→ Køb Plantevogn online → Klik her for at se udvalget\nEn masse e-firmaer yder i vore dage diverse billige former for levering til plantevogn. Den mest benyttede er for nærværende at få leveret til et udleveringssted, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente din nyindkøbte vare den dag der passer dig. Muligheden er jo meget praktisk, samt typisk desuden den mest letkøbte mulighed for levering.\nDu burde tillige planlægge at få leveret hjem til dig selv eller ud til dit arbejde. Leveringsformen viser sig for det meste en sjat mindre billig, men desuden vældig fremkommelig ved køb af plantevogn online. Den billigste leveringsform er uden tvivl at du selv henter varerne, men dette stiller krav om at du befinder dig nærved internet firmaets byggecenter, fx Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan eller Bauhaus.\nFragtperioden på plantevogn kan vise sig at være usædvanlig væsentlig forudsat man står og skal bruge pakken omgående, og derfor er det i sandhed aktuelt at vi ser nærmere på den estimerede leveringstid på plantevogn. En stor portion internet foretagender – for eksempel Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – stiller garanti om billig levering på næste hverdag på flere produkter online, der dog stiller krav om at bestillingen fuldbyrdes inden et besluttet klokkeslæt, sådan at de kan nå at få ordren distribueret forinden de lageransatte har fyraften.\nEn række e-forretninger i Danmark sikrer gebyrfri levering på plantevogn online, men ofte kræver det at du shopper for en bestemt sum. Desuden skulle man vælge den mindst kostelige type af levering, som i de fleste tilfælde vil blive at få bragt din bestilling til en pakkeshop.\nMasser af byggemarkedskæder yder klik-og-hent hvor man bestiller billig plantevogn online men afhenter i byggecenteret. Fx Stark, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, XL-Byg og Silvan. Byggemarkederne foreslår bl.a. afhentning af plantevogn i følgende områder:\nFrederikshavn, Aalborg, Nyborg, Viborg, Hjørring, Ikast, Køge, Brabrand, Roskilde, Værløse, Glostrup, Esbjerg, Thisted, Helsingør, Rødovre, Albertslund, Vallensbæk, Horsens, Haderslev, Holbæk, Frederiksberg, Aabenraa, Brønshøj, Åbyhøj, Valby, Nakskov, Næstved, Svendborg, Odder, Hedehusene, Brøndby, Brønderslev, Grenaa, Ishøj, Gladsaxe, København, Kolding, Hobro, Herning, Vejle, Greve, Rudersdal, Ballerup, Nørresundby, Haslev, Herlev, Hvidovre, Randers, Lyngby, Hillerød, Fredericia, Højbjerg, Risskov, Skive, Odense, Silkeborg, Struer, Korsør, Varde, Holstebro, Vanløse, Lystrup, Middelfart, Sønderborg, Lillerød, Kalundborg, Nykøbing Falster, Taastrup, Tårnby, Hedensted, Ringsted, Skanderborg, Allerød, Farum, Kokkedal, Aarhus, Dragør, Rønne, Jyllinge, Solrød Strand, Gentofte, Frederiksværk, Virum, Tilst, Hørsholm, Vordingborg, Charlottenlund, Birkerød, Frederikssund, Stenløse, Nærum, Søborg, Slagelse, og Ølstykke, .\nKlik-og-hent for plantevogn er tilgængeligt i de fleste områder af Danmark: Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn, Sydfyn, Østfyn), Jylland (Sønderjylland, Vestjylland, Midtjylland, Nordjylland, Østjylland, Syddanmark, Sydjylland) og Sjælland (Hovedstaden, Østsjælland, Amager, Midtsjælland, Vestsjælland, Lolland, Sydsjælland, Bornholm, Falster, Nordsjælland).\nNår der ses på statistikkerne står det tydeligt, at online shoppere tit kigger efter bl.a. billig plantevogn og plantevogn priser. Foruden dette ser vi ofte folk søge fx plantevogn tilbud, køb plantevogn samt plantevogn online, plus de velkendte byggekæder som XL-Byg, Bygma, Silvan, Davidsen, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, 10-4 og Jem og Fix.\nSpar penge på plantevogn\nDet er virkelig fleksibelt for alle at finde de bedste priser på billige plantevogn online på tværs af internet firmaer i Danmark, og på grund af dette har massevis af internet shops været nødt til at nedbringe prisen på plantevogn kolossalt, og ovenikøbet sikre levering uden betaling.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre være profitabelt at analysere indtil flere e-firmaer efter tilbud på plantevogn online forud for at du gennemfører din bestilling, så man ikke er i tvivl om at få den mest billige pris. Kig ikke blot hos de udbredte byggekæder som Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, 10-4, Bauhaus, Bygma og Harald Nyborg.\nDu må trods alt være så påpasselig, at i tilfælde af at en online webshop forhandler billige plantevogn online til en udsalgspris der kan ses som besynderligt letkøbt, er det ofte være et symbol på en uægte online virksomhed. Køb med kort er dog dækket ind under et lovbud, der sikrer køberen imod snydagtige internet shops.\nVi tilråder køb med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du bruge en afdragsordning som for eksempel ViaBill, ifald du gerne vil betale omkostningerne til plantevogn over en længere periode. Det fås typisk hos nichefokuserede webshops, men sjældent de gængse byggecentre som eksempelvis Bygma, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, Stark og Jem og Fix.\nNår vi ser på data er det klart, at netshoppere mange gange leder efter blandt andet plantevogn tilbud og billig plantevogn. Vi ser desuden som regel folk søge for eksempel køb plantevogn, plantevogn priser samt plantevogn online.\nTrustpilot giver dig temmelig gode genveje til at gennemrode ret mange aktuelle køberes vurderinger og af den grund slår vi et slag for, at du betragter internet virksomhedens anmeldelser forinden du lægger din bestilling på billige plantevogn online.\nFacebook forærer dig ligeledes fuldstændig sikre løsninger til at få indsigt i internet webshoppens popularitet. Herinde ses endda internet varehuse hvor du kan nedfælde en omtale af købsoplevelsen, som tillige må tages i brug til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nInden nogen køber billige plantevogn online i en e-forhandler behøver man til hver en tid kigge på virksomhedens vilkår, det er dog i reglen ikke super spændende, især på de velkendte byggemarkeder som Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix, Silvan og 10-4.\nEt andet alternativ er at tjekke om e-forretningen er godkendt af e-mærket, som generelt er en angivelse af at netbutikken opretholder de opstillede regler, udover at e-handlen jævnligt kigges til af sagkyndige der er meget bekendte med reglerne.\nDette er desuden en god genvej til en håndsrækning, ifald du forvoldes dilemmaer med din shopping med plantevogn. Ligeledes kan det være til hjælp at du er oppe på mærkerne omkring de mest vitale bestemmelser der gælder for købet af plantevogn online, til eksempel hvilken returpolitik e-butikken bruger.\nHer er det på samme måde relevant, at man permanent gemmer sin kvittering, således man i fremtiden kan bevidne sin bestilling af plantevogn, uagtet om man handler fra Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, Bygma, Silvan, Bauhaus eller 10-4.


Hver fjerde dansker har tegn på stress: Er du en af dem?\nSponseret af Krifa\nStress er desværre ikke et fremmedord på de danske arbejdspladser. Talrige undersøgelser viser, at der er en øget tendens til stress i samfundet. I 2019 viste God Arbejdslyst Indeks, der er udarbejdet af Krifas Videncenter for God Arbejdslyst, at hver fjerde danske lønmodtager havde oplevet stresssymptomer ugentlig eller dagligt i en periode på seks måneder.\nPas på dig selv og forebyg stress\nHvordan kan du passe bedre på dig selv og være med til at forebygge stress i din hverdag? Det får du her 5 råd til.\nGå din hverdag igennem, og afklar hvilke områder, der presser dig mest.\nTal med din chef om forventningerne til dig, men overvej også, om det er dine egne forventninger, du bliver presset af.\nLæg arbejdet fra dig, når du kommer hjem.\nPrioritér dine opgaver, og planlæg efter, hvad der er vigtigst og haster mest.\nLyt til kroppens signaler, og sig stop, før din krop gør det for dig.\nDer er forskellige tegn på stress, der er vigtige at kende.\nDe grønne klokker viser dig, at du er kommet i en stresset situation. Læg mærke, hvad der udløste det, så du kan tage hånd om stressen.\nDe gule klokker er en advarsel om stress. Hvis du kan se en ende på det, kan du godt klare dig nogle dage og uger sådan.\nDe røde klokker er alvorlige. Nu skal du gøre noget ved din stress. Start med at gå til din læge.\nFornemmelsen af sommerfugle i maven\nPeriodevis rysten eller tics\nDu sveder mere\nDu føler dig trist og græder oftere\nDu bliver indadvendt\nDu glemmer ting og er fraværende\nDit immunforsvar bliver dårligere\nDu orker ikke at være social\nDu bliver aggressiv\nDu vil ikke erkende, at du er stresset\nGratis stressfri-forløb til alle\nHar du symptomer på stress – eller vil du forebygge, at du eller en af dine nærmeste rammes? Så kan Krifa hjælpe dig med et professionelt og skræddersyet forløb. Krifa har stillet Stressfri – et online hjælperedskab mod stress - gratis til rådighed, så alle, der har stress inde på livet, kan komme godt videre i deres arbejdsliv.\nHver 4. dansker har tegn på stress: Er du en af dem?


