal du selvfølgelig også medbringe et pas. Men det behøver du altså ikke, hvis du skal på weekendophold i Jylland – heller ikke hvis du kommer fra Sjælland, selvom nogle sjællændere eller københavnere måske ville mene andet. Men bare rolig – passet kan altså sagtens blive derhjemme i skuffen.\nEn ting der derimod er en god idé at huske er din pung og kreditkort. I nogle tilfælde skal dine kretidkortoplysninger indtastes, når du booker et ophold, og når du tjekker ind på hotellet eller kroen, skal de bruge oplysningerne til at bekræfte din identitet. Det gør sig også gældende, hvis du booker ophold med gavekort. Kreditkortet er også vigtigt, hvis der er ekstra udgifter, der skal betales, eller hvis nogle af måltiderne ikke er inkluderet, og du vil spise i hotellets restaurant.\nFAQ om weekendophold i jylland\nPrisen på weekendophold varierer selvfølgelig efter, hvad der er inkluderet i opholdet. Nogle weekendophold er på én overnatning, og her er de billigste fra omkring 600 kroner per person og muligvis uden mad. Weekendophold for to personer koster fra omkring 1.300 kroner for to personer for én overnatning med morgenmad og eventuel middag uden drikkevarer.\nHvor kan jeg tage på weekendophold i Jylland?\nI Jylland findes der et hav af kroer, hoteller, badehoteller og spahoteller, du kan tage på weekendophold hos. Der er mange gode muligheder for overnatning med god mad og skønne faciliteter helt fra toppen af Nordjylland til det sydligste Sønderjylland.\nHvornår kan jeg tage på weekendophold?\nDu kan selvfølgelig tage på weekendophold i weekenden – året rundt. Nogle weekendophold gælder for én overnatning, mens andre gælder med ankomst fredag og afgang søndag.


Vesten bør lære af Indiens islamisering – Document\nVesten bør lære af Indiens islamisering\nAv: Af Mrutyuanjai Mishra 24. januar 2011, 11:25\nEnten vinder islamisterne, der er inspireret af den islamiske erobringsperiode på det indiske subkontinent, eller den vestlige civilisation vinder ved at være på vagt over for islamister og deres strategier. Europæerne bliver nødt til at se alvorligt på, hvordan islam blev den næststørste religion i verden.\nDa pave Benedikt XVI citerede den byzantinske kejser Manuel II Paleologos, som stillede sig kritisk over for islam, bragte det Vatikanet ud i en international krise, der mindede os om den danske sag om Muhammed-tegningerne. Nu er det fem år siden, tegningerne blev trykt første gang, men verden står fortsat over for samme udfordring: Er vi parat til at stå fast på vores ytringsfrihed og stille de relevante kritiske spørgsmål for at se tingene i det rette historiske perspektiv? Et af de vigtigste spørgsmål, som få vover at berøre, er, hvad sandheden om islams fortid egentlig er. Jeg påstår, at for at forstå islams fremtid i Europa, og dermed også den vestlige civilisations fremtid, er man nødt til at forstå islams fortid i Asien, herunder i Indien.\nIslamisk herredømme kom til det indiske subkontinent fra Mellemøsten i det 8. århundrede, da Mohammad bin Qasim erobrede Sindh-provinsen, der ligger i det nuværende Pakistan. Erobringen blev yderligere fastslået, da Qutb-ud-din Aybak erobrede Delhi i 1206 og derfra begyndte at regere subkontinentet. Resultatet blev, at der i det 15. og 16. århundrede blev etableret et omfattende moguldynasti i Indien. Det lykkedes således for relativt få islamiske guerillakrigere at sejre over en hel hinduistisk civilisation i Indien og regere hele det indiske subkontinent i flere hundrede år. Moguldynastiet blev først omstyrtet, da briterne erobrede magten i Indien i 1857.\nEfter flere århundreders islamisk tilstedeværelse er det stadig således, at hinduer og muslimer bor hver for sig i deres egne områder i storbyer i Indien. Jeg er vokset op med, at religiøse optøjer mellem hinduer og muslimer næsten hvert år resulterede i, at flere hundrede mennesker blev dræbt i den delstat, Gujarat, i Indien, hvor jeg boede.