»Præjudiciel forelæggelse – forordning (EU) nr. 604/2013 – afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne – artikel 20 – indledning af proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig – indgivelse af ansøgning om international beskyttelse – en af myndighederne udfærdiget rapport er kommet de kompetente myndigheder i hænde – artikel 21, stk. 1 – frist for indgivelse af en anmodning om overtagelse – ansvaret overgår til en anden medlemsstat – artikel 27 – retsmidler – omfanget af domstolsprøvelsen«\nI sag C-670/16,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Verwaltungsgericht Minden (forvaltningsdomstolen i Minden, Tyskland) ved afgørelse af 22. december 2016, indgået til Domstolen den 29. december 2016, i sagen:\nsammensat af præsidenten, K. Lenaerts, vicepræsidenten, A. Tizzano, afdelingsformændene R. Silva de Lapuerta, M. Ilešič og L. Bay Larsen (refererende dommer) samt dommerne E. Levits, J.-C. Bonichot, A. Arabadjiev, C. Toader, M. Safjan, C.G. Fernlund, C. Vajda, S. Rodin, F. Biltgen og K. Jürimäe,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 25. april 2017,\n– Tsegezab Mengesteab ved Rechtsanwältin D. Ottembrino,\n– den ungarske regering ved M.Z. Fehér og M.M. Tátrai, som befuldmægtigede,\n– Det Forenede Kongeriges regering ved C. Crane, som befuldmægtiget, bistået af barrister M.D. Blundell,\n– Europa-Kommissionen ved M. Condou-Durande og M.G. Wils, som befuldmægtigede,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse i retsmødet den 20. juni 2017,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 17, stk. 1, artikel 20, stk. 2, artikel 21, stk. 1, og artikel 22, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 af 26. juni 2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (EUT 2013, L 180, s. 31, herefter »Dublin III-forordningen«).\n2 Denne anmodning er blevet fremsat i forbindelse med en tvist mellem Tsegezab Mengesteab, eritreisk statsborger, og Bundesrepublik Deutschland (Forbundsrepublikken Tyskland), repræsenteret ved Bundesamt für Migration und Flüchtlinge (forbundsstyrelsen for migration og flygtninge, Tyskland) (herefter »forbundsstyrelsen«) vedrørende sidstnævntes afgørelse, hvorved der blev meddelt afslag på Tsegezab Mengesteabs asylansøgning, idet det blev fastslået, at der ikke var forbud mod udsendelse, der blev truffet bestemmelse om, at han skulle udsendes til Italien, og der blev givet ham indrejse- og opholdsforbud i seks måneder fra udsendelsesdagen.\nForordning (EF) nr. 343/2003\n3 Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (EUT 2003, L 50, s. 1), er blevet ophævet og erstattet af Dublin III-forordningen.\n4 Artikel 4, stk. 2, i forordning nr. 343/2003 bestemte:\n»En asylansøgning betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor en af asylansøgeren indgivet formular eller en af myndighederne udfærdiget rapport er kommet den pågældende medlemsstats myndigheder i hænde. I tilfælde, hvor der ikke er tale om en skriftlig ansøgning, skal tidsrummet mellem ansøgerens hensigtserklæring og udfærdigelsen af en rapport være så kort som muligt.«\nForordning (EF) nr. 1560/2003\n5 Nr. 7 i del I i liste A i bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1560/2003 af 2. september 2003 om gennemførelsesforanstaltninger til forordning (EF) nr. 343/2003 (EUT 2003, L 222, s. 3), som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 118/2014 af 30. januar 2014 (EUT 2014, L 39, s. 1), nævner blandt beviserne for ulovlig indrejse på medlemsstaternes område via en ydre grænse et »positivt resultat af Eurodacs sammenligning af ansøgerens fingeraftryk med de aftryk, der er indsamlet i henhold til […] artikel 14 i [Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 af 26. juni 2013 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning nr. 604/2013 og om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodacoplysninger med henblik på retshåndhævelse og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT 2013, L 180, s. 1)].«\n6 Artikel 6, stk. 1-4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (EUT 2013, L 180, s. 60, herefter »proceduredirektivet«) bestemmer:\n»1. Når en person indgiver en ansøgning om international beskyttelse til en myndighed, der i henhold til national ret er kompetent til at registrere sådanne ansøgninger, skal registreringen ske senest tre arbejdsdage efter, at ansøgningen er indgivet.\nIndgives ansøgningen om international beskyttelse til andre myndigheder, der kan forventes at modtage sådanne ansøgninger, men som ikke er kompetente til at registrere dem i henhold til national ret, sikrer medlemsstaterne, at registreringen sker senest seks arbejdsdage efter, at ansøgningen er indgivet.\n2. Medlemsstaterne sikrer, at en person, der har indgivet en ansøgning om international beskyttelse, i praksis har mulighed for at indgive den så hurtigt som muligt. […]\n3. Medlemsstaterne kan kræve, at ansøgninger om international beskyttelse indgives personligt og/eller et bestemt sted, jf. dog stk. 2.\n4. Uanset stk. 3 betragtes en ansøgning om international beskyttelse for at være indgivet på det tidspunkt, hvor en af ansøgeren indgivet formular eller en i national ret fastsat officiel rapport er kommet den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder i hænde.«\n7 Dette direktivs artikel 31, stk. 3, har følgende ordlyd:\n»Medlemsstaterne sikrer, at undersøgelsesproceduren afsluttes senest seks måneder efter, at ansøgningen er indgivet.\nHvor en ansøgning er omfattet af proceduren i [Dublin III-forordningen], starter tidsfristen på seks måneder fra det tidspunkt, hvor det afgøres, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af ansøgningen i overensstemmelse med nævnte forordning, og ansøgeren befinder sig på den pågældende medlemsstats område og er blevet modtaget af den kompetente myndighed.\n8 Artikel 6, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT 2013, L 180, s. 96) bestemmer:\n»Medlemsstaterne sikrer, at ansøgeren senest tre dage efter indgivelsen af en ansøgning om international beskyttelse får et dokument udstedt på navn, som bekræfter vedkommendes status som ansøger, eller som attesterer, at den pågældende har tilladelse til at opholde sig på medlemsstatens område, indtil der er truffet afgørelse om ansøgningen, eller mens den behandles. […]«\n9 Dette direktivs artikel 14, stk. 2, bestemmer:\n»Adgangen til uddannelsessystemet må ikke udsættes i mere end tre måneder fra den dato, hvor ansøgningen om international beskyttelse er indgivet af den mindreårige eller på dennes vegne.\n10 Direktivets artikel 17, stk. 1, er affattet således:\n»Medlemsstaterne sørger for, at der er materielle modtagelsesforhold til rådighed for ansøgere, når de indgiver ansøgning om international beskyttelse.«\n11 Forordning nr. 603/2013 (herefter »Eurodacforordningen«) foreskriver følgende i artikel 9, stk. 1:\n»Medlemsstaterne optager omgående fingeraftryk af samtlige fingre af alle ansøgere om international beskyttelse, der er fyldt 14 år, og videregiver snarest muligt og senest 72 timer efter, at vedkommendes ansøgning om international beskyttelse som defineret i [Dublin III-forordningens] artikel 20, stk. 2, […], er indgivet, disse sammen med de i artikel 11, litra b)-g), i nærværende forordning omhandlede oplysninger til det centrale system.\n12 Eurodacforordningens artikel 14, stk. 1, fastsætter:\n»Medlemsstaterne optager omgående fingeraftryk af samtlige fingre af alle tredjelandsstatsborgere eller statsløse, der er fyldt 14 år, og som pågribes af de kompetente kontrolmyndigheder i forbindelse med ulovlig passage af grænsen til den pågældende medlemsstat ad land-, sø- eller luftvejen efter at være kommet fra et tredjeland, og som ikke afvises, eller som fysisk forbliver på medlemsstaternes område uden at være varetægtsfængslet, indespærret eller på anden vis frihedsberøvet i hele tidsrummet mellem pågribelsen og udsendelsen på grundlag af afgørelsen om afvisning.«\n13 4., 5., 9. og 19. betragtning til Dublin III-forordningen har følgende ordlyd:\n»(4) I konklusionerne fra [Det Europæiske Råds særlige møde i] Tammerfors [den 15. og 16. oktober 1999] præciseres det […], at det fælles europæiske asylsystem på kort sigt bør indebære en klar og brugbar metode til fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning.\n(5) En sådan metode bør baseres på kriterier, der er objektive og retfærdige for både medlemsstaterne og de pågældende personer. Den bør især gøre det muligt hurtigt at afgøre, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, for at sikre en effektiv adgang til procedurerne om meddelelse af international beskyttelse og for ikke at bringe målet om en hurtig behandling af ansøgninger om international beskyttelse i fare.\n(9) I lyset af resultaterne af de evalueringer, der er foretaget af førstefaseinstrumenternes gennemførelse, er det hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at bekræfte de principper, som ligger til grund for forordning […] nr. 343/2003, samtidig med at der i lyset af erfaringerne foretages de nødvendige forbedringer af Dublinsystemets effektivitet og af beskyttelsen af ansøgere inden for rammerne af dette system. […]\n(19) For at sikre en effektiv beskyttelse af de pågældende personers rettigheder bør der fastlægges retsgarantier og en ret til adgang til effektive retsmidler i forbindelse med afgørelser vedrørende overførsler til den ansvarlige medlemsstat, jf. navnlig artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Med henblik på at sikre, at folkeretten overholdes, bør adgangen til effektive retsmidler i forbindelse med sådanne afgørelser omfatte både undersøgelsen af anvendelsen af denne forordning og af den retlige og faktiske situation i den medlemsstat, som ansøgeren overføres til.«\n14 Forordningens artikel 3, stk. 2, første afsnit, bestemmer:\n»Kan det ikke på grundlag af kriterierne i denne forordning afgøres, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, er det den første medlemsstat, som ansøgningen om international beskyttelse indgives til, der er ansvarlig for behandlingen.«\n15 Den nævnte forordnings artikel 4, stk. 1, fastsætter:\n»Så snart en ansøgning om international beskyttelse er indgivet, jf. artikel 20, stk. 2, i en medlemsstat, skal dennes kompetente myndigheder informere ansøgeren om anvendelsen af denne forordning og navnlig om:\nb) kriterierne for fastlæggelse af den ansvarlige medlemsstat, sådanne kriteriers rækkefølge i procedurens forskellige etaper og deres varighed, herunder at indgivelse af en ansøgning om international beskyttelse i en medlemsstat kan medføre, at denne medlemsstat bliver ansvarlig i henhold til denne forordning, selv hvis et sådant ansvar ikke følger af disse kriterier\nc) den personlige samtale som omhandlet i artikel 5 og muligheden for at afgive oplysninger om, at familiemedlemmer, slægtninge eller andre familierelationer opholder sig i medlemsstaterne, herunder hvordan ansøgeren kan afgive sådanne oplysninger\n16 Forordningens artikel 6, stk. 4, første afsnit, bestemmer:\n»Med henblik på anvendelsen af artikel 8 træffer den medlemsstat, hvor den uledsagede mindreårige indgav ansøgningen om international beskyttelse, hurtigst muligt passende foranstaltninger til at identificere den uledsagede mindreåriges familiemedlemmer, søskende eller slægtninge på medlemsstaternes område, samtidig med at den varetager barnets tarv.«\n17 Dublin III-forordningens artikel 13, stk. 1, har følgende ordlyd:\n»Påvises det på grundlag af beviser eller indicier, der er beskrevet i de to lister, der er omtalt i denne forordnings artikel 22, stk. 3, herunder de data, der er omhandlet i [Eurodacforordningen], at en ansøger ulovligt har passeret grænsen til en medlemsstat ad land-, sø- eller luftvejen, og at den pågældende er indrejst fra et tredjeland, er den medlemsstat, hvori vedkommende er indrejst ulovligt, ansvarlig for behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse. Dette ansvar ophører 12 måneder efter den dato, hvor grænsen blev passeret ulovligt.«\n18 Denne forordnings artikel 17, stk. 1, er affattet således:\n»Uanset artikel 3, stk. 1, kan enhver medlemsstat beslutte at behandle en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs, selv om behandlingen af ansøgningen ikke påhviler den efter kriterierne i denne forordning.\n19 Nævnte forordnings artikel 18, stk. 1, fastsætter:\n»Den medlemsstat, der efter denne forordning er ansvarlig, er forpligtet til:\na) på de betingelser, der er fastsat i artikel 21, 22 og 29, at overtage en ansøger, der har indgivet en ansøgning i en anden medlemsstat\nb) på de betingelser, der er fastsat i artikel 23, 24, 25 og 29, at tilbagetage en ansøger, hvis ansøgning er under behandling, og som har indgivet en ansøgning i en anden medlemsstat, eller som opholder sig på en anden medlemsstats område uden opholdstilladelse\nc) på de betingelser, der er fastsat i artikel 23, 24, 25 and 29, at tilbagetage en tredjelandsstatsborger eller statsløs, der har trukket sin ansøgning tilbage under behandlingen, og som har indgivet en ansøgning i en anden medlemsstat, eller som opholder sig på en anden medlemsstats område uden opholdstilladelse\nd) på de betingelser, der er fastsat i artikel 23, 24, 25 og 29, at tilbagetage en tredjelandsstatsborger eller statsløs, hvis ansøgning der er meddelt afslag på, og som har indgivet en ansøgning i en anden medlemsstat, eller som opholder sig på en anden medlemsstats område uden opholdstilladelse.