8 magiske tråde, for hvilke en intelligent kvinde trækker i forhold til en mand - Relationer - 2020\nDen vigtigste hemmelighed i en vellykket union er at være en intelligent og klog kvinde, for kun hun ved, hvordan man påvirker en mand korrekt, tæmmer ham og gør ham til den mest blide killing i verden.\n1. Giv ham frihed\nInden for rimelige grænser, selvfølgelig. Jo mere vi begrænser en mand, jo mere vil han bryde reglerne - alt er nøjagtigt det samme som hos børn. Gå væk fra omvendt, og hvis du ikke frigiver det helt, så lad det bare se ud, og du vil se, at fuglen ikke vil flyve overalt.\n2. Behandle hans forældre og venner godt.\nDet er ikke nødvendigt at have tætte og tætte forbindelser med dem, du kan bare holde kontakten med venner eller begrænse dig til venlige kontakter. Det vigtigste - ingen skændsler, fornærmelser og showdowns. Du vil se, at mænd sætter pris på kvinder, der kan finde den rigtige tilgang til folk, der er kære for ham.\n3. Vær ikke hysterisk\nMexicanske lidenskaber og skandaler er gode, måske kun som opvarmning før sex og derefter i meget kort tid. Kloge kvinder ved, at man med ro, tilstrækkelighed og ro kan bevæge sig meget mere end en konstant afklaring af forhold og skænderier.\n4. Lær at lytte til ham.\nNår en mand deler noget med dig, betyder det at du virkelig er en vigtig og betydelig person for ham. Prøv derfor ikke at gå glip af denne tråd, men vis at du virkelig er klar til at lytte til det og give praktisk rådgivning.\n5. Forsøg ikke at være førende inden for relationer.\nSmarte kvinder ved, at dette ikke vil føre til noget godt. Selvom din karakter er sådan, at du leder og aktiv, så prøv at bruge kvinders tricks til at gøre tøjlerne til familie og beslutningstagning liggende på mænds skuldre. Nå eller i det mindste tænkte han det.\n6. Pas på ham\nOmsorg er meget vigtigt i et forhold. Du bør ikke blive en anden mor for ham, men kvinden, der elsker ham, forsøger at omringe ham med trøst og hygge er meget nødvendigt. Vores liv består af småbørn, så glem ikke at vise din gode holdning til ham bogstaveligt i alt, begyndende med fuldstændig trivia.\n7. Del hans hobbyer\nSelvom du ikke kan stå på sporten, så er der mindst en lille interesse for fodbold, som han elsker så meget efter at have lyttet til sin historie om den seneste kamp. Endnu bedre, prøv at dele sine hobbyer i praksis - for eksempel forsøge at mestre bilkøretøjer, sport han kan lide eller noget andet. Hvad er der ikke grund til at hænge ud?\n8. ros ham\nMænd elsker ros, så sørg for at din elskede er fuld. Lov ham for alt - for en buket af roser, en negliseret hylde og bare for at være i nærheden af dig, så kære, pålidelige og din alene.\nCopyright 2020 \_ none \_ 8 magiske tråde, for hvilke en intelligent kvinde trækker i forhold til en mand


Asien›Indien›Vestlige Bengal›Darjeeling›Forslag til aktiviteter i Darjeeling› Druk Thupten Sangag Choling Monastery\n22 anmeldelser Nr. 38 af 93 aktiviteter i Darjeeling Hellige og religiøse steder, Seværdigheder og vartegn Oversigt Anmeldelser (22)\nSlet Druk Thupten Sangag Choling Monastery fra Gemte sider Du har tilføjet Druk Thupten Sangag Choling Monastery til Gemte sider Anbefaler du denne seværdighed til rejsende på et lille budget?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Hill Cart Road | Dali, Darjeeling, Indien Forbedr denne registrering Alle billeder fra besøgende (14)\nTak for din vurdering. Anmeldt 2 juli 2016 jyoti345, Indore, Indien\n565 anmeldelser 0.6 km\n271 anmeldelser 2.5 km\nBegynd din anmeldelse af Druk Thupten Sangag Choling Monastery Klik her for at vurdere\nDarjeeling, Vestlige Bengal Aloobari Gompa Monastery\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Druk Thupten Sangag Choling Monastery Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 565 anmeldelser Japanese Peace Pagoda\n475 anmeldelser Chowrasta\n586 anmeldelser Darjeeling Himalayan Railway


Samarbejde og konfrontation. - PDF\nSamarbejde og konfrontation.\nDownload "Samarbejde og konfrontation."\n1 Samarbejde og konfrontation. Opbygning og nedbrydning af social kapital i de danske landdistrikter Ph.d.-afhandling Gunnar Lind Haase Svendsen September 2003 Institut for Historie, Kultur og Samfundsbeskrivelse Syddansk Universitet\n2 Forord Denne ph.d.-afhandling, der er udformet som en artikelsamling, indgår som del af forskningsprogrammet Mennesker i det agrare landskab under forskningsrådenes tværvidenskabelige program Det agrare landskab i Danmark Formålet er indenfor en nyere, international social kapital teoriramme at beskrive og analysere samarbejds- og konfrontationsstrategier i de danske landdistrikter Foruden introduktion og en afsluttende syntese består afhandlingen af 3 hoveddele. Første del rummer forskningsoversigt samt en præsentation af begrebet social kapital. Anden del består af en række kulturhistoriske case studier af samarbejds- og konfrontationsstrategier i de danske landdistrikter med hovedvægt på de civile bevægelser, her ikke mindst andelsbevægelsen. Tredje del præsenterer resultater fra et nyligt afsluttet feltarbejde i Ravnsborg Kommune på Nordvestlolland. De historiske case studier foretog jeg under min ansættelse på Institut for grænseregionsforskning, Aabenraa. Feltarbejdsundersøgelsen har jeg lavet under min ansættelse på Center for Forskning og Udvikling i Landdistrikter, Syddansk Universitet, Esbjerg. Hovedresultater og anbefalinger herfra er blevet formidlet i rapporten Vi hilser da på hinanden De nye tilflyttere i Ravnsborg Kommune: Problemer og muligheder, der udkom i august Jeg præsenterede rapporten på rådhuset i Horslunde 27. august i et 3 timers seminar for borgmester, byråd, sagsbehandlere, ledere for aktiveringsfolk m.fl. de fleste nogle, jeg havde interviewet i forbindelse med undersøgelsen. P.t. arbejder kommunens Kultur- og Socialudvalg på at\n3 omsætte mine anbefalinger til praksis. Undersøgelsen har generelt vakt megen medieopmærksomhed. Til bedømmelsesudvalget vedlægges sammen med afhandlingen et bogmanuskript med titlen The Creation and Destruction of Social Capital: Entrepreneurship, Co-operative Movements and Institutions (Bilag 1). Denne bog har jeg skrevet sammen med lektor, ph.d. Gert Tinggaard Svendsen, Handelshøjskolen i Århus. Manuskriptet er afleveret til forlaget Edward Elgar og forventes at udkomme i januar Hensigten med at vedlægge bogen er at give bedømmelsesudvalget en mulighed for at orientere sig om, hvilke internationale bidrag mine social kapital studier rummer. Foruden manuskriptet vedlægges en erklæring fra min medforfatter, hvori han gør rede for, hvilke dele, vi hver især har skrevet (Bilag 2). Endelig vedlægges en referee udtalelse om bogen af professor Elinor Ostrom, Indiana University (Bilag 3). Jeg vil gerne takke forskningsrådene for finansieringen af mit ph.d.- stipendiat. Tak til lektor Per Grau Møller, der har været min vejleder under det meste af forløbet, samt til min programleder, forskningsleder Henrik Christoffersen. Også en tak til centerleder Hanne W. Tanvig. En helt særlig tak vil jeg rette til min bror Gert T. Svendsen, der utrætteligt har bakket mig op gennem hele forløbet. September 2003 Gunnar Lind Haase Svendsen\n4 INDHOLD INTRODUKTION 1. Problemformulering 2. Teori og metode 2.1. Bidrag 2.2. Teori 2.3. Metode 3. Præsentation af artiklerne DEL 1: OVERSIGTER 1) Landdistriktsforskningen i Danmark og i udlandet. En oversigtsartikel. Institut for grænseregionsforskning, Aabenraa. Working paper nr /DK (august 2002). 2) Hvad er social kapital?. Dansk Sociologi, nr. 1, 2001, s DEL 2: KULTURHISTORISKE CASE STUDIER 3) Historien anskuet som et kapitalmarked. Selvorganiseringen i de danske landdistrikter Fortid og Nutid, nr. 1, 2001, s ) Hvad er strukturændringer? Samfundsøkonomen, nr. 5, 2002, s ) Dansk mejeribrug og udviklingens lov Historie, nr. 1, 2002, s ) Livsformer i landbruget. Den evindelige spænding mellem det traditionelle og det moderne. Bol og By, nr. 2, 2001, s ) De danske ungdomsforeninger og kampen mellem land og by. Fortid og Nutid, nr. 3, 2002, s ) Det store halbyggeri. Fortid og Nutid, nr. 3 (udkommer september 2003). 