\nEuropæerne bliver nødt til at se alvorligt på, hvordan islam blev den næststørste religion i verden. Nobelprismodtageren og forfatteren V.S. Naipaul fattede sig i korthed ved at sige, at islam forventer total underkastelse af sine tilhængere. Konvertitter er tvunget til at glemme deres oprindelige kulturelle baggrund. Det er hans konklusion efter mange års rejser i asiatiske lande. Med rette omtaler han i titlen på en af sine bøger Indien som en »wounded civilization« (en såret civilisation). Og der er mildest talt historisk belæg for det. Da islamiske herskere kom til Indien, blev millioner af hinduer slagtet, og andre millioner konverterede under tvang.\nHistorikeren Will Durant siger i sin bog »The Story of Civilization: Our Oriental Heritage«: »Islams erobring af Indien er sandsynligvis den blodigste historie gennem tiderne. Det er en nedslående beretning, for moralen er, at civilisationen er et værdifuldt gode, hvis skrøbelige orden og frihed til enhver tid kan omstyrtes af barbarer, der invaderer udefra og mangfoldiggør sig indefra. Næsten alle muslimer i Sydasien er efterkommere efter svagere elementer i befolkningen, der gav efter over for tvungen konvertering til islam.« Islamiske historikere beskriver med stolthed, hvordan hinduistiske kvinder og børn blev solgt på slavemarkeder, og hvordan millioner konverterede i perioden mellem 800-1700 e.Kr. i Indien. Kun to grupper gjorde kraftig modstand mod islams fremmarch i Indien: sikherne i nord og marathaerne i syd. Havde det ikke været for disse to grupper, havde hele den indiske befolkning i dag været muslimer.\nAktuelt er 80 pct. af den indiske befolkning hinduer, og 2 pct. er sikher, som primært bor i Punjab-provinsen. Sikherne er blevet belønnet for deres historiske indsats ved, at over 15 pct. af den indiske hær udgøres af sikher. Der bor ca. en halv million sikher i Storbritannien, og mange af dem er efterkommere efter sikher, der kæmpede på briternes side under 2. Verdenskrig.\nWill Durants påstand støttes af en tysk historiker, Dr. Koenraad Elst, som siger: »Den muslimske erobring, som fortsatte indtil det 16. århundrede, var for hinduerne helt enkelt en kamp på liv og død. Hele byer blev brændt og befolkningen dræbt. Flere hundredetusinde blev dræbt under hvert erobringstogt, og et lige så stort antal blev deporteret som slaver. Lederen af hver ny invasion skabte sit eget (ofte bogstaveligt talt) bjerg af hindukranier. Således blev erobringen af Afghanistan i år 1000 fulgt af udryddelse af den hinduistiske befolkning; regionen hedder stadig Hindu Kush, hvilket betyder Hindu Massakre.«\nMange historikere anslår, at 80 millioner mennesker mistede livet på det indiske subkontinent under den islamiske erobring. Professor K.S. Lal, som også har beskæftiget sig med samme emne, skønner i sin bog »Growth of Muslim Population in India« ligeledes, at antallet af hinduer i Sydasien faldt med 80 millioner mellem 1000 og 1500 e.Kr. Hinduer fik under flere hundrede års islamisk herredømme som regel ikke engang status som dhimmier (beskyttede mindretal). Denne status blev som regel kun tildelt jøder og kristne. I nyere tid blev ca. en halv million af de hinduer, der i 1947 boede i Pakistan, dræbt og de resterende ca. 7 millioner sendt på flugt til Indien, da Indien og Pakistan blev erklæret selstændige nationer.\nI den nuværende konflikt i Kashmir-provinsen i Indien er en kvart million hinduer siden 1990 blevet tvunget bort fra Kashmir, den eneste indiske delstat med muslimsk flertal. Den etniske udrensning af hinduer fra Kashmir er foregået i henhold til islamisternes strategi med at »dræbe 1 og fordrive 100«. I 1971, hvor Bangladesh blev et uafhængigt land, har menneskerettighedsorganisationer dokumenteret, at den pakistanske hær dræbte 2,4 millioner hinduer, der på daværende tidspunkt var bosat i Bangladesh. Endnu en gang blev mange hinduer tvunget til at flygte til Indien.