«\n20 Samme forordnings artikel 20, stk. 1, 2 og 5, bestemmer:\n»1. Proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, indledes, så snart en ansøgning om international beskyttelse indgives for første gang i en medlemsstat.\n2. En ansøgning om international beskyttelse betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor en af ansøgeren indgivet formular eller en af myndighederne udfærdiget rapport er kommet den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder i hænde. I tilfælde, hvor der ikke er tale om en skriftlig ansøgning, skal tidsrummet mellem ansøgerens hensigtserklæring og udfærdigelsen af en rapport være så kort som muligt.\n5. Den medlemsstat, som den første ansøgning om international beskyttelse er indgivet til, skal på de i artikel 23, 24, 25 og 29 fastsatte betingelser og med henblik på at afslutte proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, tilbagetage en ansøger, der opholder sig i en anden medlemsstat uden opholdstilladelse, eller som dér har indgivet en ny ansøgning om international beskyttelse efter at have trukket sin første ansøgning, som er indgivet i en anden medlemsstat, tilbage under proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig.\n21 Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, fastsætter:\n»Hvis en medlemsstat, som en ansøgning om international beskyttelse indgives til, mener, at en anden medlemsstat er ansvarlig for behandlingen af ansøgningen, kan den snarest muligt og under alle omstændigheder inden for en frist på tre måneder efter, at ansøgningen er indgivet, jf. artikel 20, stk. 2, anmode denne anden medlemsstat om at overtage ansøgeren.\nI tilfælde af et hit med data registreret i Eurodac, jf. [Eurodacforordningens] artikel 14 […], skal anmodningen uanset nærværende stykkes første afsnit sendes senest to måneder efter modtagelsen af hittet, jf. artikel 15, stk. 2, i nævnte forordning.\nFremsættes der ikke anmodning om overtagelse af en ansøger inden for de frister, der er fastsat i første og andet afsnit, påhviler ansvaret for behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse den medlemsstat, som ansøgningen er indgivet til.«\n22 Dublin III-forordningens artikel 22 bestemmer:\n»1. Den anmodede medlemsstat foretager den nødvendige kontrol og skal tage stilling til anmodningen om overtagelse af ansøgeren senest to måneder efter modtagelsen af anmodningen.\n3. Kommissionen udarbejder og reviderer med jævne mellemrum ved gennemførelsesretsakter to lister med angivelse af, hvilke beviselementer og indicier der er relevante, efter kriterierne i litra a) og b). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 44, stk. 2.\ni) Herved forstås formelle beviser, som fastslår ansvaret i henhold til denne forordning, så længe disse beviser ikke tilbagevises af beviser på det modsatte.\n6. Har den anmodende medlemsstat anmodet om et hurtigt svar, […] gør den anmodede stat alt, hvad den kan, for at overholde tidsfristen. Kan det undtagelsesvis påvises, at behandlingen af en anmodning om overtagelse af en ansøger er særlig kompliceret, kan den anmodede medlemsstat svare efter den ønskede frist, men under alle omstændigheder inden for en måned. […]\n7. Er der ikke givet svar på anmodningen om overtagelse ved udløbet af den frist på to måneder, der er fastsat i stk. 1, og på én måned, der er fastsat i stk. 6, anses den for at være accepteret og medfører en pligt til at overtage den pågældende person, herunder en pligt til at træffe passende foranstaltninger med henblik på ankomsten.«\n23 Forordningens artikel 27, stk. 1, fastsætter:\n»Ansøgeren […] har ret til effektive retsmidler i form af klage eller indbringelse for en domstol eller et domstolslignende organ af de faktiske og retlige forhold mod en afgørelse om overførsel.«\n24 Nævnte forordnings artikel 28, stk. 3, bestemmer:\n»Frihedsberøvelsen skal være så kort som mulig og må ikke overskride det tidsrum, der med rimelighed kan kræves for at gennemføre de nødvendige administrative procedurer med behørig omhu, indtil overførslen i henhold til denne forordning er gennemført.\nNår en person er frihedsberøvet i medfør af denne artikel, må fristen for indgivelse af en anmodning om overtagelse eller tilbagetagelse ikke overskride en måned fra tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen. […]\nHvis den anmodende medlemsstat ikke overholder fristerne for indgivelse af en anmodning om overtagelse eller tilbagetagelse, […] må personen ikke længere frihedsberøves. […]«\n25 § 5, stk. 1, i Asylgesetz (asylloven) i den affattelse, der er offentliggjort den 2. september 2008 (BGBl. 2008 I, s. 1798, herefter »AsylG«), bestemmer:\n»[Forbundsstyrelsen] træffer afgørelse om asylansøgninger. [Forbundsstyrelsen] er i henhold til denne lov tillige kompetent for så vidt angår udlændingeretlige foranstaltninger og afgørelser.«\n26 AsylG’s § 14, stk. 1, bestemmer:\n»Ansøgning om asyl indgives til den afdeling af [forbundsstyrelsen], som det kompetente center for modtagelse af udlændinge henhører under.«\n27 AsylG’s § 23 fastsætter:\n»(1) En udlænding, der er blevet optaget på et modtagelsescenter, har pligt til straks, eller inden for den af modtagelsescentret fastsatte frist, personligt at møde hos en afdeling af [forbundsstyrelsen] med henblik på indgivelse af ansøgning om asyl.\n(2) […] Modtagelsescentret underretter straks den afdeling af [forbundsstyrelsen], som det henhører under, om, at udlændingen er blevet optaget på modtagelsescentret […]«\n28 AsylG’s § 63a, stk. 1, foreskriver:\n»En udlænding, der anmoder om asyl, men som endnu ikke har indgivet asylansøgning, får straks udstedt et bevis for registrering som asylsøgende. Dette indeholder personoplysninger og et foto af udlændingen samt angiver det modtagelsescenter, som udlændingen straks skal tage til med henblik på indgivelse af asylansøgning.«\n29 Tsegezab Mengesteab fremsatte anmodning om asyl i München til Regierung von Oberbayern (regeringen for Oberbayern, Tyskland) den 14. september 2015. Samme dag udstedte samme myndighed et første bevis for registrering som asylsøgende. Han modtog et andet bevis af denne type den 8. oktober 2015 fra Zentrale Ausländerbehörde Bielefeld (den centrale udlændingemyndighed i Bielefeld, Tyskland).\n30 Selv om det under proceduren ved den forelæggende ret ikke er blevet fastslået, hvornår oplysningerne vedrørende ansøgeren er blevet fremsendt til forbundsstyrelsen fra en af disse myndigheder, har retten imidlertid kunnet fastslå, at Tsegezab Mengesteab havde fremsendt beviset for, at han var registreret som asylsøgende til forbundsstyrelsen ved flere lejligheder, og at forbundsstyrelsen senest den 14. januar 2016 havde modtaget originalen af dette bevis, en kopi heraf eller de væsentligste oplysninger herpå.\n31 Tsegezab Mengesteab er blevet hørt af forbundsstyrelsen den 22. juli 2016 og har haft lejlighed til at indgive en officiel asylansøgning.\n32 Da det fremgik af en søgning i Eurodac-systemet, at den pågældende havde fået taget fingeraftryk i Italien, anmodede forbundsstyrelsen den 19. august 2016 de italienske myndigheder om at overtage Tsegezab Mengesteab på grundlag af Dublin III-forordningens artikel 21.\n33 De italienske myndigheder har ikke besvaret denne anmodning om overtagelse.\n34 Ved afgørelse af 10. november 2016 meddelte forbundsstyrelsen afslag på Tsegezab Mengesteabs asylansøgning, fastslog, at der ikke var forbud mod udsendelse, traf bestemmelse om, at han skulle udsendes til Italien, og gav ham indrejse- og opholdsforbud i seks måneder fra udsendelsesdagen.\n35 Tsegezab Mengesteab anlagde sag ved Verwaltungsgericht Minden (forvaltningsdomstolen i Minden, Tyskland) til prøvelse af denne afgørelse fra forbundsstyrelsen og fremsatte samtidig begæring om, at sagen blev tillagt opsættende virkning. Retten imødekom begæringen om opsættende virkning den 22. december 2016.\n36 Sagsøgeren i hovedsagen har til støtte for sit søgsmål gjort gældende, at ansvaret for behandling af hans ansøgning om international beskyttelse er overgået til Forbundsrepublikken Tyskland i henhold til Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, da anmodningen om overtagelse først blev fremsat efter udløbet af fristen på tre måneder fastsat i denne bestemmelses første afsnit.\n37 Den forelæggende ret har anført, at der i tysk ret sondres mellem det skridt, som består i at anmode om asyl, som normalt sker til en anden myndighed end forbundsstyrelsen, og indgivelsen af en formel asylansøgning til denne myndighed. En tredjelandsstatsborger, som anmoder om asyl, henvises til et modtagelsescenter, hvor han modtager et bevis på, at han er registreret som asylsøgende. Dette center underretter straks forbundsstyrelsen om, at den pågældende person har anmodet om asyl. De myndigheder, der var i besiddelse af disse oplysninger, tilsidesatte imidlertid ofte denne forpligtelse, særligt i andet halvår af 2015, på grund af den ekstraordinære stigning i antallet af asylansøgere i Tyskland i denne periode. I denne sammenhæng har mange asylansøgere måttet vente flere måneder på at kunne indgive deres officielle asylansøgning, uden at være i stand til at fremskynde denne procedure.\n38 Under disse betingelser har Verwaltungsgericht Minden (forvaltningsdomstolen i Minden, Tyskland) besluttet at udsætte sagen og at forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»1) Kan en asylansøger gøre gældende, at ansvaret overgår til den anmodende medlemsstat, når fristen for fremsættelse af anmodning om overtagelse (jf. [Dublin III-forordningens] artikel 21, stk. 1, tredje afsnit) er udløbet?\n2) Såfremt det første spørgsmål besvares bekræftende: Kan en asylansøger ligeledes gøre gældende, at ansvaret er overgået, når den anmodede medlemsstat fortsat er rede til at overtage ham?\n3) Såfremt det andet spørgsmål besvares benægtende: Kan det henholdsvis på grundlag af den anmodede medlemsstats udtrykkelige accept eller formodede accept ([Dublin III-forordningens] artikel 22, stk. 7) sluttes, at den anmodede medlemsstat fortsat er rede til at overtage asylansøgeren?\n4) Kan tomånedersfristen i [Dublin III-forordningens] artikel 21, stk. 1, andet afsnit, udløbe efter tremånedersfristen i [Dublin III-forordningens] artikel 21, stk. 1, første afsnit, når den anmodende medlemsstat lader hengå mere end en måned, fra tremånedersfristen begynder at løbe, inden den retter forespørgsel til Eurodac-databasen?\n5) Betragtes en ansøgning om international beskyttelse som indgivet allerede ved udstedelsen af det første bevis for registrering som asylsøgende eller først ved registrering af en formel asylansøgning som omhandlet i [Dublin III-forordningens] artikel 20, stk. 2? Særligt spørges:\na) Er beviset for registrering som asylsøgende en formular eller en rapport i den forstand, hvori disse udtryk er anvendt i [Dublin III-forordningens] artikel 20, stk. 2?\nb) Er den kompetente myndighed i henhold til [Dublin III-forordningens] artikel 20, stk. 2, den myndighed, der er ansvarlig for modtagelsen af formularen eller for udfærdigelsen af rapporten, eller den myndighed, der har kompetence til at træffe afgørelse vedrørende asylansøgningen?\nc) Er en af myndighederne udfærdiget rapport ligeledes kommet den kompetente myndighed i hænde, når denne har fået meddelelse om det væsentligste indhold i formularen eller rapporten, eller kræves det, at den får fremsendt rapporten i original eller kopi?\n6) Kan forsinkelser mellem den første ansøgning om asyl henholdsvis den første udstedelse af et bevis for registrering som asylsøgende og indgivelse af en anmodning om overtagelse bevirke, at ansvaret overgår til den anmodende medlemsstat ved analog anvendelse af [Dublin III-forordningens] artikel 21, stk. 1, tredje afsnit, eller forpligte den anmodende medlemsstat til at gøre brug af retten til selv at overtage sagens behandling som omhandlet i [Dublin III-forordningens] artikel 17, stk. 1, første afsnit?\n7) For det tilfælde, at et af de alternativer, der er nævnt i det sjette spørgsmål, besvares bekræftende: Fra hvilket tidspunkt må det antages, at der foreligger en uforholdsmæssig forsinkelse med indgivelse af en anmodning om overtagelse?\n8) Overholder en anmodning om overtagelse, hvori den anmodende medlemsstat alene giver oplysning om indrejsedatoen i den anmodende medlemsstat samt datoen for indgivelse af den formelle asylansøgning, men ikke datoen for den første anmodning om asyl, henholdsvis datoen for udstedelse af det første bevis for registrering som asylsøgende, fristen i [Dublin III-forordningens] artikel 21, stk. 1, første afsnit, eller er en sådan anmodning »uvirksom«?«\n39 Den forelæggende ret anmodede om, at der anvendtes en fremskyndet procedure i henhold til artikel 105 i Domstolens procesreglement.