9) Den gode vilje. Om planlægningen og realiseringen af Agerskov-hallen. Sønderjyske Årbøger, årgang 2002, s ) Retten til udvikling. Opbygningen af et begrebshegemoni i de danske landdistrikter Den jyske Historiker, nr. 100, 2002, s\n5 DEL 3: FELTARBEJDE 11) Opbygning af brobyggende og båndlæggende social kapital i en dansk udkantskommune SYNTESE 1. Hovedspørgsmålet 2. Hovedbidrag og teoretisk tilgang 3. Hovedresultater 3.1. Oversigter 3.2. Kulturhistoriske case studier 3.3. Feltarbejde 4. Hovedkonklusion og perspektivering RESUMÉER Dansk resumé English summary Liste over publikationer i forbindelse med ph.d.-forløb SUPPLERENDE ARTIKEL: Social kapital begrebet: Muligheder og begrænsninger\n6 INTRODUKTION 1. Problemformulering 2. Teori og metode 2.1. Bidrag 2.2. Teori 2.3. Metode 3. Præsentation af artiklerne\n7 INTRODUKTION 1. Problemformulering Dansk landdistriktshistorie har frem til i dag været rig på såvel samarbejde som konflikter mellem landbogrupper. Hvorledes forstår man disse modsatrettede tendenser, og hvilke konsekvenser har de haft for landbefolkningens livsvilkår? Denne afhandling, der foruden denne introduktion og en består af 1 working paper, 9 artikler i anerkendte danske tidsskrifter samt 1 feltarbejdsrapport, søger at svare på disse spørgsmål ved at belyse samarbejds- og konfrontationsstrategier i de danske landdistrikter Dette sker indenfor en nyere, international social kapital teoriramme, hvor social kapital skal forstås som netværksbaseret samarbejde udsprunget af tillid og regelmæssig ansigt til ansigt kontakt. På mikroniveau kan en social kapital ses som en konkret ressource for et individ, på makroniveau som en produktionsfaktor på linje med øvrige kapitaler som fysisk og human kapital. Hovedspørgsmålet er: Hvorledes opbygges og nedbrydes social kapital i de danske landdistrikter i perioden ? Mere præcist menes der med opbygning af social kapital en opbygning af det, den amerikanske politolog Robert D. Putnam i sin seneste bog, Bowling Alone, har benævnt brobyggende (bridging) social kapital. Brobyggende social kapital består af inkluderende netværk, der er åbne udadtil, og som rummer folk på tværs af forskellige sociale skel. 1 Den medfører udbredt tillid og civile samarbejdstraditioner og udgør som sådan en vigtig samfundssmørelse (lubricator), der er til fælles gavn for alle borgerne (en positiv eksternalitet, som økonomerne udtrykker det). 1 Putnam 2000, s\n8 Nedbrydningen af social kapital knytter sig derimod til opkomsten af det, Putnam har kaldt båndlæggende (bonding) social kapital i form af indadvendte netværk, der forstærker ekskluderende identiteter og homogene grupper. 2 Båndlæggende social kapital medfører mistillid, konfrontationer og manglende samarbejde mellem forskellige grupper og udgør som sådan en superlim (superglue), der er til skade for alle (en negativ eksternalitet). Undersøgelsen starter med at opspore, hvorledes en unik beholdning af brobyggende social kapital blev opbygget i forbindelse med de mange civile bevægelser efter nederlaget, her ikke mindst indenfor andelsbevægelsen. Dette medførte en markant økonomisk vækst på landet. Imidlertid førte religiøse konflikter mellem indremissionske og grundtvigianere fra omkring 1890 til opkomsten af båndlæggende social kapital og hermed en delvis nedbrydning af denne social kapital i landsognene, til stor økonomisk skade for alle parter. I det 20. århundrede har især idrætshalsbevægelsen i 1960 erne og 1970 erne fremmet en opbygning af brobyggende social kapital. Derimod har produktions- og bebyggelsesmæssig centralisering og generationskonflikter mellem landbrugere i 1960 erne, samt konflikter mellem tilflyttere og lokale fra 1970 erne og frem medført båndlæggende social kapital. Endelig belyser et nyligt gennemført feltarbejde med fokus på konflikter mellem tilflyttere og lokale i en dansk udkantskommune, hvorledes der på én og samme tid opbygges og nedbrydes social kapital i et nutidigt landdistriktssamfund. 2. Teori og metode 2.1 Bidrag Afhandlingen har to hovedbidrag. I DEL 2 ( Kulturhistoriske case studier ) består det nye bidrag i at anvende social kapital tilgangen på et dansk kulturhistorisk materiale med andelsbevægelsen som det vigtigste case studie. I DEL 3 2 Ibid. 2\n9 ( Feltarbejde ) består det nye bidrag i at benytte samme social kapital teoriramme med henblik på nærmere at belyse social kapital opbygning som processer. Dette sker gennem en nutidig, antropologisk feltarbejdsundersøgelse, der samtidigt knytter tråde tilbage til de case studier i den kulturhistoriske del, som denne antropologiske del teoretisk såvel som empirisk skal ses i naturlig forlængelse af. Samlet vidner både de historiske og nutidige in situ case studier om, at udover traditionelle kapitaler bør man indberegne en ny produktionsfaktor, social kapital. Primært på grund af mangel på kvalitativt orienterede undersøgelser findes der netop her i den internationale social kapital litteratur et stort hul, som denne afhandling bidrager til at fylde ud. Det sidste fører frem til afhandlingens hovedformål, der ganske enkelt består i at vise, at man frem til i dag har glemt en produktionsfaktor! Man har traditionelt opereret med naturlig, fysisk, finansiel og siden 1950 erne human kapital, men man har aldrig indberegnet smurte/stivnede samarbejdsrelationer i form af en social kapital i et nettoregnskab. 3 Med andre ord har vi primært forsinket pga. manglende samarbejde mellem samfundsvidenskab og humaniora først omkring det nye årtusindskifte fundet den nyeste (og sidste?) produktionsfaktor, social kapital. En faktor, der frem til i dag er blevet fuldkomment overset af økonomer, politikere og erhvervsfolk, der har haft en tendens til kun at medregne substanser, der kan måles og vejes og følgelig kvantificeres i statistik. Som sådan skal social kapital ses som et missing link en indenfor humanvidenskaben enestående forglemmelse, der frem til i dag har gjort nettoregnskaber upræcise og til tider ligefrem urealistiske, hvilket de danske andelsvirksomheder er et godt eksempel på. Hvad betyder det, at man har glemt en produktionsfaktor? Kan det ikke være ligemeget? Nej, argumenterer jeg, for om end gjort af usynligt stof har social kapital i høj grad synlige effekter. Med andre ord har det både økonomiske og menneskelige omkostninger, hvis et samfund drænes for (brobyggende) social kapital akkurat ligesom, hvis der havde været tale om et dræn af produktionsmateriel i form af en fysisk kapital eller viden og oplæring i form af en human kapital. 3 Fine 2001, s. 26. Se også Svendsen og Svendsen\n10 I den nyeste social kapital forskning er man til dels klar over, at tilstedeværelsen af en åben og inkluderende social kapital smører (lubricates) et samfund, mens fraværet af social kapital får et samfund til at fragmentere og stivne (super glue). 4 Blandt det endnu ret mangelfulde bevismateriale for en glemt produktionsfaktor kan nævnes Putnam, der på makroniveau bl.a. har vist, at stærkt inkluderende, demokratiske samarbejdstraditioner og udbredt tillid i Norditalien har ført til langt større økonomisk formåen end i Syditalien, der er præget af traditioner for korruption, nepotisme, mistillid og fravær af social kapital. Og i Bowling Alone har Putnam forsøgt statistisk at dokumentere et dræn af en brobyggende social kapital i USA siden slutningen af 1960 erne, samt de deraf følgende økonomiske og menneskelige omkostninger. Sociologerne Bourdieu, Granovetter og Coleman har på mikroniveau vist, at en social kapital i form af netværk udgør en konkret ressource for det enkelte individ, f.eks. i en jobsøgningssituation. 