\nDen franske forfatter François Gautier har udtalt, at den massakre, som muslimerne begik i Indien, ikke i omfang er overgået af andre folkemord i historien. Ifølge ham var den større end nazisternes Holocaust, større end tyrkernes massakre på armenierne, og mere omfattende end spaniernes og portugisernes nedslagtning af den oprindelige befolkning i Sydamerika.\nIndonesien er i dag det land i verden, der har den største muslimske befolkning. I dagens Indonesien bliver kristne kirker brændt med jævne mellemrum. Vestlige firmaer, hoteller og ambassader bliver udsat for bombeangreb. Den ekstremistiske imam Abu Bakar Bashir, der er ansvarlig for bomberne på Bali, er udråbt til helt. Og flere end 24 byer i landet har indført sharialovgivningen. Den islamiske erobring af både Indonesien og nabolandet Malaysia har medført, at befolkningen i begge lande stort set ingen bevidsthed har om deres ikke-muslimske fortid. Alt historisk materiale fra tiden før islam er blevet slettet. De er med andre ord blevet historieløse på trods af, at mange af dem stadig har et hinduistisk efternavn. Det lykkedes for islam at erobre såvel udefra som indefra og fuldstændig underlægge sig en af de ældste hindu-civilisationer. Nu er islamister i gang med at erobre den vestlige civilisation, og deres strategi er, som Osama bin Laden har udtrykt det, »bleed-until-bankrupcy« (forblød-indtil-fallit). Han nævner 11. september som et bevis for, at planen kan være en succes. Bin Ladens argumenter er, med hans egne ord, at al-Qaeda brugte 500.000 dollars på 11. september, og USA tabte 500 milliarder dollars. Med andre ord, for hver dollar al-Qaeda bruger på terror, taber Amerika en million dollars. Dette er planen for at vinde over en fjende, der er al-Qaeda svært teknologisk overlegen. Målet er et kalifat med totalitært islamisk herredømme over hele verden, inklusive Europa og USA. Denne militære strategi er inspireret af islams historiske territorielle erobringer i Asien. Men før de endegyldigt kan ramme den vestlige civilisation, er de nødt til at vinde over Indien og Israel.\nVi er nu i den situation, at enten vinder islamisterne, der er inspireret af den islamiske erobringsperiode på det indiske subkontinent, eller den vestlige civilisation vinder ved at være på vagt over for islamister og deres strategier. Under alle omstændigheder er den grove massakre på millioner af hinduer under den islamiske erobring uforståeligt nok blevet et glemt kapitel i den politisk korrekte udgave af islam, der bliver formidlet i religionsundervisningen i Europa.\nI Asien, hvor de fleste muslimer bor, fortrænger man den nødvendige debat på grund af trusler fra islamister. Og nu forsøger man også i Europa at fortie problemerne. Spørgmålet er, om vi vil fortrænge fortiden og undlade at ytre os for at undgå konflikter, eller om vi vil være modige nok til at tage en ærlig diskussion og drage konsekvensen af historien.\nMrutyuanjai Mishra er europeisk master i Menneskerettigheter og Demokratisering, freelanceskribent og samfunnsdebattør. Han er styremedlem i det danske Trykkefrihedsselskabet, og har bloggen Brændpunkt i Jyllands-Posten hvor han skriver om menneskerettigheter og demokrati med fokus på internasjonale forhold. Mishra kommer opprinnelig fra India og behersker fire indiske språk, samt engelsk og dansk\nOpprinnelig i Berlingske torsdag den 12. oktober 2006. Gjengitt med forfatterens velvillige tillatelse. I den opprinnelige artikkel står det at det er ett år siden karikaturtegningene, da den er skrevet i 2006.\nStøtt muslimers rett til å være forskjellige - 17. juni 2009\n- Vi er blitt som maur - 10. mai 2010\nFortidens synder på begge sider - 30. november 2006\nFatwa mot poliovaksine - 23. mars 2007\nHvem er islamisterne? - 17. juli 2014\nStøtt muslimers rett til å være forskjellige\n- Vi er blitt som maur\nFortidens synder på begge sider\nFatwa mot poliovaksine\nHvem er islamisterne?