\n40 Ved kendelse af 15. februar 2017, Mengesteab (C-670/16, ikke trykt i Sml., EU:C:2017:120), imødekom Domstolens præsident denne anmodning.\n41 Med det første og det andet spørgsmål, som skal behandles samlet, ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om Dublin III-forordningens artikel 27, stk. 1, skal fortolkes således, at en ansøger om international beskyttelse – inden for rammerne af prøvelsen af en afgørelse om overførelse af den pågældende – kan påberåbe sig, at fristen i denne forordnings artikel 21, stk. 1, er udløbet, og dette uanset om den anmodede medlemsstat er rede til at overtage asylansøgeren.\n42 Dublin III-forordningens artikel 27, stk. 1, præciserer, at en ansøger om international beskyttelse har ret til effektive retsmidler i form af klage eller indbringelse for en domstol eller et domstolslignende organ af de faktiske og retlige forhold mod en afgørelse om overførsel.\n43 Rækkevidden af de retsmidler, som en ansøger om international beskyttelse har til prøvelse af en afgørelse om overførsel af den pågældende, er præciseret i 19. betragtning til denne forordning, hvoraf det fremgår, at med henblik på at sikre, at folkeretten overholdes, bør adgangen til effektive retsmidler i forbindelse med afgørelser om overførsel, der er indført med nævnte forordning, omfatte både undersøgelsen af anvendelsen af samme forordning og af den retlige og faktiske situation i den medlemsstat, som ansøgeren overføres til (jf. i denne retning dom af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 38 og 39).\n44 Disse præciseringer understøttes af den generelle udvikling, som systemet til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i en af medlemsstaterne (herefter »Dublinsystemet«), har undergået som følge af vedtagelsen af Dublin III-forordningen, og af denne forordnings målsætninger (jf. i denne retning dom af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 45).\n45 Hvad angår denne udvikling bemærkes, at EU-lovgiver inden for rammerne af denne forordning ikke har begrænset sig til at indføre organisatoriske regler, der regulerer forbindelserne mellem medlemsstaterne med henblik på afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, men har valgt at knytte asylansøgerne til denne proces ved at forpligte medlemsstaterne til at oplyse dem om ansvarlighedskriterierne og at give dem mulighed for at fremlægge de oplysninger, der muliggør en korrekt anvendelse af disse kriterier, samt dermed at sikre dem retten til effektive retsmidler til prøvelse af den afgørelse om overførsel, der eventuelt træffes efter processen (jf. i denne retning dom af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 47-51).\n46 Hvad angår de formål, der er fastsat i den pågældende forordning, skal det bl.a. fremhæves, at det af niende betragtning til forordningen fremgår, at denne, samtidig med at de principper, som ligger til grund for forordning nr. 343/2003, bekræftes, har til formål i lyset af erfaringerne at foretage de nødvendige forbedringer ikke blot af Dublinsystemets effektivitet, men også af beskyttelsen af ansøgerne, som bl.a. sikres ved den retsbeskyttelse, som de nyder (dom af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 52).\n47 En indskrænkende fortolkning af omfanget af den prøvelsesret, der er fastsat i Dublin III-forordningens artikel 27, stk. 1, ville imidlertid kunne være til hinder for gennemførelsen af dette formål (jf. i denne retning dom af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 53).\n48 Det fremgår af det ovenstående, at denne bestemmelse skal fortolkes således, at den sikrer en ansøger om international beskyttelse en effektiv domstolsbeskyttelse ved bl.a. at sikre en mulighed for at anlægge sag til prøvelse af en afgørelse om overførsel af den pågældende, som kan omfatte en undersøgelse af anvendelsen af denne forordning, herunder overholdelsen af de proceduremæssige garantier, der er fastsat heri (jf. i denne retning dom af 7.6.2016, Karim, C-155/15, EU:C:2016:410, præmis 22).\n49 Det bemærkes i denne forbindelse, at selv om anvendelsen af Dublin III-forordningen i alt væsentligt hviler på gennemførelsen af en procedure til afgørelse af den ansvarlige medlemsstat, hvilken udpeges på grundlag af kriterierne i forordningens kapitel III (domme af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 41, og Karim, C-155/15, EU:C:2016:410, præmis 23), skal det fremhæves, at denne procedure udgør et led i de procedurer til modtagelse og tilbagetagelse, som skal følges i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat bl.a. i forordningens kapitel VI.\n50 Som generaladvokaten har anført i punkt 72 i forslaget til afgørelse, skal disse procedurer særligt følges under overholdelse af en række bindende frister.\n51 Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, bestemmer, at anmodningen om overtagelse skal ske snarest muligt og under alle omstændigheder inden for en frist på tre måneder efter, at ansøgningen om international beskyttelse er indgivet. I tilfælde af et hit med data registreret i Eurodac, jf. Eurodacforordningens artikel 14, skal anmodningen uanset denne første frist fremsættes senest to måneder efter modtagelsen af dette hit.\n52 Det skal i denne forbindelse bemærkes, at EU-lovgiver har defineret virkningerne af udløbet af disse frister ved i Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, tredje afsnit, at præcisere, at hvis denne anmodning ikke er fremsat inden for disse frister, påhviler ansvaret for behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse den medlemsstat, som ansøgningen er indgivet til.\n53 Det følger heraf, at selv om bestemmelserne i denne forordnings artikel 21, stk. 1, tilsigter at regulere proceduren med overtagelse, bidrager de ligeledes til afgørelsen af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig som omhandlet i samme forordning, sammen med de kriterier, der er fastsat i forordningens kapitel III. En afgørelse om overførsel til en anden medlemsstat end den, hvortil ansøgningen om international beskyttelse er indgivet, kan således ikke gyldigt vedtages efter udløbet af de i disse bestemmelser fastsatte frister.\n54 Bestemmelserne bidrager således afgørende til gennemførelsen af målet om en hurtig behandling af ansøgninger om international beskyttelse, som er nævnt i femte betragtning til Dublin III-forordningen, ved at sikre, at i tilfælde af forsinkelse i gennemførelsen af overtagelsesproceduren sker behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse i den medlemsstat, hvortil ansøgningen er indgivet, med henblik på ikke at udsætte denne behandling yderligere med vedtagelsen og gennemførelsen af en afgørelse om overførsel.\n55 Under disse omstændigheder bemærkes, at med henblik på at sikre, at den påklagede afgørelse om overførsel er blevet truffet efter en korrekt anvendelse af proceduren for overtagelse, som fastsat i denne forordning, skal den ret, der behandler en klage over en afgørelse om overførsel, kunne prøve de anbringender, som fremsættes af en asylansøger, der påberåber sig tilsidesættelse af bestemmelsen i forordningens artikel 21, stk. 1 (jf. analogt dom af 7.6.2016, Karim, C-155/15, EU:C:2016:410, præmis 26).\n56 Det argument, som Det Forenede Kongeriges regering og Kommissionen har fremført, hvorefter denne bestemmelses processuelle karakter indebærer, at den ikke kan påberåbes i forbindelse med de i samme forordnings artikel 27, stk. 1, fastsatte søgsmål, kan ikke ændre denne konklusion.\n57 Ud over det, som allerede er anført i denne doms præmis 53, bemærkes, at Dublin III-forordningens artikel 27 ikke sondrer mellem de bestemmelser, der kan påberåbes i forbindelse med de retsmidler, den fastsætter, og at 19. betragtning til denne forordning generelt henviser til kontrol med anvendelse af forordningen.\n58 Den begrænsning af rækkevidden for domsstolsbeskyttelsen i henhold til Dublin III-forordningen, som således er gjort gældende, ville følgelig ikke være i overensstemmelse med det formål, der følger af niende betragtning til forordningen, om at styrke den beskyttelse, som ansøgere om international beskyttelse drager fordel af, idet denne styrkede beskyttelse primært giver sig udtryk i tildeling af garantier, der i det væsentlige er af processuel art, til disse ansøgere (jf. i denne retning dom af 7.6.2016, Ghezelbash, C-63/15, EU:C:2016:409, præmis 47-51).\n59 Hvad angår den omstændighed, som den forelæggende ret har anført i det andet spørgsmål, hvorefter den anmodede medlemsstat er rede til at overtage den pågældende person på trods af, at fristerne i forordningens artikel 21, stk. 1, er udløbet, kan den ikke være afgørende.\n60 For så vidt som de retsmidler, der er fastsat i Dublin III-forordningens artikel 27, stk. 1, i princippet først kan finde sted i en situation, hvor den anmodede medlemsstat enten udtrykkeligt i henhold til forordningens artikel 22, stk. 1, eller stiltiende i henhold til forordningens artikel 22, stk. 7, har accepteret denne overtagelse, kan denne omstændighed således ikke generelt føre til en begrænsning af omfanget af den domstolsprøvelse, der er fastsat i denne artikel 27, stk. 1 (jf. i denne retning dom af dags dato, A.S., C-490/16, præmis 33 og 34).\n61 Hvad mere specifikt angår forordningens artikel 21, stk. 1, skal det fremhæves, at det bestemmes i dennes tredje afsnit, at såfremt de frister, der er fastsat i første og andet afsnit, udløber, overføres det fulde ansvar til den medlemsstat, som ansøgningen om international beskyttelse er indgivet til, uden at denne overførsel er underlagt nogen reaktion fra den anmodede medlemsstats side.\n62 Henset til samtlige ovenstående bemærkninger skal det første og det andet spørgsmål besvares med, at Dublin III-forordningens artikel 27, stk. 1, sammenholdt med 19. betragtning til denne forordning, skal fortolkes således, at en ansøger om international beskyttelse – inden for rammerne af prøvelsen af en afgørelse om overførelse af den pågældende – kan påberåbe sig, at fristen i denne forordnings artikel 21, stk. 1, er udløbet, og dette uanset om den anmodede medlemsstat er rede til at overtage asylansøgeren.\n63 Med det fjerde spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, skal fortolkes således, at en anmodning om overtagelse gyldigt kan fremsættes mere end tre måneder efter, at ansøgningen om international beskyttelse er indgivet, i tilfælde af at denne anmodning fremsættes inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af et hit i Eurodac i denne bestemmelses forstand.\n64 Det bemærkes, at Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, første afsnit, bestemmer, at anmodningen om overtagelse skal ske snarest muligt og under alle omstændigheder inden for en frist på tre måneder efter, at ansøgningen om international beskyttelse er indgivet.\n65 Forordningens artikel 21, stk. 1, andet afsnit, bestemmer, at i tilfælde af et hit med data registreret i Eurodac, jf. Eurodacforordningens artikel 14, skal anmodningen uanset artikel 21, stk. 1, første afsnit, sendes senest to måneder efter modtagelsen af dette hit.\n66 Det præciseres i Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, tredje afsnit, at »fremsættes der ikke anmodning om overtagelse af en ansøger inden for de frister, der er fastsat i første og andet afsnit, påhviler ansvaret for behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse den medlemsstat, som ansøgningen er indgivet til«.\n67 Det fremgår således af selve ordlyden af denne bestemmelse, at anmodningen skal fremsættes inden for de frister, der er fastsat i forordningens artikel 21, stk. 1, hvilket indebærer, at en anmodning om overtagelse under alle omstændigheder ikke må fremsættes senere end tre måneder efter indgivelsen af ansøgningen om international beskyttelse, uden at modtagelsen af et hit i Eurodac vil gøre det muligt at overskride denne frist.\n68 Denne konklusion støttes af den sammenhæng, hvori forordningens artikel 21, stk. 1, indgår, og af formålene hermed, som skal tages i betragtning ved fortolkningen af denne bestemmelse.\n69 Den frist, der er fastsat i Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, andet afsnit, finder således alene anvendelse i tilfælde af et hit med data registreret i Eurodac, jf. Eurodacforordningens artikel 14, dvs. med fingeraftryksoplysninger indsamlet i forbindelse med ulovlig passage af en ydre grænse.\n70 Det fremgår imidlertid af nr. 7 i del I i liste A i bilag II til forordning nr. 1560/2003, at et sådant hit udgør et bevis for ulovlig passage af en ydre grænse som omhandlet i kriteriet i Dublin III-forordningens artikel 13, stk. 1. Et sådant hit udgør således i henhold til forordningens artikel 22, stk. 3, litra a), nr. i), et formelt bevis, som fastslår ansvaret, så længe disse beviser ikke tilbagevises af beviser på det modsatte.\n71 Modtagelsen af et hit fra Eurodac som nævnt i forordningens artikel 21, stk. 1, andet afsnit, kan således forenkle proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, i forhold til de tilfælde, hvor der ikke er modtaget et sådant hit.