5 Imidlertid bærer den internationale forskning tydeligt præg af, at man har glemt at tage højde for social kapital som The missing link i form af en glemt faktor i regnskaberne. Dette viser sig i en åbenlys mangel på bidrag, der gennem kvalitativt orienterede metoder (som indenfor historie og antropologi) formår at binde mikro- og makroniveauet sammen ved helt konkret at belyse, hvorledes social kapital opbygges og nedbrydes af mennesker in situ, samt hvilke samfundsmæssige konsekvenser dette har i fortiden såvel som i nutiden. Først her igennem bliver det muligt at danne sig et overblik over de samlede omkostninger, der følger af, at man har glemt at indberegne produktionsfaktoren social kapital. Netop her leverer denne afhandling et vigtigt argument for, at social kapital i fremtiden bør indberegnes som en ikke ubetydelig produktionsfaktor ja, måske endog på niveau med human kapital. Efter DEL 1, der består af en forskningsoversigt samt en præsentation af begrebet social kapital, belyser mine kulturhistoriske case studier (DEL 2) således konsekvenser af opbygning og nedbrydning af brobyggende social kapital i landdistrikterne fra 1864 og frem til omkring 1980, mens et netop udført feltarbejde 4 Putnam 1996, Se også Fukuyama For en dybdegående, sociologisk analyse af social fragmentering forårsaget af en samfundsmæssig nedprioritering eller ligefrem destruktion af reciprocitet ud fra politiske og markedsøkonomiske argumenter, se også Mingione Bourdieu 1979, 1986; Granovetter 1974, 1990; Coleman 1988a, 1990, 1994; Coleman og Hoffer\n11 (DEL 3) undersøger tendenser til brobyggende og ikke mindst båndlæggende social kapital i et nutidigt landdistriktssamfund på Nordvestlolland. For alle disse case studier gælder det, at man ikke har været og til stadighed ikke er opmærksom på social kapital som en vigtig produktionsfaktor. Afhandlingens første hovedbidrag er at beskrive og analysere de vigtigste tendenser til brobyggende og båndlæggende social kapital i landdistrikterne fra 1864-nederlaget til omkring Dette sker i en kulturhistorisk del (DEL 2), der består af 8 publicerede artikler. Denne historiske undersøgelse udgør en forståelsesramme for afhandlingens andet nye hovedbidrag, der er en feltarbejdsundersøgelse af brobyggende og båndlæggende social kapital i en nutidig udkantskommune. Nøgleeksemplet i DEL 2 er den danske andelsbevægelse. Andelsbevægelsen er et strålende eksempel på, hvorledes opbygningen af en beholdning af gavnlig, brobyggende social kapital fandt sted efter Ligeledes ser vi her, at religiøse konflikter i løbet af 1890 erne førte til en delvis nedbrydning af denne kapital i mange egne af landet et eksempel på opkomsten af båndlæggende social kapital. Man kan her bl.a. nævne oprettelsen af de søndagshvilende andelsmejerier. En yderligere nedbrydning af brobyggende social kapital indenfor andelsbevægelsen kan spores i 1960 ernes generationskonflikter samt i en tiltagende produktionsmæssig centralisering fra 1960 erne og frem til i dag, hvor man til stadighed i andelsledelsen ikke synes at ville indse, at man er i færd med at nedbryde en værdifuld, social produktionsfaktor. Ungdomsbevægelsen fra omkring 1900 samt idrætshalsbevægelsen i 1960 erne og 1970 erne er eksempler på opbygning af stærkt inkluderende netværk og samfundsgavnlig social kapital, mens den såkaldte landsbysamfundsbevægelse til dels er et eksempel på gruppeisolation og nedbrydning af social kapital. Afhandlingens andet hovedbidrag består i en feltarbejdsdel (DEL 3). Med afsæt i den kulturhistoriske del retter jeg her fokus mod opbygning og nedbrydning af social kapital i et nutidigt landdistriktssamfund. Feltarbejdet, der er foretaget i Ravnsborg Kommune på Nordvestlolland, viser her tydeligt, hvorledes konfrontations- og eksklusionsstrategier landbogrupper imellem fører til generaliseret mistillid og superlim med store menneskelige og økonomiske omkostninger. De omkring 70 5\n12 interviews med tilflyttere og lokale vidner således om, at alle har alt at vinde ved at samarbejde på tværs af gruppeskel men meget at tabe ved ikke at gøre det Teori Social kapital: En ny produktionsfaktor Social kapital er indenfor de sidste par årtier i stigende grad blevet betragtet som en ny platform for tværvidenskabelig forskning af menneskelige relationer. Begrebet bliver således i dag benyttet indenfor så forskellige områder som antropologi og sociologi, historie, psykologi, uddannelse, jura, statskundskab, offentlig administration, management og økonomi. Ifølge Bourdieus og Colemans klassiske definitioner kan social kapital betegnes som netværksbaserede samarbejdsrelationer, der for den enkelte aktør udgør en ressource på linje med f.eks. finansiel og human kapital. 6 Dette fænomen har været relativt underkendt indenfor humanvidenskaben, ikke mindst indenfor økonomi. Sådanne samarbejdsrelationer kan endvidere akkumuleres som varige beholdninger af social kapital, både på individ- og samfundsniveau. 7 En kendt formulering finder vi hos den amerikanske sociolog James S. Coleman: Like other forms of capital, social capital is productive, making possible the achievement of certain ends that in its absence would not be possible. 8 Den værdi, der skabes gennem et frivilligt samarbejde, består i offentlige goder som generaliseret tillid, fælles normer og effektive, sociale sanktioner. Ifølge en sociologisk orienteret tænkning indenfor økonomi udgør social kapital det, man kan kalde den blødeste form for kapital efter finansiel kapital og human kapital. 9 Heraf følger, at social kapital også er den af de tre kapitaler, økonomer og sociologer har haft sværest ved at påvise rent empirisk og følgelig medregne i deres teorier, eftersom menneskelige relationer jo er usynlige, om end de har virkelige effekter. 6 Bourdieu 1986; Coleman Putnam 1993a, Coleman 1988a, s Se f.eks. Coleman\n13 2.2.2 Brobyggende og båndlæggende social kapital Social kapital er en produktionsfaktor i den forstand, at når mennesker frivilligt slutter sig sammen i grupper, skaber kulturelle fællesskaber, vil regelmæssig ansigt til ansigt kontakt skabe tillid og brobyggende (bridging) social kapital i en god cirkel. Som allerede nævnt består en brobyggende social kapital ifølge Putnam af åbne, inkluderende netværk. Et eksempel er den amerikanske civil rights movement, der kulminerede i slutningen af 1960 erne. 10 Det viser sig nemlig, at jo mere folk lærer hinanden at kende på kryds og tværs over en kop kaffe, gennem en snak over hækken, i venners lag, på arbejdspladsen, i foreningslivet, i brugsen, i kirken mv. desto flere broer bygges der mellem folk, der tidligere var hinanden fremmede. Gennem denne personlige nærhed skabes der mere tillid og smørelse i et samfund. Som sådan bliver en brobyggende social kapital en vigtig samfundsressource, eftersom udbredt tillid kommer til at udgøre et vigtigt grundlag for højnelse af livsvilkårene i et område, som det f.eks. var tilfældet i de danske landdistrikter fra midten af 1800-tallet, hvor en stor del af den danske landbobefolkning indgik i samarbejde og blev hinanden tillidsværdige indenfor en lang række økonomiske, politiske og kulturelle bevægelser, bl.a. andels-, friskole- og højskolebevægelser. Den sociale kapital, der skabes ved personlige kontakter ved at folk giver hinanden en chance for at lære den anden at kende og hermed gøre sig tillidsværdige (trustworthy) overfor hinanden 11 er både et gode for den enkelte person (jo flere kontakter, desto flere muligheder for hjælp, social kontakt mv.), såvel som det er et gode for hele samfundet (hurtig spredning af information, mindre indblanding fra offentlige instanser, generel tryghed og borgertilfredshed). 