Home » Action , Gyser , Kriminalitet , Romantik , Thriller » True Romance (1993) Fuld Film Streaming\nDownload film True Romance i bedste kvalitet. Fuld streaming True Romance i høj kvalitet. Spille streaming True Romance i HD-format. Se streaming True Romance i bedste video format. Spille film True Romance i HD-kvalitet.\nDu kan se nu en omfattende beskrivelse af True Romance nedenfor:\nCast af film :Patricia Arquette (Alabama Whitman), Saul Rubinek (Lee Donowitz), Dennis Hopper (Clifford Worley), Brad Pitt (Floyd), Paul Bates (Marty), Tom Sizemore (Cody Nicholson), Samuel L. Jackson (Big Don), Chris Penn (Nicky Dimes), James Gandolfini (Virgil), Bronson Pinchot (Elliot Blitzer), Gary Oldman (Drexl Spivey), Christian Slater (Clarence Worley), Michael Rapaport (Dick Ritchie), Frank Adonis (Frankie), Val Kilmer (Mentor), Christopher Walken (Vincenzo Coccotti)\nTrue Romance er den bedre film udskilles af Morgan Creek Productions, Davis-Films, August Entertainment, Warner Bros., sammen med beskrivelse af filmen er "Mød Clarence, Elvis-fan, kung-fu filmekspert og han sælger tegneserier, mød så Alabama, nybegynder i luderbranchen. De støder sammen i en regn af popcorn i biografen og der opstår umiddelbart sand kærlighed. De gifter sig med det samme, og Clarence giver Alabama en sød morgengave - han nakker hendes alfons! Og får en taske fyldt med kokain med i ved en fejltagelse... Med mafiaen i hælene flygter de i en lyserød cadillac mod Hollywood, hvor en ven af Clarence måske kan skaffe dem af med stofferne. I Hollywood havner de midt i mellem politiet, blodtørstige gangstere og gale bodyguards...". Filmen er produceret med fremragende grafisk kvalitet, bedste lydkvalitet og bedste bedste skuespillere.\nDer er ingen måde, når man gøre en indsats søgning efter Film efter titel True Romance, du tilfældigvis er på højre vandrenser websted. Her kan du se for gratis eller downloade det ud af din mobilenhed ved at klikke på download-knappen. Du kan lige så godt ser ubegrænset nyeste filmtitler gratis ved at registrere som en generel medlem. Du navnlig tager 2 minutter at vælge glæde i milliarder af nyeste film uden omkostninger\n... Download fuld True Romance i top videoformat 1080p ....\nProduction Design : Benjamín Fernández, Sound Editor : Virginia Cook-McGowan, Set Decoration : Thomas L. Roysden, Producer : Samuel Hadida, Special Effects : Larry M. Shorts, Executive Producer : Harvey Weinstein, Screenplay : Roger Avary, Director : Tony Scott, Special Effects : Robert S. Henderson, Sound Editor : Samuel C. Crutcher, Producer : Spencer Franklin, Art Direction : James J. Murakami, Executive Producer : James G. Robinson, Producer : Lisa Cogswell, Editor : Christian Wagner, Producer : Bill Unger, Producer : Don Edmonds, Director of Photography : Jeffrey L. Kimball, Original Music Composer : Hans Zimmer, Producer : Gregory Manson, Sound Editor : Greg Dillon, Editor : Michael Tronick, Producer : Gary Barber, Screenplay : Quentin Tarantino, Producer : Steve Perry, Producer : James W. Skotchdopole, Casting : Billy Hopkins, Costume Design : Susan Becker, Executive Producer : Bob Weinstein, Other : Risa Bramon Garcia\nSelvfølgelig, nu du kan se film forbundet med True Romance helt længde og tilegne den url til dette movie True Romance i high definition-format.