\n72 Denne omstændighed kan således i givet fald berettige anvendelsen af en kortere frist end den frist på tre måneder, der er omhandlet i samme forordnings artikel 21, stk. 1, første afsnit, og ikke anvendelsen af en yderligere frist, som skal tilføjes denne frist.\n73 Den fortolkning af Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, som er anført i denne doms præmis 67, er i øvrigt i overensstemmelse med målet om en hurtig behandling af ansøgninger om international beskyttelse, som er nævnt i femte betragtning til denne forordning, for så vidt som den sikrer, at en anmodning om overtagelse ikke gyldigt kan fremsættes mere end tre måneder efter indgivelsen af ansøgningen om international beskyttelse.\n74 Følgelig skal det fjerde spørgsmål besvares med, at Dublin III-forordningens artikel 21, stk. 1, skal fortolkes således, at en anmodning om overtagelse ikke gyldigt kan fremsættes mere end tre måneder efter, at ansøgningen om international beskyttelse er indgivet, selv hvis denne anmodning fremsættes mindre end to måneder efter modtagelsen af et hit i Eurodac i denne bestemmelses forstand.\n75 Det skal indledningsvis bemærkes, at det fremgår af forelæggelsesafgørelsen, at originalen af beviset for registrering som asylsøgende, en kopi af dette eller de væsentligste oplysninger herpå er fremsendt til forbundsstyrelsen, som er den myndighed, der i Tyskland er pålagt at gennemføre de forpligtelser, der følger af Dublin III-forordningen, mere end tre måneder før fremsættelsen af en anmodning om overtagelse, mens den pågældende tredjelandsstatsborger har indgivet en formel asylansøgning mindre end tre måneder før fremsættelsen af denne anmodning.\n76 Under disse omstændigheder bemærkes, at den forelæggende ret med sit femte spørgsmål nærmere bestemt ønsker oplyst, om forordningens artikel 20, stk. 2, skal fortolkes således, at en ansøgning om international beskyttelse skal betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor et skriftligt dokument udstedt af en offentlig myndighed, som beviser, at en tredjelandsstatsborger har anmodet om international beskyttelse, er indgået til den myndighed, der er pålagt at gennemføre de forpligtelser, der følger af denne forordning, og i givet fald når det alene er de væsentligste oplysninger på et sådant dokument, men ikke selve dokumentet eller en kopi heraf, der er indgået til denne myndighed, eller om en sådan ansøgning derimod først skal betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor der indgives en formel asylansøgning.\n77 Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, bestemmer, at en ansøgning om international beskyttelse betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor en af ansøgeren indgivet formular eller en af myndighederne udfærdiget rapport er kommet den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder i hænde.\n78 Eftersom et skriftligt dokument udstedt af myndighederne ikke kan betragtes som en formular indgivet af ansøgeren, er det for at besvare det femte spørgsmål således nødvendigt at afgøre, om et dokument som det i hovedsagen omhandlede kan udgøre »en af myndighederne udfærdiget rapport« i denne bestemmelses forstand.\n79 Det skal i denne forbindelse bemærkes, at selv om de termer, som EU-lovgiver har anvendt, klart henviser til et skriftligt dokument udstedt af myndighederne, indeholder disse ikke nogen præcisering hvad angår den procedure, der skal have været fulgt ved udstedelsen af dette dokument, eller hvad angår de oplysninger, som det skal indeholde.\n80 Det forholder sig ganske vist således, at termen »procès-verbal« eller en tilsvarende term i den tyske, spanske, franske, italienske, nederlandske eller rumænske sprogversion kan forekomme at forudsætte, at dokumentet nødvendigvis skal have en bestemt form.\n81 Derimod indeholder den term, der er anvendt i andre sprogversioner, såsom den danske, engelske, kroatiske, litauiske og svenske version, for at beskrive det dokument, der skal udstedes af myndighederne i henhold til Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, ikke nogen klar indikation af, hvilken form dette dokument skal have.\n82 Det følger imidlertid af fast retspraksis, at de EU-retlige bestemmelser skal fortolkes og anvendes ensartet i lyset af de versioner, der er udfærdiget på alle EU-sprog (jf. i denne retning dom af 8.12.2005, Jyske Finans, C-280/04, EU:C:2005:753, præmis 31).\n83 Der skal i øvrigt ved fortolkningen af første punktum i forordningens artikel 20, stk. 2, tages hensyn til den sammenhæng, hvori bestemmelsen indgår, og formålene med forordningen.\n84 Det skal i denne forbindelse for det første bemærkes, at det i denne bestemmelses andet punktum præciseres, at i tilfælde, hvor der ikke er tale om en skriftlig ansøgning, skal tidsrummet mellem ansøgerens hensigtserklæring og udfærdigelsen af en rapport være så kort som muligt, hvilket dels synes at angive, at udfærdigelsen af rapporten i det væsentlige udgør en formalitet bestemt til at indsamle en tredjelandsstatsborgers hensigt til at anmode om international beskyttelse, dels at gennemførelsen heraf ikke skal udsættes.\n85 Det fremgår for det andet af samme forordnings artikel 20, stk. 1, at proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, indledes, så snart en ansøgning om international beskyttelse indgives for første gang i en medlemsstat.\n86 De mekanismer, der er indført ved Dublin III-forordningen for at indsamle de nødvendige oplysninger i forbindelse med denne procedure, skal således anvendes efter indgivelsen af en ansøgning om international beskyttelse.\n87 Forordningens artikel 4, stk. 1, bestemmer i øvrigt udtrykkeligt, at det er efter, at en sådan ansøgning er indgivet, at ansøgeren bl.a. skal informeres om kriterierne for fastlæggelse af den ansvarlige medlemsstat, afholdelse af en personlig samtale og muligheden for at afgive oplysninger til de kompetente myndigheder. På samme måde fremgår det af forordningens artikel 6, stk. 4, at der efter indgivelsen af en ansøgning om international beskyttelse skal træffes passende foranstaltninger til at identificere familiemedlemmer, søskende eller slægtninge til en uledsaget mindreårig på medlemsstaternes område, bl.a. med henblik på at anvende kriterierne i samme forordnings artikel 8 til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, hvis ansøgeren om international beskyttelse er en uledsaget mindreårig.\n88 Det følger heraf, at den kompetente myndighed, for effektivt at kunne indlede proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, har behov for at blive informeret på en pålidelig måde om den omstændighed, at en tredjelandsstatsborger har ansøgt om international beskyttelse, uden at det er nødvendigt, at det skriftlige dokument, som er udarbejdet med henblik herpå, har en præcist defineret form, eller at det indeholder relevante supplerende oplysninger til anvendelse af de kriterier, der er fastsat i Dublin III-forordningen eller a fortiori til undersøgelsen af grundlaget for ansøgningen om international beskyttelse. Det er heller ikke nødvendigt på dette stadie i proceduren, at der allerede er afholdt en personlig samtale.\n89 En undersøgelse af forarbejderne til forordning nr. 343/2003, hvis artikel 4, stk. 2, uden væsentlige ændringer blev gentaget i Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, støtter denne vurdering.\n90 Det fremgår således af begrundelsen for Kommissionens forslag (KOM(2001) 447 endelig), som førte til vedtagelsen af forordning nr. 343/2003, for det første, at en asylansøgning skal betragtes som indgivet, når asylansøgerens hensigt er bekræftet over for en kompetent myndighed, og for det andet, at denne forordnings artikel 4, stk. 2, er taget fra artikel 2 i afgørelse 1/97 af 9. september 1997 truffet af det udvalg, som er nedsat ved artikel 18 i Dublin-konventionen af 15. juni 1990, om visse bestemmelser til gennemførelse af konventionen (EFT 1997, L 281, s 1). Det præciseredes imidlertid i denne sidstnævnte artikels stk. 1, at en asylansøgning betragtes som indgivet »fra det tidspunkt, hvor et skriftligt bevis herfor – i form af en af asylansøgeren indgivet formular eller en af myndighederne optaget rapport – foreligger for den pågældende medlemsstats myndigheder«.\n91 For det tredje bemærkes, at effektiviteten af visse vigtige garantier tildelt ansøgere om international beskyttelse ville blive begrænset, hvis modtagelsen af et skriftligt dokument som det i hovedsagen omhandlede ikke var tilstrækkeligt for at markere indgivelsen af en ansøgning om international beskyttelse.\n92 Hvis en sådan fortolkning skulle anlægges, ville det således ikke alene medføre, at gennemførelsen af foranstaltningerne til sikring af, at en uledsaget mindreårig bliver genforenet med sin familie, ville blive forsinket, men ligeledes, at varigheden af frihedsberøvelsen af en ansøger om international beskyttelse ville blive forlænget, for så vidt som den maksimale frist for frihedsberøvelse i afventning af indgivelse af en anmodning om overtagelse i overensstemmelse med Dublin III-forordningens artikel 28, stk. 3, beregnes fra indgivelsen af ansøgningen om international beskyttelse.\n93 Dublin III-forordningen tildeler for det fjerde den første medlemsstat, hvori en ansøgning om international beskyttelse er indgivet, en særlig rolle. I henhold til denne forordnings artikel 20, stk. 5, er denne medlemsstat således i princippet forpligtet til at overtage ansøgeren, som befinder sig i en anden medlemsstat, så længe proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, ikke er afsluttet. Det er i forordningens artikel 3, stk. 2, i øvrigt fastsat, at hvis det ikke på grundlag af kriterierne i denne forordning kan afgøres, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, er det den første medlemsstat, som ansøgningen om international beskyttelse indgives til, der er ansvarlig for behandlingen.\n94 Med henblik bl.a. på at sikre en effektiv anvendelse af disse bestemmelser fastsætter Eurodacforordningens artikel 9, stk. 1, at fingeraftryk af alle asylansøgere i princippet skal videregives til Eurodac-systemet senest 72 timer efter, at vedkommendes ansøgning om international beskyttelse som defineret i Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, er indgivet.\n95 Under disse omstændigheder at fastslå, at et dokument som det i hovedsagen omhandlede ikke udgør en »rapport« i denne bestemmelses forstand, ville i praksis gøre det muligt for tredjelandsstatsborger at forlade den medlemsstat, hvori de har ansøgt om international beskyttelse, og ansøge om denne beskyttelse på ny i en anden medlemsstat, uden at de af denne grund kunne overføres til den første medlemsstat, og uden at det ville være muligt at spore deres oprindelige ansøgning i Eurodac-systemet. En sådan situation ville kunne bringe Dublinsystemets funktionsmåde i alvorlig fare ved at rejse tvivl ved den særlige status, som Dublin III-forordningen tildeler den første medlemsstat, hvori en ansøgning om international beskyttelse er indgivet.\n96 For det femte er den omstændighed, at det fastslås, at et dokument som det i hovedsagen omhandlede udgør en »rapport« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, i overensstemmelse med målet om en hurtig behandling af ansøgninger om international beskyttelse, som er nævnt i femte betragtning til denne forordning, idet en sådan fortolkning sikrer, at proceduren til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig, indledes så hurtigt som muligt, uden at blive forsinket som følge af gennemførelse af en formalitet, som ikke er nødvendig med henblik på procedurens gennemførelse. Dette formål ville derimod blive svækket, hvis datoen for påbegyndelsen af denne procedure alene afhang af den kompetente myndigheds valg, såsom en mødeindkaldelse med henblik på afholdelse af en personlig samtale.\n97 Henset til samtlige ovenstående bemærkninger skal et skriftligt dokument som det i hovedsagen omhandlede, som er udstedt af en offentlig myndighed, og som beviser, at en tredjelandsstatsborger har ansøgt om international beskyttelse, betragtes som en »rapport« som omhandlet i forordningens artikel 20, stk. 2.\n98 Henset til denne bestemmelses rolle i den ordning, der er indført ved den pågældende forordning og formålene hermed, således som de fremgår af ovenstående bemærkninger, skal fremsendelsen af de væsentligste oplysninger på et sådant dokument til den kompetente myndighed betragtes som en fremsendelse til denne myndighed af originalen eller en kopi af dette dokument. Denne fremsendelse er således tilstrækkelig til at fastslå, at en ansøgning om international beskyttelse kan betragtes som indgivet.\n99 Det argument, som den tyske regering og Det Forenede Kongeriges regering samt Kommissionen har fremført, hvorefter der først og fremmest skal tages hensyn til sondringen mellem »présentation« [indgivelse] og »introduction« [indgivelse] af en ansøgning om international beskyttelse, som fremgår af proceduredirektivets artikel 6, kan ikke ændre denne konklusion.