12 Som de efterfølgende artikler vil vise, er et godt eksempel på brobyggende social kapital de mange frivillige foreninger, der har floreret i de danske landdistrikter siden midten af 1800-tallet. Som nævnt er den danske andelsbevægelse her et godt eksempel på opbygningen af en samfundsgavnlig, brobyggende social kapital. Det samme kan siges om idrætshalsbevægelsen i 1960 erne og 1970 erne. Der er dog også eksempler på det, Putnam betegner som lukkede, ekskluderende netværk eller båndlæggende social 10 Putnam 2000, s Svendsen og Svendsen Putnam 2000, s\n14 kapital, som f.eks. stærkt isolationistiske, etniske grupper. Modsat smøremidlet tillid medfører for megen båndlæggende social kapital og mistillid i et samfund ofte distance mellem forskellige grupper og hermed mangel på samarbejde og superlim. Danske eksempler, der vil blive præsenteret her, er de religiøse konflikter mellem grundtvigianere og indremissionske i slutningen af det 19. århundrede, generationskonflikter mellem landbrugere i 1950 erne og 1960 erne, samt konflikter mellem lokale og tilflyttere fra byerne siden 1970 erne Social kapital og historie Eftersom enhver kapital i sagens natur er historisk, må det også for historikere være oplagt at bidrage til en stadig ekspanderende, international social kapital litteratur og hermed deltage i et internationalt, tværvidenskabeligt projekt, der dels er direkte samfundsrelevant, dels påkalder sig en stigende global interesse. Gennem brug af historisk kildemateriale vil historikerne bl.a. kunne af- eller bekræfte vigtige sider af den social kapital teoridannelse, økonomer, politologer og sociologer indtil i dag har haft patent på. Hermed vil det være muligt at være med til at svare på væsentlige spørgsmål som: Hvorledes opbygges beholdninger af social kapital in situ? Finder vi nogle gennemgående, strukturelle karakteristika? Hvem opbygger disse beholdninger, samt hvilke interesser ligger der bag? Hvordan nedbrydes social kapital og hvorfor? Den nyeste, internationale social kapital litteratur skrevet af politologer og sociologer vidner i det hele taget om, at undersøgelserne af beholdninger af social kapital i tid og rum nødvendigvis må indebære en historisk dimension. 13 Dette kan ikke forekomme overraskende, eftersom grunddefinitionen af kapital er oplagret eller akkumuleret arbejde, dvs. menneskeligt arbejde af historisk natur. 14 Den vigtige historiske dimension ses ikke mindst i Putnams førnævnte studier af social kapital i Italien og USA. I Making Democracy Work (1993), der er en historisk studie af forekomsten af social kapital i Italien, når Putnam frem til den konklusion, at historiske traditioner for civilt engagement fører til et velfungerende samfund, såvel hvad angår borgertilfredshed som i rent økonomisk forstand. Dette er tilfældet i 13 Se f.eks. Putnam 1993a, 2000; Fukuyama 1995; Rotberg\n15 Norditalien, der kendetegnes ved demokratiske traditioner, et blomstrende foreningsliv og tillid. Her virker et velfungerende civilsamfund og tillid som smørelse, siger Putnam: Trust lubricates civic society. 15 Sådanne traditioner mangler imidlertid i Syditalien. Her trives kriminalitet og korruption, folk tør ikke stole på hinanden, ligesom den økonomiske formåen er markant mindre end i Norditalien. I sådanne social kapital studier synes det fuldkomment afgørende, at undersøgelserne knyttes snævert til historisk metode. Dette betyder inddragelse af primære og sekundære kilder, der helt konkret kan belyse, hvorledes og hvorfor der i visse perioder opstår tæt samarbejde og stor tillid indenfor en gruppe eller en befolkning, samt hvilke konsekvenser dette har for de materielle og immaterielle livsvilkår. På samme måde kan man spørge sig, hvorfor social kapital i andre perioder smuldrer. Antologien Patterns of Social Capital. Stability and Change in Historical Perspective er et eksempel på, hvorledes historikere under tydelig inspiration fra Putnams studier har anvendt social kapital teorirammen på et historisk materiale. I forordet læser man bl.a.: The accumulation of reciprocal trust, as demonstrated by a variety and combination of voluntary efforts for the creation of common goods, helps to build social capital and contributes to effective government. Societies with high levels of social capital function with greater, rather than lesser, participation of citizens. Social capital contributes to the making of civil society. [High] levels of social capital contribute to the creation of a political culture that is open, pluralistic, deliberative, tolerant, and democratic. These are propositions advanced to explain why countries or regions within countries display high levels of civic engagement and democratic performance over years and decades, and why other countries and regions do not [Rotberg 2001, s. 1-2]. De nærværende studier af samarbejde og konfrontation i de danske landdistrikter vidner også om, at positiv social kapital i form af inkluderende samarbejde og generaliseret tillid smører samfundet, både i kulturel og økonomisk henseende. Akkurat ligesom en erosion af denne sociale kapital medfører fragmentering af landdistriktssamfundet og økonomisk og kulturel tilbagegang. 14 Marx 1968, s. 404 og s I forbindelse med definitionen af kapital som afgehäufte Arbeit ( oplagret arbejde ) refererer Marx til Adam Smiths definition af kapital som une certaine quantité de travail amassé et mis en réserve (Smith citeret i Marx 1968, s. 484). 15 Putnam 1993b, s\n16 Som artiklerne afslører, er opbygningen af social kapital i de danske landdistrikter primært foregået indenfor et usædvanligt stort antal civile bevægelser som andels- og højskolebevægelse, ungdomsbevægelse, friskole- og frikirkebevægelse, forsamlingshusbevægelse og idrætshalsbevægelse. Drivkraften her har været et væld af foreningsildsjæle forstået som mennesker, der engagerer sig i samfundsgavnlige aktiviteter uden i rimeligt omfang at tage sig betalt herfor. Artiklerne afslører her, hvor betydningsfuld disse menneskers energiske og frivillige indsats har været for såvel materielle som immaterielle livsvilkår på landet. 2.3 Metode Udover det teoretiske fokus udtrykker den tværvidenskabelige tilgang sig i brugen af flere metoder. De to vigtigste metoder er historisk metode og antropologisk feltarbejdsmetode, som vil blive gennemgået i det efterfølgende Historisk metode De benyttede, skriftlige kilder består overvejende af primære kilder i form af selvbiografier, landbotidsskrifter, aviser, foreningsvedtægter, jubilæumsskrifter, foreningsprotokoller mv. Dette er ikke mindst tilfældet i de artikler, der behandler perioden efter Anden Verdenskrig, hvor fraværet af systematiske undersøgelse af landboernes dagligdags liv er særligt udtalt. Hvor det har været muligt, er de primære kilder blevet suppleret med sekundære, hvoraf de vigtigste indbefatter Det danske landbrugs historie, Claus Bjørns værker om andelsmejeribevægelsen, Harry Haues artikler om søndagsmejerierne i slutningen af det 19. århundrede, samt Gunnar Solvangs værker om husmandskolonien Rønhave på Nordals. 16 En vigtig del af det primære kildemateriale består af artikler fra landbotidsskrifter som Andelsbladet, Tidsskrift for Landøkonomi, Højskolebladet, Husmandshjemmet, Dansk Ungdom og Landsbyen. Artiklerne giver os et indblik i nogle af de vigtigste 16 Pedersen 1988; Haue 1979; Bjørn 1982; Solvang 1984,\n17 principdiskussioner blandt landboerne gennem perioden som f.eks. ungdomssagen, andelssagen og forholdet mellem land og by. Dette giver os en enestående mulighed for nærmest år for år at iagttage ændringer i herskende landboterminologi, hvilket 1960 erne er et godt eksempel på. Disse ændringer kan som sådan ses som et barometer på samarbejds- og konfrontationsstrategier og hermed på dannelsen af henholdsvis brobyggende og båndlæggende social kapital. Metodisk bliver der derfor i overvejende grad tale om at analysere de normative elementer, artiklerne rummer. 17 Hermed rettes fokus først og fremmest mod forfatternes subjektivt farvede syn på bestemte landboforhold i den offentlige debat på et bestemt tidspunkt. Dette indbefatter større, propagandistiske fremstød som agitationen for centraliseringen af andelsbevægelsen omkring Første Verdenskrig og i 1960 erne. Som det vil fremgå, kan disse individer endvidere ses som repræsentanter for forskellige landbogrupper, der diskursivt såvel som i praksis indgår i samarbejde og konfrontation Feltarbejdsmetode Afhandlingens andet nye bidrag består i den sidste feltarbejdsdel, der belyser samarbejds- og konfrontationsstrategier mellem lokale og tilflyttere i Ravnsborg Kommune på Nordvestlolland. Med afsæt i den kulturhistoriske del rettes fokus her mod opbygning og nedbrydning af social kapital i en nutidig udkantskommune, der i disse år påføres en alvorlig, økonomisk belastning på grund af en stigende tilflytning af folk på overførselsindkomster. 