For stort, forhastet - og et forbandet sted at ende. Glæden ved det statslige oprydningsselskab, Finansiel Stabilitet, kan ligge på et meget lille sted hos Dansk Folkeparti, der, inden startskuddet for alvor lyder til Bankpakke IV-forhandlingerne, stiller høje krav til oprydningskæmpen.\nOffentliggjort: 15.08.11 kl. 17:11\nBankpakke IV må byde på et langt kraftigere opgør med Finansiel Stabilitet voksende magt og størrelse, end økonomi- og erhvervsminister Brian Mikkelsen (K) hidtil har lagt op til.\nSådan lyder kravet fra støttepartiet DF, der efterhånden ser lidt af et monster i det statslige oprydningsselskab. Ministeren derimod meldte fredag ved et pressemøde ud, at mens man var klar til at se på Finansiel Stabilitet, så holder statens indtægterne fra selskabet stadig prioritet.


Danfoss adapter rav ravl – Vakuum produkter til industrielt udstyr\nDanfoss adapter rav ravl\nSammenlign priser og læs anmeldelser af danfoss adapter rav ravl VVS artikler. Klik her og find den bedste pris nu! Anvendes til ældre ventiler hvor termostaten er fastgjort med spændebånd. De ældre ventiler kan enten have en sokkeldiameter på RAVL 26mm eller RAV.\nWebshop med bredt sortiment af produkter til dit hjem. Se også hele udvalget af Radiatorfittings og tilbehør. Altid billige priser på Zupply – Leveret lige til døren – Køb online nu!\nStort udvalg og vvs faguddannet kundeservice. Model Living Eco, Mærke DANFOSS , Type Adapter. Denne bruges hvis du har en ældre. Du skal være logget ind for at kunne lave bestillinger.\nDanfoss adapter til Danfoss Living Eco og Connect. Hurtig og billig levering af VVS og elartikler til markedets laveste priser. Har nogen stykker, skriv evt for antal. Norges største nettbutikk for salg av fliser, VVS, baderomsmøbler, dusjkabinett, elektro, og gulvvarme.\nMegaFlis tilbyr alt til baderom til utrolige . Adaptateur et presse étoupe pour adaptation sur corps. TRV3passer til RAV ventil. Enter your first customer review for this product and you will receive an OEG coin).\nMit diesem Adapter können Sie elektronische Heizungsregler mit M30x5-Anschlussgewind. Det ser ud til at der skal bruges adapter uanset hvilken ventil du vil sætte din termostat på. Eve Thermo can easily be connected to over percent of all . Zobacz inne Akcesoria grzewcze, najtańsze i . Adapterring RA, Adapterring RAV , Adapterring RAVL , Stößelverlängerung RAV ,. Direkter Anschluss der Thermostatköpfe möglich.\nSom tilbehør fås adaptersæt med pakdåse til montering på ældre RAVL og. Anpassningsadapter för RAV (mm) till RAVL (mm).\nAdapters for mounting living eco and living connect on RAV or RAVL valves.\n← Co2 føler\nCorsair carbide series air 240 →