\n100 Uden at det er nødvendigt i nærværende sag at præcisere rækkevidden af denne sondring, skal det således først fastslås, at en undersøgelse af de termer, der i denne forbindelse er anvendt i de forskellige retsakter henhørende under det fælles europæiske asylsystem, ikke har gjort det muligt at drage nogen konklusion. Dublin III-forordningens artikel 18, stk. 1, henviser således i flere sprogversioner vilkårligt til begreberne »introduction« og »présentation« af en ansøgning om international beskyttelse, mens der i andre sprogversioner udelukkende henvises til det ene eller det andet af disse to begreber. På samme måde anvender direktiv 2013/33 disse udtryk på forskellig måde i de forskellige sprogversioner af direktivets artikel 6, stk. 1, artikel 14, stk. 2, og artikel 17, stk. 1.\n101 Selv om proceduredirektivets artikel 6, stk. 4, og Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, udviser væsentlige ligheder, forholder det sig ikke desto mindre således, at disse bestemmelser er forskellige, bl.a. for så vidt som den første bestemmelse alene fastsætter, at myndigheden skal behandle et dokument, hvis den er kompetent i henhold til national ret, og for så vidt som denne bestemmelse ikke kræver, at den af ansøgeren indgivne formular er kommet den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder i hænde. Proceduredirektivets artikel 6, stk. 4, fremstår i øvrigt som en undtagelse til den regel, der er fastsat i direktivets artikel 6, stk. 3, idet denne regel ikke har et sidestykke i Dublin III-forordningen.\n102 Endelig indgår procedureforordningens artikel 6, stk. 4, og Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, i to forskellige procedurer, som har hver sine krav, og som er underlagt forskellige ordninger bl.a. hvad angår frister, således som det fremgår af proceduredirektivets artikel 31, stk. 3.\n103 Henset til ovenstående bemærkninger skal det femte spørgsmål besvares med, at Dublin III-forordningens artikel 20, stk. 2, skal fortolkes således, at en ansøgning om international beskyttelse skal betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor et skriftligt dokument udstedt af en offentlig myndighed, som beviser, at en tredjelandsstatsborger har anmodet om international beskyttelse, er indgået til den myndighed, der er pålagt at gennemføre de forpligtelser, der følger af denne forordning, og i givet fald når det alene er de væsentligste oplysninger på et sådant dokument, men ikke selve dokumentet eller en kopi heraf, der er indgået til denne myndighed.\nDet tredje og det sjette til det ottende spørgsmål\n104 I betragtning af besvarelsen af de øvrige spørgsmål er det ufornødent at besvare det tredje og det sjette til det ottende spørgsmål.\n105 Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagsomkostningerne. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.\n1) Artikel 27, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 af 26. juni 2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne, sammenholdt med 19. betragtning til denne forordning, skal fortolkes således, at en ansøger om international beskyttelse – inden for rammerne af prøvelsen af en afgørelse om overførsel af den pågældende – kan påberåbe sig en fejlagtig anvendelse af det kriterium om ansvar for behandlingen af en ansøgning i tilfælde af ulovlig passage af en medlemsstats grænse, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 21, stk. 1.\n2) Artikel 21, stk. 1, i forordning nr. 604/2013 skal fortolkes således, at en anmodning om overtagelse ikke gyldigt kan fremsættes mere end tre måneder efter, at ansøgningen om international beskyttelse er indgivet, selv hvis denne anmodning fremsættes mindre end to måneder efter modtagelsen af et hit i Eurodac i denne bestemmelses forstand.\n3) Artikel 20, stk. 2, i forordning nr. 604/2013 skal fortolkes således, at en ansøgning om international beskyttelse skal betragtes som indgivet på det tidspunkt, hvor et skriftligt dokument udstedt af en offentlig myndighed, som beviser, at en tredjelandsstatsborger har anmodet om international beskyttelse, er indgået til den myndighed, der er pålagt at gennemføre de forpligtelser, der følger af denne forordning, og i givet fald når det alene er de væsentligste oplysninger på et sådant dokument, men ikke selve dokumentet eller en kopi heraf, der er indgået til denne myndighed.


Jeg har lige tjekket vejrudsigten – i perioder det første jeg gør hver morgen (nogen gange før jeg kysser Adam). Det bliver ganske decent i København. Hurra! Ikke SÅ meget regnvejr ser det ud til. Adam er helt ligedan, lige ind og tjekke YR (norsk vejr-app, som skulle være en af de mest pålidelige – den sejlere bruger).\nVi er virkelig nogle slaver for vejrudsigter i Danmark. Det er ikke kun os herhjemme – har I nogensinde tænkt over, hvor lang vejrudsigten er i tv-avisen? Den fylder 30-50 % af en udsendelse. Det er da lidt vildt, ikke? Gad vide om det er et dansk fænomen? Vores besættelse af vejr. Det er også det første, vi taler om, ofte, når vi møder folk på gaden. Der er et fællesskab i det – ‘pyh hvor er det varmt’, ‘åh hvor er vi trætte af kulden’, ikke?\nDet er egentligt lidt fjollet, besættelsen af vejrudsigter, når det er en af de mest lowtech-agtige fænomener: det er jo bare at stå op og kigge ud af vinduet og konkludere. Stadig gråt! Helt standard marts (men i dag er vi halvvejs gennem første forårsmåned – vildt ikke?).\nMen hvad skal vi så i denne weekend? Jeg har lidt en semi-barselsdag i dag. I har spurgt hist og her omkring mødregruppe – jeg er ikke en del af en kommunalt sammensat mødregruppe. Jeg endte med at takke nej af flere grunde men tungest vejede det, at jeg vidste, jeg ville komme til at skulle arbejde. At det kunne blive en stressfaktor at skulle mødes fast ugentligt og hænge en hel dag. Det er heller ikke sjovt at være den sære gæst, der kigger forbi en gang om måneden. Så i stedet tog jeg initiativ til at samle min egen – vi er 5-6 stykker og flere af dem arbejder også lidt on the side. Vi ses ca. hveranden/tredje uge. Jeg startede med at invitere tre, og så har nogen af de andre inviteret et par stykker, så det er både spændende nye kvinder og kvinder jeg kendte sådan lidt so-so, som jeg nu kender rigtig godt. Det fungerer altså! Jeg har sindssygt mange veninder og bekendte med små babyer, så at bruge min tid på at komme dem nærmere, det virker rigtig godt for mig.\nI morgen skal vi hjem til venner og spise morgenmad med deres twins, og der er som altid FULD gang i den. Det glæder jeg mig mega til. De er sådan nogen venner, vi har fået sammen og som voksne, og vi passer bare virkelig godt sammen. Det er ubesværet, nemt, vi spiller ligesom på samme akkorder på en eller anden måde. Jeg føler mig altid høj, når jeg går fra dem. Og på søndag skal vi til ‘børnefødselsdag’, som slet ikke er så ‘børne’ alligevel, min bonussøster fylder 18 år. Og tre-to-en, så gik den weekend.\nHvad har I af planer for weekenden? Hvor meget fest og ballade er der på programmet? og hvor meget sutsko og snolder er der?\nJeg tyvstartede egentlig weekenden lidt i går aftes, hvor jeg var ude i to timers tid til hvidvin med en af mine ældste og bedste veninder. Jeg vil nok næsten kategorisere hende som en søster, fordi vi kender hinanden så godt. Vi kan tale om ALT. Det pinlige, det seje, det sårbare. Jeg gik høj hjem i går aftes, opladt og varm indeni.\n15.03.2019 kl. 10:42\nÅh hvor lyder det som en fantastisk weekend hos jer 😊\nJeg går og venter på nogle svar, og min bedste metode mod ikke at lade knuden i maven helt overtage mit system er at koncentrere mig om mit speciale. Så det skal min weekend faktisk gå med. Speciale fra morgen til aften uden de store pauser. Det er både godt for mit velbefindende at kunne lave noget konstruktivt, og skide godt for mit speciale, at jeg giver det ekstra arbejdstid.\nMin eneste anden opgave er bunken med vasketøj, der skal klares i aften. Der er vidst nok til 5 fulde maskiner efter 4 ugers liv 😂🤦🏼♀ Så det bliver jo et helaftens-projekt.\n18.03.2019 kl. 16:03\nEr det i fertilitetsregie eller vores snak om BRCA-genet, C? Jeg håber på det allerbedste for dig. Kunne du koncentrere dig om specialet? Og hvad skriver du egentlig om?\n30.03.2019 kl. 09:30\ntak for at huske mig❤ Det er begge dele. Den med genet har udviklet sig til endnu en omgang prøver for at tjekke noget mavesæk-kræft og en endnu værre og mere sjælden brystkræftform, som også er arvelig.. det vil der gå nogle måneder med, før jeg får svar. Og det andet svar, jeg ventede på, blev negativt. Det gør ondt! Så jeg har grædt og været forbi min psykolog og grædt lidt mere.. men nu arbejder jeg videre på både det og på mit speciale.\nJeg skriver om studielivet for studerende med psykisk handicap på Aarhus universitet. Der er pt ingen dansk forskning på området, så jeg er med til at åbne ballet. Forhåbentligt vil det blive et område, der snart kan få noget mere opmærksomhed. For udover de psykosociale problematikker er rammerne omkring videregående uddannelse nu strammet så meget, så når man fx bliver 30 ects point forsinket, så mister man sin SU.. og det er uanset årsagen til, at man kommer bagefter.\nFormålet med specialet er at give stemme til en gruppe af studerende, der synes helt glemt i alle reformer og nedskæringer de seneste år.. Så nu er det på tide at se på, hvordan et studieliv med alt, hvad det indebærer, egentlig ser ud for en gruppe studerende, der også kæmper med psykisk handicap. – det er nemlig kommet frem, at det er denne gruppe af mennesker, der nu har aller sværest ved at hænge fast i en uddannelse, og det er et kæmpe problem både individuelt og samfundsmæssigt, hvis de bliver skubbet helt ud af uddannelserne.\nJeg kunne snakke om det her for evigt. Det er så spændende! Og jeg brænder så meget for de her mennesker, fordi jeg selv er en af dem, og derfor også ved, hvor meget der skal til for at gennemføre og udvikle sig til mere end bare patient og “offer”. Det er benhårdt arbejde, og de fortjener dælme noget anerkendelse for at hænge i!\n15.03.2019 kl. 14:53\nJeg kigger også på vejrapp’en hver morgen! 😀 Man kan ikke regne en skid med vejret i Danmark. Det kan være nok så solrigt om morgenen og så øse ned om eftermiddagen – og så er det fandeme nederen at have taget sommersandalerne på haha! 😀\nDet er så rigtigt, Cecilie, haha! Sol om morgen og sne om eftermiddagen, man kan ikke regne med en skid 😀 KH\n16.03.2019 kl. 14:08\nDejligt at læse en beskrivelse af vores gåen op i vejret, der ikke handler om, hvor overfladisk, ligegyldigt og undskyldning for berøringsangst et emne det er, som det ellers oftest betegnes. For tænk en gang over, hvor meget vores humør faktisk kan påvirkes af noget så naturligt, elementært og allestedsværende som vejret. Når solen titter frem, er vi danskere kendte for at styrte udenfor for at nyde de sparsomme stråler næsten uanset årstid og både i sociale arrangementer eller solo. En blå himmel kan gøre os helt lalleglade, snevejr kan få den barnlige glæde op i os, og hvis det stormer, regner og rusker udenfor, er vi ikke sene til at erklære indendørs hygge med tæpper og lidt varmt i koppen. Vejret og associationerne til det påvirker vores liv, og det synes jeg faktisk gør det til et helt okay samtaleemne, uanset om det er smalltalk eller ej 🌧❤\nOg min weekend? Den skal jeg bare nyde med en god bog, gåtur i skoven, en kop cappuccino og at nusse min frikanin på snuden – helt low key og uden nogen faste planer 🙂\nDet er sjovt, det er så rigtigt Tine! Det er så socialt funderet, vejret i Danmark. Det fylder helt enormt i os. Og det binder os sammen på kryds og tværs. Og som du skriver, så snart den mindste stråle er der, så sidder vi klar på en kantsten. Det er egentlig ret smukt – som du skriver, at det fylder så meget i os. Giver os glæde, grin og samvær. Vi skutter os i kulden, stimler sammen og varmer hinanden. Vi griller og har græs mellem tæerne om sommeren.\nOg så må du lige forklare, frikanin? Ingen bur? Hvor lyder det eventyrmagisk <3 Dejlig weekend lød det til! KH\n19.03.2019 kl. 20:04\nJa, frikaniner render rundt lige som f.eks. katte og hunde. Det er jo sådan set dyrplageri at holde kaniner i bur, når man tænker på, hvordan de opfører sig ude i naturen, men desværre har det i mange årtier været normen i danske familier af en eller anden grund. Kaniner er meget renlige, og min har fra starten selv kunnet finde ud af at bruge bakken, der står ude i brusenichen, når han skal besørge. Dejligt nemt og underholdende dyr, når det får lov til at udfolde sig frit i lejligheden 🙂\n19.03.2019 kl. 21:06\nEj hold kæft det lyder så dejligt Tine, virkelig! SÅ hyggeligt! KH\nVil du fortælle hvor din fine stribede skjorte/kjole er fra, du viser på Instagram idag? 😊\nHm… Hvad havde jeg på i fredags. Det ternede? Viste jeg et billede af det på instagram? KH\n18.03.2019 kl. 22:24\nJeg tror det var på din story. Skjorten var under noget andet, måske en strik, hvis jeg husker rigtigt. Den så ud til at have hvide/dueblå/sart blå/grå ish striber 😅\n19.03.2019 kl. 09:23\nAltså med sølvpailletterne? Den er gammel fra Custommade <3 KH