18 Teorirammen udgøres af Putnams idéer om brobyggende og båndlæggende social kapital samt Colemans begreb cirkelslutning (closure) som et vigtigt element i skabelsen af positiv social kapital. 19 Rent metodisk har jeg forsøgt at belyse spørgsmålet Hvorledes opbygges og nedbrydes social kapital i Ravnsborg Kommune? gennem en induktiv, kvalitativ og i 17 Clausen 1963, s For en nærmere gennemgang, se Svendsen 2003; Svendsen og Svendsen Se f.eks. Coleman 1988a, s. 386ff. 11\n18 høj grad eksplorativt orienteret metode, hvor fokus hovedsagelig rettes mod de muligheder, tilflytterne udgør for kommunen. 20 Der er tale om et intenst, syv ugers etnografisk feltarbejde april-maj 2003, hvor jeg boede i en hytte på Kragenæs Camping. Hvis forberedelse og efterbearbejdning tælles med, er der tale om en periode på i alt fem måneder. Heri er dog ikke inkluderet langt den største del af teoriudviklingen, der er foregået løbende over hele ph.d.-perioden siden foråret De omkring 70 interviews, jeg foretog i feltarbejdsperioden, udgøres af 40 længerevarende og knap 30 korte interviews med en lang række relevante aktører, bestående af såvel tilflyttere som lokale. Feltarbejdets hoveddata består af de 40 længerevarende interviews med såvel lokale og tilflyttere, de sidste fortrinsvis bestående af københavnere på overførselsindkomster. Den interviewteknik, jeg har benyttet i de 40 længerevarende interviews, kan betegnes som en blanding af det, der i den antropologiske litteratur defineres som det ustrukturerede interview og det semi-strukturerede interview. Hensigten var så diskret som muligt at spørge ind til syv, for problemstillingen centrale emneområder, når lejlighed bød sig. Disse emneområder, jeg induktivt fandt frem til i løbet af den første uge af feltarbejdet, kom hurtigt til at erstatte en på forhånd udarbejdet interviewguide. Med henblik på komparation blev alle interviewpersoner stillet spørgsmål indenfor emneområderne, der indbefattede tilflytternes baggrund for at flytte til kommunen; deres netværk før og efter tilflytningen; deres første tid i kommunen; deres relationer til naboer; samt til kommunen; deres deltagelse i foreningslivet; deres fremtidsplaner. Det overordnede, metodologiske mål med at interviewe flere forskellige aktører indenfor de samme emneområder var at nå frem til et helhedsbillede af, i hvilken grad tilflytterne integreres i kommunen, samt mere specifikt i hvilken grad de bidrager til at opbygge brobyggende/båndlæggende social kapital. 20 Kvale 1996; Bernard 1998; Munck og Sobo\n19 3. Præsentation af artiklerne Afhandlingen består af 11 artikler, en introduktion samt en afsluttende syntese. Den er struktureret i tre hoveddele med 2 artikler i DEL 1, 8 i DEL 2 samt 1 i DEL 3. Afhandlingens DEL 1, Oversigter, består af en forskningsoversigt og en præsentation af begrebet social kapital. Forskningsoversigten har titlen Landdistriktsforskningen i Danmark og i udlandet. En oversigtsartikel (artikel 1). Den rummer en gennemgang af den danske og udenlandske landdistriktsforskning med hovedvægt på de sidste 10 års forskning. I gennemgangen af den hjemlige landdistriktsforskning ses der først på den traditionelle modsætning mellem en samfundsvidenskabelig og kulturvidenskabelig metode. Herefter følger en beskrivelse af en nyere, tværvidenskabeligt orienteret landdistriktsforskning, som det er målet med denne afhandling at bygge videre på. Til slut gennemgås den udenlandske forskning, her ikke mindst den rurale sociologi, der mere end noget andet felt indenfor den internationale landdistriktsforskning søger at forene økonomiske og kulturvidenskabelige tilgange. En udførlig præsentation af begrebet social kapital findes i Hvad er social kapital? (artikel 2). Artiklen opsporer begrebets historiske rødder, samt dets nutidige anvendelse indenfor en stadig mere ekspanderende, international social kapital litteratur, der fagligt strækker sig fra økonomi til sociologi og antropologi. I sidste del af artiklen præsenteres Putnams bog Bowling Alone. The Collapse and Revival of American Society, hvorfra mine nøglebegreber brobyggende og båndlæggende social kapital er hentet. DEL 2, Kulturhistoriske case studier, er en undersøgelse af samarbejdsrelationer og konfrontationsstrategier i de danske landdistrikter fra 1864-nederlaget til op omkring Dette sker indenfor rammerne af en kapitalteori, som oprindeligt er blevet udformet af Pierre Bourdieu. Historien anskuet som et kapitalmarked. Selvorganiseringen i de danske landdistrikter (artikel 3) skildrer her dannelsen af en frivillig foreningstradition blandt de nye selvejerbønder i begyndelsen af 1800-tallet til 13\n20 erstatning for det feudale landsbyfællesskab. Denne overvejende økonomiske organisering i form af assuranceforeninger, sparekasseforeninger og landøkonomiske selskaber vidner om opbygningen af en værdifuld, brobyggende social kapital blandt den danske landbefolkning. Det var med rødder i dette tidlige økonomiske foreningsliv, flere store folkelige bevægelser formede sig blandt den danske landbefolkning efter 1864-nederlaget og frem til 1900 i det, der er blevet benævnt Foreningstiden. 21 Den hastige opbygning af social kapital fandt således sted indenfor brugsforenings-, forsamlingshus-, højskole-, frikirke- og ungdomsbevægelsen samt ikke mindst indenfor andelsbevægelsen. Som artiklen afslører, medførte ikke mindst andelsmejeriernes gennembrud i 1880 erne opkomsten af kredse af energiske ildsjæle, der kom til at udgøre drivkraften i oprettelsen af effektive, inkluderende samarbejdsrelationer på landet i form af en brobyggende social kapital, der medførte store samfundsøkonomiske gevinster. Imidlertid blev dette samarbejde fra omkring 1890 i stigende grad monopoliseret af to religiøse grupper, grundtvigianerne og de indremissionske, hvilket bl.a. opkomsten af indremissionske, søndagshvilende andelsmejerier i de enkelte sogne vidner om. Med Hvad er strukturændringer? (artikel 4) bevæger vi os ind i det 20. århundrede. Her analyserer jeg på få sider en vidt udbredt, landbrugsøkonomisk diskurs blandt landbrugere efter Anden Verdenskrig byggende på begreber som strukturudvikling, rationalisering, centralisering og vertikal integration. Jeg har udvalgt denne artikel, fordi netop strukturudviklings -diskursen udgør en nøgle til forståelse af samarbejds- og konfrontationsstrategier i de danske landdistrikter gennem de sidste 50 år. Dansk mejeribrug og udviklingens lov (artikel 5) viser, hvilken enorm betydning den gennem den offentlige landbodebat vidt udbredte udviklingsdoktrin fik for landboernes kulturelle identitet og praksis i løbet af 1960 erne i et årti, hvor der bestemt ikke blev taget hensyn til en social kapital faktor i landbrugspolitikernes og - eksperternes regnskaber. Denne tidslogik gav sig bl.a. udslag i en forestilling om en indre, bagstræberisk ulandsbefolkning i landdistrikterne. Modsat den oplyste, moderne og progressive del af landbefolkningen, kunne denne mere traditionelt indstillede og 21 Se f.eks. Balle-Petersen\n21 primitive del af den danske landbefolkning sammenlignes med de i kulturel og teknologisk henseende tilbagestående befolkninger i de ulandene, som man ønskede at ophjælpe i disse år - ikke mindst indenfor andelsbevægelsen (for en specifik gennemgang heraf, se Svendsen 2002d). En sådan begrebsligt promoveret tidslogik opsummeret i sætningen Udviklingen kan ingen jo gå imod bidrog på kort sigt til at legitimere fremtrædende landbolederes ambitioner om rationalisering og centralisering indenfor landbrugssektoren, på længere sigt imidlertid til en gradvis erosion af en lokalt forankret, brobyggende social kapital i landdistrikterne. Denne sociale kapital havde været baseret på daglig ansigt til ansigt kontakt, fælles normer og tillid landsbyboerne imellem, funderet i det 19. århundredes