Billige Hoteller i Fulda - Søg på KAYAK\nSøg på hundredvis af rejsesider på én gang efter hoteller i Fulda\nDer er rejserestriktioner til Fulda.Læs mere\nHold dig orienteret, og modtag e-mailopdateringer om lempelse af rejserestriktionerne for Fulda.\nHvornår skal man bestille et hotel i Fulda?\nDe bedste tips til at finde de perfekte hoteltilbud i Fulda\nHvis du er på udkig efter et billigt hotel i Fulda, kan du overveje et besøg i lavsæsonen. Du kan finde billigere overnatningssteder i Fulda i maj og januar.\nPriserne på hotelværelser varierer. Der er mange faktorer, som spiller ind, men du kan sandsynligvis finde de bedste hoteltilbud i Fulda, hvis du overnatter en lørdag. Det modsatte gælder for mandag, som normalt er den dyreste dag.\nBestil mere end 90 dage for at dit ophold begynder at få de bedste priser for overnatning i Fulda.\nHvor længe skal du blive? KAYAK-brugere bestiller normalt overnatning i Fulda i 1 dag.\nSpørgsmål og svar i forhold til hotelreservation i Fulda\nEr hoteller i Fulda sikre at opholde sig på under corona-krisen?\nHoteller er sikre miljøer for rejsende, så længe de korrekt implementerer sanitære forholdsregler som reaktion på coronavirus (COVID-19). Vi anbefaler dog at tage kontakt til de lokale myndigheder vedrørende sikkerhedsprocedurer for hoteller i Fulda.\nHvordan finder jeg et hotel i centrum af Fulda?\nNår du har søgt efter hoteller på KAYAK, kan du finjustere din søgning efter nabolag, så du kan vælge de vigtige områder i Fulda. Du kan også søge ved hjælp af et kort over byen, så du kan vælge en bestemt beliggenhed, f.eks. centrum af Fulda\nHvor skal man overnatte i Fulda?\nVores kort hjælper dig med at finde det perfekte sted at bo i Fulda ved at vise dig de enkelte hotellers nøjagtige placering.\nDe bedste hoteller i Fulda\n60 kr. - 87 kr.87 kr. - 114 kr.114 kr. - 141 kr.141 kr. - 168 kr.168 kr.+ pr. nat\nMest anbefalede hoteller i Fulda\n3G Hotel - Fulda - Soveværelse\nHotel Peterchens Mondfahrt - Fulda - Soveværelse\nDas Landhotel Am Tratzhof Fulda - Fulda - Bygning\nBader Park Hotel - Fulda - Restaurant\nInvite Hotel Fulda City - Fulda - Soveværelse\nGasthof-Hotel Harth - Fulda - Soveværelse\nHotel Fulda Mitte - Fulda - Bygning\nB&B Hotel Fulda - Fulda - Restaurant\nHotel zum Ritter - Fulda - Soveværelse\nCity Partner Hotel Lenz - Fulda - Bygning\nHotel am Schloss - Fulda - Receptionist\nHotel am Rosenbad - Fulda - Soveværelse\nTop Khr Parkhotel - Fulda - Bygning\nFulda hoteller i nærheden af Orangery\nMaritim Hotel am Schlossgarten Fulda - Fulda - Stue\nHotelHoteller i EuropaHoteller i TysklandHoteller i Fulda\nMed KAYAKs hotelsøgemaskine kan du søge og sammenligne priser på hotelophold i Fulda. KAYAK søger på hundredvis af rejsesider, så du kan finde billige hoteller og bestille den type overnatning i Fulda, der passer bedst til dig.