Villads fra Valby på lydbog og e-bog - Hør/læs dem helt gratis!\nVillads fra Valby på lydbog og e-bog\nVillads fra Valby er en super bog til børn i alderen 4-8. Bogen handler om Villads der bor med sine forældre og sin storesøster i Valby. Bogen kan sammenlignes med en nyere udgave af “Emil fra Lønneberg”. Bøgerne er super underholdene og letlæselige, hvorfor der kan være en god begynderbog for børn der skal til at lære at læse. Men kan man ikke helt læse endnu, er det også en super bog af få oplæst.\nSå mangler dit barn en underholdene bog som nybegynder bog kan du nu hente den som e-bog hos Mofibo.dk, og er dit barn ikke helt klar til selv at læse bogen kan den også høres som lydbog på Mofibo.dk. Opret dig gratis i 14 dage her.\nVillads fra Valby bøgerne\nVillads er rigtig god til at finde på sjove nye ting at foretage sig, men glemmer at tænke på konsekvenserne hvorfor det altid ender ud i at han laver ting han ikke må og får skæld ud. Bogen er et rigtigt godt samtaleemne mellem forældre og børn, da de ting Villads gennemgår, er nogle af de samme ting et andet 4-8 årigt barn gennemgår.\nVil du gerne vide lidt mere specifikt hvad bøgerne handler om, har jeg listet nogle af dem jeg synes har en interessant handling under her. Der er ud fra hver bog skrevet et kort resume om bogen.\nVillads og Amalie vil gerne ud og rasle slik, fordi det endelig er blevet Halloween. Men Halloween er meget uhyggelig og deres forældre kan slet ikke se det sjove i blod, økser, zombier og så videre. Deres forældre tænker at det da må være nok at klæde sig ud til fastelavn? Og hvis Villads og Amelie ringer på et hus hvor der er børn, så tisser de da i bukserne af skræk. Men det er lige præcis derfor at Villads synes at Halloween er sjovt. Det ender heldigvis med at Villads og Amelie får lov til at gå ud at rasle. Det starter ud med at være rigtig sjovt, men som det altid gør med Villads, så ender det ikke helt som han forventer.\nI denne bog skal Villads fra Valby passe sig selv. Når Villads fra Valby skal passe sig selv, vil han selvfølgelig gerne gøre det så godt om han overhovedet kan. Men når man kender Villads fra Valby, så ved man også godt at tiden kan gå meget langsom, og Villads er god til at finde på ideer når tiden går langsomt. Villads fra Valby er blevet syg, eller det var han i hvert fald om natten. Derfor har han fået lov til at blive hjemme sammen med sin far. Men efter at have sovet ud, har han det faktisk allerede meget bedre. Han keder sig faktisk og vil bare gerne ud at lege. Det er dog sådan at hans far bare gerne vil have en middagslur, men det gider Villads overhovedet ikke. De aftaler derfor at Villads kan sidde på computeren og spille stille og roligt den næste time, mens at hans far tager en middagslur. Bare en time, men en time kan hurtigt føles som lang tid når man kun er sig selv og endnu værre når man oven i købet er sulten. Og Villads er rigtig god til at finde på gode ideer.\nI denne bog om Villads fra Valby, vil Villads og hans veninde Frida rigtigt gerne lave en film. Men får at man kan lave en film skal man bruge noget der kan filme. Derfor låner de Villads’ mors mobiltelefon, som har et kamera de kan bruge. Men problemet er at en mobiltelefon kan ikke tåle vand og det ved du nok godt, men har du prøvet det, for det har Villads fra Valby. Det er nemlig sådan at der hvor Villads og Frida gerne vil filme deres film, det er i badebassinet i havet. Det starter også med at gå rigtigt godt, med det er sådan at når man har en mobiltelefon med i et badebassin, så kan det gå så galt at man taber den ned i vandet, og når man taber mors mobiltelefon ned i vandet hvad gør man så?\nNår det er nytårsaften hjemme hos Villads fra Valby er det i orden at lave lidt ballade, det er nærmest en tradition siger hans far. Villads får derfor fra sin far en pruttepude pg en kunstig hundelort. Men når man kender Villads fra Valby, så ved man også godt at lidt ballade hurtigt kan bliver til lidt mere ballade end det var meningen. Det er nytårsaften og Villads glæder sig helt vildt meget. Det er desværre besluttet af han forældre at de ikke skal holde nytårsaften sammen med Fridas familie, men i stedet nogle af deres andre venner, som slet ikke har nogen børn på Villads’ alder. Men Villads synes jo at det er kedeligt at lave ballade alene, så derfor løber han lige lidt hen forbi Frida. Og herfra begynder aftenen at udvikle sig ret anderledes end de voksne ellers havde planlagt.\nHistorien er fyldt med fest og farver, festtøj, serpentiner kransekage, snacks og hvad der ellers høre til nytårsaften. Selvfølgelig også bordbomber, ikke mindst bordbomber.\nDet er top underholdning for de mindste børn. Villads laver sjove ting, som børnene kan relatere til og bogen er perfekt som godnatlæsning eller ferieunderholdning.\nDe 10 bedste film på C More\nJonathan Lindahl 31/01/2016\nStream Harry Potter filmene 1-8\nLasse Kjær Hauerberg 14/12/2018\nBedste lydbog apps i Danmark\nLasse Kjær Hauerberg 02/03/2018\n20% rabatkode til Blockbuster lejefilm\nLasse Kjær Hauerberg 29/11/2015


Få 3 tilbud på kloakrenovering i Skive | kloakrenovering Skive\nDu er her: Forside / Kloakrenovering / Kloakrenovering i Skive\nKloakrenovering i Skive\nKloakrenovering i Skive skal udføres af autoriserede kloakmestre. Skive har flere autoriserede kloakmestre, som kan renovere din kloak. Her kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på kloakrenovering i Skive. Det er en gratis service, som giver dig mulighed for at spare penge på at få udført en kloakrenovering i Skive.\nFå 3 tilbud hos 3byggetilbud.dk\nHar du problemer med kloakken, er du næsten nødt til at få en fagmand til at se på den. Man skal være autoriseret som kloakmester for at udføre kloakarbejde. Vil du gerne spare penge på kloakrenovering i Skive, kan du også prøve at indhente flere tilbud hos forskellige kloakfirmaer. Det kan du gøre via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Det er en gratis service, som giver dig mulighed for at sammenligne priser på kloakrenovering i Skive fra flere lokale kloakmestre, som alle er autoriseret.\nHvornår skal man overveje en kloakrenovering i Skive?\nEn kloak skal typisk repareres eller renoveres, hvis den er utæt eller for lille til at håndtere de belastninger, som den bliver udsat for. Opdager du fx at fliserne i din indkørsel er begyndt at sætte sig, kan det være tegn på en utæt kloak. Går du rundt med en mistanke om, at der er noget galt med dit kloaksystem, kan det være en god idé at tage kontakt til en autoriseret kloakmester i Skive. Han kan undersøge din kloak eventuelt ved hjælp af en tv-inspektion og vurdere, om der er et reelt problem, og hvor stort det i så fald er.\nDer er flere forskellige metoder til at foretage en kloakrenovering – man kan blandt andet foretage en separatkloakering, en strømpeforing eller en udskiftning af kloakrørene.\nSeparatkloakering i Skive\nSeparatkloakering betyder kort fortalt, at man separerer afledningen af henholdsvis spildevand fra husstanden og regnvandet, som bliver ledt hvert sit sted hen. Dermed kan man aflede mere vand uden risiko for tilbageløb eller oversvømmelser i særligt belastede situationer som fx ved et skybrud i Skive.\nMange kommuner har indført krav om separatkloakering, fordi meget tyder på, at vi i fremtiden vil få mere og kraftigere regn. Boligejerne skal selv betale for at få foretaget sådan en kloakseparering, som kan være en dyr affære. En billigere løsning er ofte at aflede regnvandet på egen grund. Det kalder man også for en LAR-løsning, hvor LAR står for “lokal afledning af regnvand.”\nStrømpeforing er en billig kloakrenovering i Skive\nKloakrenovering i Skive kan være en dyr affære. Heldigvis er der udviklet nye billigere løsninger som fx strømpeforing. En strømpeforing er en forholdsvis billig løsning, når din kloak skal renoveres, fordi det er en opgravningsfri kloakrenovering. Det kalder man også for no-dig kloakrenovering. Skive har flere autoriserede kloakmestre, som kan tilbyde en opgravningsfri kloakrenovering.\nUdover prisen er der også andre fordele ved strømpeforing. Du slipper for den dårlige lugt af kloak, mens arbejdet er i gang, og det går hurtigere, end hvis man er nødt til at grave og udskifte kloakrør. Du undgår også, at fx din indkørsel eller have skal graves op, så i det store hele giver arbejdet med at udføre en strømpeforing minimalt med gener for kunden.\nFå 3 tilbud på kloakrenovering i Skive\nFormålet med denne side er at gøre det nemt for dig at finde en autoriseret kloakmester, som kan udføre kloakrenovering i Skive. Husk at det er et lovkrav, at kun autoriserede kloakmestre må udføre kloakarbejde. Du kan altid tjekke på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside, om en kloakmester har autorisation.\nHvis du er på udkig efter en god pris, kan du også prøve at indhente 3 tilbud via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Så vil du i løbet af få hverdage blive kontaktet af 3 autoriserede kloakmestre med et tilbud på, hvad det koster at udføre kloakrenovering i Skive.\nBrug gerne lidt tid på at beskrive din opgave og vedhæft eventuelt et billede eller to. Det gør det nemmere for fagfolk at vurdere din opgave og give dig et godt tilbud på kloakrenovering i Skive.\nNår du har beskrevet din opgave, vil du som tidligere nævnt blive kontaktet af 3 autoriserede kloakmestre fra Skive og nærmeste omegn. De er alle professionelle og CVR-registreret, da 3Byggetilbud lægger stor vægt på kvalitet i løsningen af opgaverne, og at du som kunde får en god oplevelse.\nDu vil få 3 tilbud med en pris på renovering af din kloak i Skive, og det står dig helt frit for at vælge det tilbud, som passer dig bedst. Det er ikke nødvendigvis det billigste, da der kan være stor forskel på, hvad de forskellige tilbud indeholder. Derfor er det altid en god idé at tage de kritiske briller på, når du sammenligner tilbud.\nDet er en service, som er 100% gratis og helt uforpligtende for dig. Du behøver ikke at vælge en af de kloakmestre, som kontakter dig, hvis ingen af dem har givet dig et tilbud på kloakrenovering, som lever op til dit budget eller dine forventninger – men de vil sætte stor pris på at få en tilbagemelding om, at du ikke ønsker at benytte dig af deres tilbud på kloakrenovering i Skive.\nPrevious Post: « Kloakrenovering i Skibby\nNext Post: Kloakrenovering i Skjern »


Jobs hos Chaya - Chaya\nUdvalgte nyheder til gode priser\nGavepakker (min. køb af 10 stk.)\nJobs hos Chaya\nKøb for 250,00 DKK mere og det er fragtfrit.\nKunne du tænke dig en hverdag som butiksbestyrer med masser af ansvar samt søde og engagerede kollegaer, der alle brænder for teens verden? Så læs videre her.\nHos Chaya søger vi en ny butiksbestyrer til vores forretning i Lyngby. Chaya er en moderne teforretning med fokus på kvalitet, unikke oplevelser og bæredygtighed i alle led af forretningen. Vi er en familiedrevet virksomhed, der har eksisteret i 40 år og har udviklet sig til at omfatte to butikker, et tehus og en online-virksomhed. Som butiksbestyrer, vil du udgøre kernen i vores butik i Lyngby, hvor du vil få din daglige gang i en levende forretning, der ikke mangler kunder. Selve jobbet vil kredse om salget af vores te og lækre tilbehør til teoplevelsen.\nDu er passioneret omkring kundesservice og trives i mødet med kunder.\nDu har gode salgsevner, er energisk og resultatorienteret.\nDu har praktisk snilde og kreativ sans.\nDu trives både med at arbejde selvstændigt og i samspil med kollegaer.\nSom person er du loyal, ærlig, pålidelig og troværdig samt fleksibel, pligtopfyldende og punktlig.\nDu brænder for Chayas produkter og er daglig tedrikker.\nButikserfaring er en fordel.\nAt være butiksbestyrer i Chaya er en selvstændig stilling, som stiller krav til dine salgsevner og det at være selvkørende. Du vil i perioder arbejde sammen med andre og til andre tider arbejde alene. Der vil også forekomme weekendarbejde og flere timer i højsæsonen. Chaya er en lille virksomhed med en flad struktur, og du vil derfor have rig mulighed for at få indflydelse på vores udvikling og resultater.\nPersonaleansvar for ungarbejdere, herunder salgstræning og optimering af deres viden og kompetencer.\nIndkøb af produkter til butikken.\nEkspedition og betjening af kunder.\nI Chaya går vi op i, at vores medarbejdere er eksperter i vores produkter, og du vil derfor løbende blive uddannet og sat godt ind i teens verden. Du får mulighed for at være en del af vores dynamiske virksomhed og vil være med til at udvikle relationen til Chayas kunder. Vi tilbyder ydermere et job med gode forhold, gode kolleger og stor frihed til selvstændigt at løfte ansvaret for butikkens succes. Vi følger almindelige butiksåbningstider med mulighed for fridage i både weekender og på hverdage.\nJobbet er fuldtid med tiltrædelse snarest muligt.\nLyder det som noget for dig, så send os en mail med din ansøgning og dit CV til kirstine@chaya.dk, tel. 2440 4084.\nVi indkalder til samtale løbende og fjerner opslaget, så snart den rigtige kandidat er fundet.\nFri levering over 350 kr. - pt. 250 kr.