blomstrende sognebaserede, økonomiske og kulturelle foreningsliv, der i løbet af 1960 erne blev kraftigt reduceret. Hvor båndlæggende social kapital i anden halvdel af 1800-tallet primært blev forårsaget af religiøse konflikter, udsprang tendensen til båndlæggende social kapital efter Anden Verdenskrig af en kombination af generationskonflikter, konflikter mellem landbrugsorganisationernes topledere ( storkongerne ) og de lokale ledere ( småkongerne ), samt produktionsmæssig centralisering. Den brobyggende sociale kapital, der ikke mindst havde udgjort en vigtig produktionsfaktor indenfor andelsmejeribevægelsen siden 1882, blev derimod glemt og/eller underkendt i den herskende debat. I tæt tilknytning til artikel 4 og 5 retter Livsformer i landdistrikterne Den evindelige spænding mellem det traditionelle og moderne (artikel 6) et særligt fokus mod de interne konflikter mellem danske landbogrupper , der ofte syntes at bunde i generationskonflikter. I den forbindelse vises det, hvorledes en traditionel husmandsverdensanskuelse baseret på forestillingen om landbrugertilværelsen som en livsform efterhånden blev udkonkurreret af de moderne landmænds forestilling om landbrugertilværelsen som effektiv, nostalgifri produktion. Hermed måtte 1960 ernes husmænd se sig slået i en symbolsk kamp på ord en kamp, som bidrog til at definere landbokulturen og landbovirkeligheden, og som i sidste instans førte til bortrationaliseringen af størstedelen af denne før så betydningsfulde landbogruppe. Igen har vi et glimrende eksempel på, at det husmændene betegnede som en højt elsket livsform hvilket tydeligvis også implicerede en vag forestilling om en 15\n22 social produktionsfaktor blev glemt på bekostning af traditionelle, økonomiske hensyn. I de næste tre artikler ser jeg på tendenser til opbygning af brobyggende social kapital i det 20. århundrede. De danske ungdomsforeninger og kampen mellem land og by (artikel 7) viser, hvorledes medlemmerne i De danske Ungdomsforeninger (D.d.U.) i perioden modsatte sig den centralstyring, som fandt sted indenfor det økonomiske foreningsliv, f.eks. indenfor andelssamvirkerne. På den måde vedblev ungdomsforeningerne at være lokalt forankrede og stærkt inkluderende netværk og som sådan redskaber for opbygning af brobyggende social kapital. I løbet af 1950 erne og 1960 erne blev de fleste ungdomsforeninger erstattet af idrætsforeninger, der om muligt udgjorde og udgør endnu mere åbne, inkluderende og lokalt forankrede netværk, hvor både lokale og tilflyttere deltager på lige fod. At idrætsforeningerne helt frem til i dag har udgjort vigtige platforme, hvor forskellige mennesker mødes og samarbejder henover gruppeskel, fremgår tydeligt af Det store halbyggeri (artikel 8), der omhandler den såkaldte idrætshalsbevægelse, der blomstrede i landdistrikterne i 1960 erne og 1970 erne. Som så mange andre eksempler på opbygning af brobyggende social kapital indenfor civile bevægelser kan idrætshalsbevægelsen ses som et kompromis mellem forskellige landbogrupper. Dette dokumenteres af den lokalhistoriske studie Den gode vilje. Om planlægningen og realiseringen af Agerskov-hallen (artikel 9), der viser, hvorledes samarbejdet omkring Agerskov-hallen op gennem 1970 erne blev ført an af energiske kredse af ildsjæle bestående af såvel tilflyttere som lokale akkurat ligesom det var tilfældet i de fleste danske landsogne. Endelig er den såkaldte landsbysamfundsbevægelse siden begyndelsen af 1970 erne et eksempel på samarbejds- og konfrontationsstrategier. Med referencer tilbage til dominerende landboterminologier omkring Første Verdenskrig og i 1960 erne analyseres i Retten til udvikling. Opbygningen af et begrebshegemoni i de danske landdistrikter i 1970 erne (artikel 10) den nye begrebsdannelse, der skete i slutningen af 1970 erne. På dette tidspunkt forsøgte de nye til- og tilbageflyttere i landdistriktssamfundene at opbygge deres eget vokabularium i bestræbelserne på at tiltage sig politisk magt ofte i konflikt med de indfødte landsbybeboere. I denne 16\n23 kamp på ord blev de anført af samvirkeforeningen Landssammenslutningen af Landsbysamfund (L.A.L.), der blev stiftet december Som vi vil få at se, skulle begrebsudviklingen i denne organisations tidsskrift, Landsbyen, i slutningen af 1970 erne blive en af de vigtigste drivkræfter bag opbygningen af et nyt, magtfuldt begrebsunivers blandt landbefolkningen et begrebshegemoni, hvis indflydelse på den landbopolitiske dagsorden tydeligt kan spores den dag i dag. DEL 3, Feltarbejde, består af en feltarbejdsundersøgelse i Ravnsborg Kommune på Nordvestlolland med titlen Opbygning af brobyggende og båndlæggende social kapital i en dansk udkantskommune (artikel 11). Ligesom i den forudgående artikel om landsbysamfundsbevægelsen stiller den spørgsmålet: Hvilke samarbejds- og konfrontationsstrategier finder vi mellem de lokale og tilflytterne, og hvilke konsekvenser følger heraf? Jeg fandt her frem til, at der er foruroligende tegn på nedbrydning af social kapital i form af tendenser til båndlæggende social kapital. Således synes mistillid og distance ikke kun at præge forholdet mellem relativt isolerede kredse af tilflyttere og lokale, men til tider også forholdet mellem tilflytterne og kommunen. Dette medfører tydeligvis store menneskelige og økonomiske omkostninger. Der er dog samtidigt en mindre markant tendens til opbygning af tillid og brobyggende social kapital. Her fungerer ikke mindst foreningslivet som en vigtig platform, forstået som et sted, hvor tilflyttere og lokale kan mødes regelmæssigt og få en chance for at lære hinanden at kende og eventuelt blive hinanden tillidsværdige. Litteratur Balle-Petersen, M. (1976) Foreningstiden. Det forsømte århundrede. Arv og Eje, s Dansk Kulturhistorisk Museumsforening. Bernard, H.R. (1998) Research Methods in Anthropology. Qualitative and Quantitative Approaches. Sage Publications, Thousand Oaks, London, New Delhi. Bjørn, C., red. (1982) Dansk mejeribrug De Danske Mejeriers Fællesorganisation, Odense. 17\n24 Bourdieu, P. (1979) Le capital social og Les trois états du capital culturel. I: Actes de la recherche en sciences sociales, nr. 30, s. 2-3 og 3-6. Bourdieu, P. (1986) The Forms of Capital. I: Richardson (red.) Handbook of Theory and Research for the Sociology of Education, s Greenwood, New York. Clausen, H.P. (1963) Hvad er historie? Berlingske Forlag, København. Coleman, J.S. and T.B. Hoffer (1987) Public and Private Schools: The Impact of Communities. Basic, New York. Coleman, J.S. (1988a) Social Capital in the Creation of Human Capital. American Journal of Sociology, 94, s Coleman, J.S. (1988b) The Creation and Destruction of Social Capital: Implications for the Law. Journal of Law, Ethics & Public Policy 3, s Coleman, J.S. (1990) Foundations of Social Theory, Harvard University Press, Cambridge, MA. Fine, B. (2001) Social Capital versus Social Theory: Political Economy and Social Science at the Turn of the Millennium. Routledge, New York. Fukuyama, F. (1995) Trust. The Social Virtues and the Creation of Prosperity. Hamish Hamilton, London. Granovetter, M. (1974) Getting a job: A Study of Contacts and Careers. Harvard University Press, Cambridge, MA. Granovetter, M. (1990) The Old and the New Economic Sociology. I: R. Friedland and A.F. Robertson (eds.) Beyond the Marketplace, s Aldine de Gruyter, New York. Haue, H. (1977) Mejerikrigen. Fortid og nutid, bd. XXVII , s Kvale, S. (1996) Interviews. An Introduction to Qualitative Research Interviewing. Sage Publications, Thousand Oaks, California. Marx, K. (1968 ) Marx, Karl - Engels, Friedrich. Werke, Band 23, "Das Kapital", Bd. I, Zweiter Abschnitt, s Dietz Verlag, Berlin/DDR. Mingione, E, (1991), Fragmented Societies: A Sociology of Economic Life Beyond the Market Paradigm. Basil Blackwell, Oxford Oxford:. Munck, V.C. de og E.J. Sobo (1998) Using Methods in the Field. A Practical Introduction and Casebook. Altamira Press, Walnut Creek, London, New Delhi. 