Greenfee & tidsbestilling - Køge Golf Klub\nGreenfee & tidsbestilling\nSydbanen er typisk åben fra omkring den 1. april og frem til november måned.\nBanen har tidsbestilling via Golfbox og bestillingstiderne kan reserveres i tidsrummet kl. 6.00-19.53.\nVed ankomst til Køge Golf Klub skal du senest 10 minutter før bekræfte din tid på touchstanderen i klubbens reception. Du skal medbringe dit DGU-kort og/eller pin-kode for at bekræfte din tid. Hvis du har glemt din pin-kode, kan din hjemmeklub hjælpe dig.\nBemærk at vi anvender differentierede priser, alt afhængig af tidspunktet hvor du ønsker at spille. Den aktuelle pris fremgår på Golfbox, hvor du også booker din tid:\nGreenfee 18 huller hverdage: Kr. 450,- inkl. én spand rangebolde og en baneguide\nGreenfee 18 huller weekend/helligdage: Fra kr. 500,- til kr. 600 inkl. én spand rangebolde og en baneguide\nRabat til fuldtidsmedlemmer på kr. 100,- hvis du spiller med et medlem af Køge Golf Klub\nBemærk at tidsbestilling skal benyttes for at kunne afregne greenfee inden start på runden.\nBanen har tidsbestilling via Golfbox og bestillingstiderne kan reserveres i tidsrummet kl. 6.00-19.50.\nStarttider på Nordbanen foregår med 10 minutters mellemrum.\nGreenfee 18 huller hverdage: Kr. 200,- inkl. én spand rangebolde og en baneguide\nGreenfee 18 huller weekend/helligdage: Kr. 250,- inkl. én spand rangebolde og en baneguide\nVær opmærksom på flettereglen, der skal overholdes, hvis du spiller 18 huller:\nSpillere der kommer fra hul 9, og skal spille de 9 huller som hul 10-18, fletter ind umiddelbart efter det hold, der står klar til at slå ud. Dvs. at øvrige giver plads. Ved kø på hul 1 og behov for at flere hold fletter ind, sker dette som hvert andet hold, der kommer fra hul 9.\nHvad er priserne gældende for?\nPriserne er gældende for en 18-hullers runde.\nGæste greenfee ordningen har følgende ordlyd:\nDer ydes ingen rabat til fleksmedlemmer.\nDer kan kun inviteres én gæst pr. dag.\nOrdningen gælder alle dage\nMedlemmet skal altid spille i samme bold som gæsten.\nVilkår: 100,- kr. rabat på ikke-rabatteret pris\nFuldtidsmedlemmer, hverdagsmedlemmer (for hverdagsmedlemmer dog kun på hverdage) og nordbanemedlemmer kan invitere én gæst (fuldtidsmedlem) til at spille til priser som anført.\nKlubben har 10 stk. golfbiler til rådighed.\nGæster: 250,- kr. pr. runde (18 huller)\nMedlemspris, 9 huller: 75,- kr. (9 huller)\nMedlemspris, 18 huller: 150,- kr. (18 huller)\nÅrskort (købes igennem Administrationen): 2500,- kr.\nÅrskort med lægeerklæring (købes igennem Administrationen): 2000,- kr.\n36 bolde pr. spand.\nPris pr. boldchip: 100,- kr.\nPris pr. spand bolde: 5,- kr.\nGreenfeegæster får 1 stk. bold-bon med i greenfeen - dog ikke gældende for medlemmer af SGS-ordningen.\nEfterfølgende boldbon'er koster 25,- kr. pr. spand.\nGæster kan købe bolde på flere forskellige måder.\nFor at se vejledningen - klik her.\nHåndtag til trolleys\nClubhouse Café & Restaurant har deres eget website - klik her


Montering av redskapsbod (7´ern fra byggmakker), stavanger - Stavanger\nAnbud Montering av redskapsbod (7´ern fra byggmakker), stavanger\nAnbud på montering av redskapsbod (7ern fra Byggmakker) ønskes. Utv. mål er 300 x 240 cm. (Fundamentet må også lages). evt. fundamenttilbehør må skaffes. Evt. grunnes/males.