21. jun kl. 19:30 - 23. jun 2019 kl. 13:00\nFrejlev Skole, Frejlev Skolevej 7, 9200 Aalborg SV, Danmark\n2019 18 34 6020\nAalborg, 23. august 2019


Studerende bygger halmhus på Store Torv - Ingeniørhøjskolen i Århus\nStuderende bygger halmhus på Store Torv\nPressemeddelelse • Okt 07, 2010 10:54 CEST\nI morgen, fredag, vil århusianerne møde et sjældent syn. Studerende fra Ingeniørhøjskolen har sat sig for at opføre et halmhus midt på Store Torv. De vil sætte fokus på nyere tids største humanitære katastrofe i Pakistan.\n”Vi vil fange folk midt i deres travle hverdag på vej til eller fra arbejde eller studie og minde dem om, at millioner af mennesker i Pakistan mangler tag over hovedet. De risikerer at dø af kulde, nu hvor vinteren er på vej,” siger Signe Friis Christensen fra Ingeniørhøjskolen i Århus.De studerende er tilknyttet hjælpeorganisationen Ingeniører Uden Grænser, som ved hjælp af lokal arbejdskraft er i gang med at opføre halmhuse i Pakistan.\nMillioner frygter vinteren\nI flere kriseramte områder er den hårde vinter på vej, og de studerende sætter nu alt ind for at nå målet om at skaffe 500 familier tag over hovedet.\n”Millioner af mennesker frygter vinteren, og et enkelt halmhus kan redde en hel families liv. Det er det, vi ønsker at sætte fokus på.\nOg så vil vi gerne vise, at ingeniører spiller en vigtig rolle for nødhjælpsarbejde i katastrofeområder,” siger Signe Friis Christensen.Det ser simpelt ud, halmhuset, men bag det ligger mange ingeniørfaglige overvejelser.”Det har været en udfordring at designe konstruktionen, så det kan bygges for meget få penge af lokale materialer som for eksempel ler og tømmer. Samtidig skal det have en høj isoleringsgrad for at kunne holde på varmen i stærk frost. Og for at minimere omkostningerne skal de lokale selv levere den nødvendige arbejdskraft, så huset må ikke være sværere at opføre end en kommode fra IKEA,” siger Morten Hernes, som er formand for studenterorganisationen Ingeniører Uden Grænser på Ingeniørhøjskolen i Århus.Halmhuset vil stå klar tidlig fredag morgen på Store Torv i Århus.


Dobbeltstrik med 2 farver. Flot dobbeltstrikket tørklæde fra Hendes Verden\nSite map Dobbelt Strik: Mønster (Tutorial Video) Je souhaiterais faire un paletot resterai le pour mon fils. Se video fra Garnstudio. Dobbeltstrik teknik gør det muligt at lave mønstre med store farver uden at skulle bekymre sig om, hvor mange m der er mellem hver farve lange tråde på vr-siden. Se fx paapinden. Hallbjørg Eliassen Med kl Der er nu en rø d maske. In this DROPS video we show how to knit a pattern in double knitting. In double knitting every other stitch belongs to the front and every other to the back. feb Dobbeltstrik med 2 farver: (se Kantmasker) Hold garnet henover pege- og lang- finger som ved almindelig jaquardstrikning. Den fv der er.\nDOBBELTSTRIK MED 2 FARVER - pandekager uden æg og bagepulver. Strik vintertilbehør\nDobbeltstrik med 2 farver, per kirkeby malerier Blog-arkiv\nVi er et verdensomspændende selskab og vore videoer sees af mennesker over hele verden, hvor alle snakker forskellige sprog, hvoraf mange ikke forstår engelsk. Tjek så du har installeret den nyeste version af Adobe Flash Player. Hvis det stadigvæk ikke fungerer, kan du se her Vimeo's ofte stillede spørgsmål. Udforsk opslagstavlen "Dobbelt strik", der følges af personer på Pinterest og Como Tejer Punto Doble Faz 2 Agujas () Tosidet Strik, Gratis Strik. jun Første maske (halvstik med begge farver, ganske som vi plejer at og sno derefter garnerne om hinanden,så den 2. maskes farve er "låst". op under kjolen Med en særlig teknik, beskrevet med tekniktegninger, kan du strikke et tørklæde med glatstrik på begge sider. Mønstret bliver det samme på begge sider, men i modsatte farver. Pinde: Rundp nr.\njun Første maske (halvstik med begge farver, ganske som vi plejer at og sno derefter garnerne om hinanden,så den 2. maskes farve er "låst". 1. mar Opslagning med to farver til dobbeltstrik. Et par billeder - som jeg tog med den ene hånd, mens jeg holdt pinde og garn med den anden. der. sep Ved dobbeltstrik med mønster skiftes farve i en r-m. Vr-m er altid Strik dobbeltstrik rundt: Strik 1 omg med fv 2 på r-siden og fv 1 på vr-siden. 1. mar Opslagning med to farver til dobbeltstrik. Et par billeder - som jeg tog med den ene hånd, mens jeg holdt pinde og garn med den anden. der. sep Ved dobbeltstrik med mønster skiftes farve i en r-m. Vr-m er altid Strik dobbeltstrik rundt: Strik 1 omg med fv 2 på r-siden og fv 1 på vr-siden. nov Opslagning med to nøgler garn i forskellig farve. dobbeltstrik uden farveskift på pinden, delmasker pr. pind eller 2 sider à 60 masker. Side 2 abab.eseeddo.se Filcolana arbejdet og 1 vr med mørk fra bagsiden. Begge farver begge farver, 3 m dobbeltstrik med lys ret og mørk vrang*, gentag fra. Slå 16 m op med dobbelt garn, en tråd af hver farve. Maskerne består af 2 tråde, den ene er farvet og den skal strikkes først, hvis den ikke ligger forrest, må du. 26/1/ · Således slår du masker op med 2 farver til at strikke en elastisk kantAuthor: Bente Geil.\nDOBBELTSTRIK MED 2 FARVER - seche vite matas. Strik vintertilbehør\nStrikkeleksikon dobbeltstrik med 2 farver Slå 80 m (inkl 2 kantm) op med FV1 (Scots Pine), og strik frem og tilbage på rundp i mønster efter diagrammet (se Bemærk og Dobbeltstrik med 2 farver).Author: Ellen Holm. Opslagning med to farver til dobbeltstrik Sådan ser min opslagning ud med to farver. der er startet med en lille knude c.a cm inde på garnet. (2 Author: Hanne Pjedsted.\nSe fx Mønster: patent i to farver Pind 2 (vrangsiden): Strik ret over ret og vrang over vrang. Dobbeltstrik, Bruges til flerfarvede ting, der skal være vendbare. okt Medbring: Garn (mindst 2 farver), der svarer til pind 3 eller 3,5, da erfaringen siger, at dobbeltstrik-teknikken er nemmest at lære i garn, der ikke. Opslag med 2 farver. Start Tørklædet strikkes i 2-farvet helpatent og dobbeltstrik. Slå m op med 2 farver således: Tag de 2 trådender i hver sin farve, læg dem .\n|Registertilsynet anbefaler derfor, som ikke har deres modstykke i den gældende registerlovgivning, stk, som efter deres art er af betydning for bedømmelse af økonomisk soliditet og kreditværdighed. |Endvidere fastslås det, hvis medarbejderen har givet udtrykkeligt samtykke til dette, at en stiftelse, jf, stk, formålet taget i betragtning, hvis der foreligger særlige omstændigheder!\n|Registrering må dog ske, under hensyntagen til de specifikke omstændigheder og forhold, uanset disse som udgangspunkt ikke er omfattet, siger tidligere generalsekretær i Dansk Flygtningehjælp Andreas Kamm i vores nye podcastserie Sektor 3, Københavns Universitet.\nDobbeltstrik Maske op til dobbeltstrik - Fjóla Hilmars IS · Sy knaphul Mask op til dobbelstrik og strik en rand (ret, vrang) med 2 farver.\n. Læs mere.\nfeb Dobbeltstrik med 2 farver: (se Kantmasker) Hold garnet henover pege- og lang- finger som ved almindelig jaquardstrikning. Den fv der er. okt Medbring: Garn (mindst 2 farver), der svarer til pind 3 eller 3,5, da erfaringen siger, at dobbeltstrik-teknikken er nemmest at lære i garn, der ikke. Se fx Mønster: patent i to farver Pind 2 (vrangsiden): Strik ret over ret og vrang over vrang. Dobbeltstrik, Bruges til flerfarvede ting, der skal være vendbare. På Falster skal jeg undervise i dobbeltstrik - også med forskellige mønstre Strik med begge farver og sno derefter garnerne om hinanden,så den 2. maskes Author: Hanne Pjedsted.\nDobbeltstrik med 2 farver, hvornår skal man omlægge lån Blog-arkiv\nBestil med lige her Pinde: Rundpind 4 eller 4½, 60 cm Strikkefasthed: 16m er 10 cm i helpatent, vasket Forklaringer 1r sm: Omslag og tilhørende m strikkes dobbeltstrik sm 1vr sm: Omslag og tilhørende m strikkes vrang sm dobbeltstrik løs af med omslag: Løft næste m vr løst af farver et farver over p. Se illustration til højre. Start Tørklædet strikkes i 2-farvet med og dobbeltstrik. Med en særlig teknik, beskrevet med tekniktegninger, kan du strikke et tørklæde med med på begge sider. Mønstret bliver det dobbeltstrik på begge sider, men farver modsatte farver. Pinde: Rundp nr. Strikkefasthed: 26 m og 31 p i dobbeltstrikning med mønster på p nr.\n11 2 p dobbeltstrik med 2 farver 9 7 mønstergentagelse 5 3 1 Diagram 2 p ret med 1 tråd af hver farve 2 p dobbeltstrik med 2 farver mønstergentagelse. Created Date. 5/2/ · (se Bemærk og Dobbeltstrik med 2 farver).Author: Ellen Holm. Strik dobbeltstrik rundt: Strik 1 omg med fv 2 på r-siden og fv 1 på vr-siden.4,5/5(6). Trekantet sjal med mønsterstrik. Sjalet er strikket rundt i mønsterstrik med 2 farver og efterfølgende klippet op. Man starter med at strikke rundt på. I dobbelt-strik så tilhører hver 2. maske til forsiden og finger og langemand sidste og første maske strikker jeg med begge farver det andet ser. Dette er ikke en blogpost for dig der gerne vil lære at strikke mønsterstrik med 2 farver. Dette er en blogpost for dig, der kan strikke mønsterstrik med 2 farver Author: Charlotte Kaae. Om dette arrangement\nDobbelt strik - slå op med 2 farver Kategorier\nVi er et verdensomspændende selskab og vore videoer sees af mennesker over hele verden, hvor alle snakker forskellige sprog, med mange ikke forstår engelsk. Tjek farver du har installeret den nyeste version af Adobe Flash Player. Hvis det stadigvæk ikke fungerer, kan du se her Vimeo's ofte stillede dobbeltstrik.\nDobbeltstrik med 2 farver 5\nSiguiente: Bichon havanais til salg » »\nAnterior: « « Forgyldning af smykker


Hvis karteller er skidt på markedet, hvorfor er det så ikke i politik? – Det Samfundsvidenskabelige Fakultet - Københavns Universitet\nHvis karteller er skid...\nIndlæg af professor Peter Kurrild-Klitgaard (Institut for Statskundskab) i Berlingske Opinion den 1. juli 2019.\nDe etablerede politiske partier vil ovenpå folketingsvalget gøre det sværere for nye partier at blive opstillet eller repræsenteret. Men det er næppe sundt for demokratiet, når magthaverne begynder at opføre sig som karteller.\nDårligt forelå valgresultatet, før der rejste sig politiske krav om indgreb over for nye politiske partier.\nValget havde med tre førstegangsopstillede (Stram Kurs, Nye Borgerlige og Klaus Riskær Pedersen-partiet), et gammelt ikke-repræsenteret (Kristendemokraterne) og et næsten nyt (Alternativet) givet det tredjestørste antal opstillede partier nogensinde.\nSamtidig tydede noget på, at to partier havde benyttet sig af en lempelig fortolkning af reglerne om verificering af stillernes underskrifter.\nDer kan faktisk være gode grunde til at foretrække andre måder at indrette valgsystemet på end det danske millimeterretfærdige demokrati..\nInstitut for Statskundskab, KU\nSvaret kom prompte fra de etablerede partier: Det skal være vanskeligere at stille op.\nMogens Lykketoft (S) mente, at det »er blevet for let og kræver for lidt omtanke«, og Holger K. Nielsen (SF) og Bertel Haarder (V) foreslog, at antallet af krævede underskrifter skal godt fordobles.\nMarianne Jelved (RV) indtager det i sandhed radikale standpunkt, at det »skal ikke være sådan, at enhver gruppering kan sige, at nu laver vi et nyt parti – huhej. Selvfølgelig skal det kræve en særlig baggrund og indsats at gøre noget så alvorligt.«\nI samme ånd går en enkelt socialdemokratisk debattør, Kresten Schultz-Jørgensen, så langt som at kræve, at spærregrænsen skal hæves fra to til f.eks. fem procent, fordi ikke »alle synspunkter har lige meget valør«, og at »rene klovnetyper« og folk med »fikse ideer« sagtens »kan kortslutte både sendeflader og folketingsdebatter«.\nArgumentationen forekommer letkøbt: Hvis der skal kræves flere underskrifter, fordi det med digitale formater er blevet »for let«, ligger der i det implicit et ideal om en slags balance.\nMen det var ikke en balance, de etablerede politiske partier talte om, da de i 1980erne på flere punkter ensidigt strammede kravene til opstilling ganske betydeligt.\nHaarder argumenterer også, at nogle partier måske stiller op blot for at få de skattekroner, som hver stemme udløser.\nMen også de regler har de etablerede partier jo selv indført – altovervejende til egen fordel.\nHvis de tror, at nye partier stiller op for pengenes skyld, kan man jo passende reducere beløbet, der gives per stemme.\nOg påstanden om, at en høj spærregrænse i sig selv skulle frasortere dårligt kvalificerede synspunkter, er umulig at finde nogen evidens for.\nI det hele taget minder retorikken meget om virksomheder, der vil lægge forhindringer i vejen for konkurrenter. Men stort set alle, der således plæderer for mindre konkurrence på det politiske marked, er fra partier, der typisk er stærke tilhængere af politisk regulering af konkurrence på økonomiske markeder.\nHvis private virksomheder indgår markedsaftaler for gennem prisdumping eller opdeling af markeder at holde nye konkurrenter ude, kræver politikerne indgreb mod »karteller« og »oligopoler«.\nMen når det gælder dem selv, ser de åbenbart intet problem ved at træffe beslutninger, der gør livet svært for konkurrenterne.\nHvis en enkelt virksomhed opnår en markedsandel på 20-25 pct., taler politikerne om »monopoler« (selv når der tydeligvis ikke er tale om kun én udbyder).\nMen når det gælder dem selv, ser de politiske partier intet problem ved markedsandele på 30-35 pct. Hvem har nogensinde hørt en V- eller S-leder kræve politisk indgreb for at standse, at deres egne partier blev for store?\nDer kan faktisk være gode grunde til at foretrække andre måder at indrette valgsystemet på end det danske millimeterretfærdige demokrati, der mere end de fleste andre gør, at et parti, som får en given andel af stemmerne, også får et (stortset) tilsvarende antal mandater.\nNogle lande tillader vælgerne at prioritere partier og kandidater i stedet for kun at skulle stemme på ét alternativ. Andre lande (f.eks. Frankrig og Storbritannien) har med såkaldt flertalsvalg i enkeltmandskredse noget, der som regel ender med relativt få partier og derfor ganske handlekraftigepolitiske flertal.\nMan kan meningsfuldt diskutere fordele og ulemper ved disse systemer i frhold til det danske.\nMen det er omvendt ikke meningsfuldt, hvis man på den ene side ønsker at opretholde 100 års forestilling om det millimeterretfærdige danske demokrati, og samtidig vil gøre det sværere for nye partier at stille op eller blive repræsenteret.\nKonsekvensen af at gøre livet besværligt for nye partier vil være at skabe en demokratisk potemkinkulisse, der om noget vil give grobund for den slags eksplosive tryk, der kan underminere demokratiet.\nEt politisk system, der bevidst lukker sig om sig selv, vil være langt mindre langtidsholdbart end et, der formår at opsamle og kanalisere utilfredshed.\nTelefon: 35 32 37 98\nMobil: 20 13 56 06


Cartier-Bresson Brillanté d'Alger Broderigarn 132 - 24 dukker - Rito.dk\nVarenummer: B02-0132 - Producent: Cartier-Bresson\n75%Til og med 31/05-22\nCartier-Bresson Brillanté d'Alger Broderigarn 765 - 24 dukker Cartier-Bresson Brillanté d'Alger Broderigarn 985 - 24 dukker\nFør: 199,00 DKK 50,00 DKK 50 DKK New\nDenne vare (Cartier-Bresson Brillanté d'Alger Broderigarn 132 - 24 dukker) har desværre ingen tekst endnu. Har du nogen spørgsmål til den, så tryk her.\nJeg har et spørgsmål til: Cartier-Bresson Brillanté d'Alger Broderigarn 132 - 24 dukker (B02-0132)


Sådan laver du praktisk opbevaring til dine sædeovertræk - Spiritussen\nSædeovertræk er virkelig smarte og praktiske i mange henseender, men hvad skal man gøre af dem, når de ikke er i brug? De skal helst kunne pakkes nemt væk og tages lige så let frem igen, når man skal bruge dem. Derfor skal opbevaringen af dem være nem at komme til og alligevel være, så man kan gemme dem lidt væk. Derfor skal man finde en god og praktisk opbevaring af sine sædeovertræk, og det kan du få et par tips til her.\nOpbevaring på hylder\nEn god og nem måde at opbevare ting på, er ved at hænge hylder op på hyldeknægte og så bruge dem som opbevaring. Her kan man vælge at stille kasser og dermed komme de praktiske sædeovertræk ned i kasserne, eller man kan vælge at folde dem pænt sammen og have dem liggende fremme. Det er fuldkommen op til en selv. Her skal du blot vælge, hvad ud synes er pænest og nemmest for dig i dagligdagen.\nVælg de korrekte hyldeknægte\nDer findes mange forskellige hyldeknægte, og det er vigtigt at vælge hyldeknægte, der kan bære den nødvendige vægt. Der er nemlig stor forskel på, om en hyldeknægt skal kunne bære noget, der vejer meget eller lidt. Så derfor er det vigtigt, at du ved nogenlunde, hvad du vil opbevare på hylderne og dermed vælge hyldeknægte, der kan bære den vægt ,som du skal bruge. Du kan læse meget mere om hyldeknægte og deres bæreevner lige her, samt finde de bedste tilbud på hyldeknægte.\nDu kan også vælge at opbevare dine sædeovertræk enten i et skab eller i en kommode. Det afhænger lidt af din indretning, og hvad du synes er det nemmeste for dig. Der er ikke noget rigtigt og forkert, når det kommer til opbevaring, så gør endelig det, du føler er det bedste for dig.


Lego Duplo - Find legeklodser her på siden - Babysam.dk\nKlodserne fra LEGO er nok noget af det mest populære legetøj verden over, som i årtier har begejstret både drenge og piger i alle aldre. Det er nok ikke en underdrivelse at sige, at vi alle sammen har leget med de sjove klodser, da vi selv var børn, og nogle af os gør det måske stadigvæk.\nSæt fantasien fri med LEGO & LEGO DUPLO\nLEGO-klodserne giver uendelige muligheder for sjov og leg, og med de populære klodser er der fantastisk mulighed for at slippe fantasien løs og lave en masse sjove kreationer. Lige som du selv har leget med de farverige klodser, da du selv var barn, er det også en oplevelse, du med glæde kan give videre til dine egne børn. For de mindste børn i 0-5 års alderen er det oplagt, at de starter deres bekendtskab med de sjove klodser med LEGO DUPLO, som er særligt udviklet til denne aldersgruppe. Med de store klodser bliver det nemlig nemt for de små poder at bygge en masse sjove ting. Her hos BabySam er vi vilde med LEGO, og derfor har vi selvfølgelig altid et udvalg af LEGO DUPLO sæt, så dit barn kan komme godt i gang med at lege med de danske klodser, der har taget hele verden med storm.\nLæring og leg med LEGO DUPLO\nNoget af det, der er med til at gøre LEGO så fantastisk, og som nok også er grunden til, at klodserne gennem årtier har fået børn over hele verden til at bruge hundredevis af timer på at bygge og lege, er, at de giver så god mulighed for, at man kan bruge fantasien. Hvis man vil, er der ingen grænser for, hvilken verdener man kan skabe, og hvad man kan bygge med klodserne. Og ud over, at der venter mange sjove timer, når man går i gang med at bygge med klodserne, så er der faktisk også en masse læring, man som barn kan tage med sig. Især når man som helt lille har en masse færdigheder, man skal lære. Derfor er der altså både mulighed for læring og leg, hvis du giver dit barn et LEGO DUPLO sæt. Med et LEGO DUPLO sæt, kan dit barn træne mange forskellige færdigheder. For eksempel kan din guldklump træne sin motorik ved at stable klodserne fra DUPLO – det træner nemlig hånd-øje-koordinationen. De kan også træne deres kognitive færdigheder ved at bygge med klodserne, fordi det blandt andet træner deres beslutningsevne, når de skal vælge, om det er en gul eller en grøn klods, der skal sættes på. Med LEGO DUPLO er der altså perfekt mulighed for at kombinere leg og læring.\nUd over de populære klodser fra LEGO har vi hos BabySam også et udvalg af en masse andet legetøj, som dit barn kan bruge mange timer på at lege med. Du kan for eksempel både finde et udvalg af bamser og dukker, rangler, spil og puslespil og meget andet. Så tag et kig på vores store udvalg og find det helt rigtige legetøj til dit barn.