18\n25 Pedersen, E.H. (1988) Det danske landbrugs historie, bd. 3 ( ). Landbohistorisk Selskab. AiO Tryk, Odense. Putnam, R.D. (1999a) Making Democracy Work. Civic Traditions in Modern Italy. Princeton University Press. Princeton, New Jersey. Putnam, R.D. (1993b) The Prosperous Community. Social Capital and Public Life". The American Prospect, no. 13, Spring, s Putnam, R.D. (1996) The Strange Disappearance of Civic America. The American Prospect, nr. 24 (Winter), s Putnam, R.D. (2000) Bowling Alone. The Collapse and Revival of American Community. Simon & Schuster, New York, London, Toronto, Singapore. Rotberg, R.I., red. (2001) Patterns of Social Capital. Stability and Change in Historical Perspective. Cambridge University Press, Cambridge. Solvang, Gunnar (1984) Husmandsliv. En etnologisk skildring af livsvilkårene i Rønhave-kolonien på Als Gunnar Solvang og Landbohistorisk Selskab. AiO Tryk as, Odense. Solvang, Gunnar (1999) Husmandsliv under afvikling. Udvikling og forandring i et sønderjysk landbosamfund med hovedvægt på de nye tilflyttere. Fra Als og Sundeved, bd. 77. Landbohistorisk Selskab, Historisk Samfund for Als og Sundeved. Special-Trykkeriet Viborg as. Svendsen, G.L.H. og G.T.S Svendsen (2003) The Creation and Destruction of Social Capital: Entrepreneurship, Co- operative Movements and Institutions. Udkommer på Edvard Elgar, Cheltenham, UK. Svendsen, G.L.H. (2003) Vi hilser da på hinanden De nye tilflyttere i Ravnsborg Kommune: Problemer og muligheder. Arbejdspapir nr. 5/03. Center for Forskning og Udvikling i Landdistrikter, Syddansk Universitet, Esbjerg. 19\n26 DEL 1: OVERSIGTER 1) Landdistriktsforskningen i Danmark og i udlandet. En oversigtsartikel. Institut for grænseregionsforskning, Aabenraa. Working paper nr /DK (august 2002). 2) Hvad er social kapital?. Dansk Sociologi, nr. 1, 2001, s\n27 INSTITUT FOR GRÆNSEREGIONSFORSKNING Nyere landdistriktsforskning En oversigtsartikel om forskningen herhjemme og i udlandet Gunnar Lind Haase Svendsen antropolog, ph.d.-studerende WPIFG 02-01DA Institut for grænseregionsforskning Persillegade 6 DK-6200 Aabenraa Tlf Fax ISSN\n28 Indhold Indledning... 3 Økonomi eller kultur?... 4 Landbrugsforskning... 4 Landdistriktsforskning... 5 Udenlandsk forskning Sammenfatning af forskningen Abstract Denne artikel er en gennemgang af den danske og udenlandske landdistriktsforskning med hovedvægt på de sidste 10 års forskningsresultater. I gennemgangen af den hjemlige landdistriktsforskning fokuseres der først på den traditionelle modsætning mellem en samfundsvidenskabelig og kulturvidenskabelig metode. Herefter følger en beskrivelse af en nyere, tværvidenskabeligt orienteret landdistriktsforskning, samt af de statslige betænkninger om og handlingsplaner for den danske landdistriktsbefolkning. Til slut gennemgås den udenlandske forskning, her ikke mindst den rurale sociologi. 2\n29 Indledning For en, der som jeg til daglig beskæftiger sig med dansk landdistriktsforskning, er det slående, hvor udokumenteret livet på landet er efter omkring Dette viser sig i forekomsten/fraværet af skriftlige kilder. Hvor man således før og specielt i det 19. århundredes sidste halvdel - så at sige vader rundt i saftigt kildemateriale, der strækker sig fra erindringer, vigtige artikler i tidsskrifter som Andelsbladet og Højskolebladet til en decideret andelslitteratur, er det lige modsat efter Ud over en mere generaliserende, økonomisk historie er det forbløffende, hvor få primære og sekundære kilder, der skildrer livet på landet gennem de sidste 30 år. Dette er naturligvis en afspejling af afvandringen fra land til by og landbrugserhvervets dalende samfundsøkonomiske betydning i forhold til byerhvervene. Men det er samtidigt et udtryk for en overraskende uinteresse for, hvad der sker ude i de landområder, der immervæk udgør næsten 90% af landets samlede areal. 1 Om denne uinteresse er berettiget eller uberettiget, kan man diskutere. Der er under alle omstændigheder blevet sat mere fokus på den i de seneste år - både fra forskerside, fra politisk hold samt fra forskellige landdistriktsorganisationer, hvilket vil fremgå af denne artikel. Hanne Tanvig og Chris Kjeldsen har i en nyligt publiceret rapport vurderet kvantiteten og kvaliteten af den nyere landdistriktsforskning herhjemme. De konkluderer her, at det i 1997 var under 1% af det samlede antal forskere i Danmark, der beskæftiger sig med landdistriktsforskning. 2 Hvad angår landdistriktsforskningens emnemæssige Figur 1. Aktuel dansk landdistriktsforskning, analysemodel. (Gengivet fra Tanvig og Kjeldsen 2000, s. 28) Socialt/ kulturelt (2) Fysisk (4) (1) (3) Økonomisk fokus, fastslår forfatterne endvidere, at forskningen gennem 1990'erne især har samlet sig om samspillet mellem fysiske og økonomiske elementer, jf. område (3) i figur 1. Derimod har man direkte forsømt det, som menes at være landdistriktsforskningens kerneområde, nemlig undersøgelsesfeltet (1), forstået som undersøgelser af udviklingen af hele lokalsamfund gennem en samlet fremstilling af samspillet mellem de fysiske, sociale/kulturelle og økonomiske elementer. 3 Det er med denne rapports konklusion i tankerne, jeg i det følgende vil gennemgå den hjemlige og udenlandske landdistriktsforskning. Mit fokus vil rette sig mod, hvordan man i forskellige sammenhænge har begrebsliggjort landområderne, samt hvilke teorier og metoder, man har benyttet. 3\nVi hilser da på hinanden...\nGunnar Lind Haase Svendsen Vi hilser da på hinanden... social kapital i en dansk udkantskommune I de seneste år er der flyttet mange folk på overførselsindkomster fra storbyområderne ud i udkantskommunerne.\nBiblioteker og social kapital empiriske studier og strategiske muligheder\nBiblioteker og social kapital empiriske studier og strategiske muligheder Kulturstyrelsens og BL s temadage: Boligsocialt og kulturelt samarbejde Nye muligheder, inspiration og netværk Medborgerhuset Korskær\nBevægelser i samfundet. Bjarne Ibsen. Dialogmøde om egnsprofiler i Faaborg-Midtfyn Kommune. Professor Syddansk Universitet\nBevægelser i samfundet Dialogmøde om egnsprofiler i Faaborg-Midtfyn Kommune Bjarne Ibsen Professor Syddansk Universitet Verden skrumper og det gør Fyn også En personlig beretning fra Fåborg sogn For 50\nBiblioteker og social kapital empiriske studier og strategiske muligheder Netværksmøde for bibliotekschefer 10.4.2015 Halsnæs/Frederiksværk Bibliotek Kristian Nagel Delica, Adjunkt ENSPAC, RUC, kdelica@ruc.dk\nEmpowerment i lokalsamfund. Vestbysamling 2006. Worskshop 2 (W2) John Andersen, RUC.\nWorskshop 2 (W2) Etnisk magfoldighed / Ethnic Diversity Empowerment er processer, hvorigennem underpriviligerede sociale grupper og lokalområder forbedrer deres evne til at skabe, overskue og kontrollere\nForeninger og lokalsamfund To casestudier af lokalsamfund på Mors\nForeninger og lokalsamfund To casestudier af lokalsamfund på Mors Af Ole Zielke og Jon Urskov Pedersen Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse...2 1. Forord...3 2. Problemformulering...4 2.1. Indledning...4\nDen u/delte skole. Projekttitel: Forfattere:\nProjekttitel: Den u/delte skole Forfattere: Christian Bundgaard, Mikkel Steen Dahlgaard, Pia Louise Nielsen, Simon Heilbuth og Solveig Petursdottir Madsen Vejleder: Yvonne Mørch Hus nr: 14.1 Gruppe nr:


Højtiderne er eftertankens tid for mange. | Carsten Fabricius\nHøjtiderne er eftertankens tid.\n“Livet er ikke det værste man har…”, men det skal passes og plejes, hvis det skal være godt.\nOg midt i højtiden kan det føles ualmindeligt presset på mange måder – og jeg vil derfor gerne dele min eftertanke med dig.\nJeg tillader mig dog at påstå, at ego-isme er en simpel og inderlig nødvendighed, i de tilfælde hvor vi skal passe på os selv og lære nyt om hvem ”Jeg” er og hvor “Jeg” skal ”rejse hen” – i hvilken retning mit ”Jeg” skal gå, for at blive tilpas med mig selv.\nJeg bruger ”Ego-isme” til at definere det vigtigste værktøj i et menneskes liv – og især når det føles svært at være den ”Jeg” er.\nFor mig er det en grundfølelse, at det er ”mit liv” og dermed mit ansvar og mine beslutninger.\nNår et ”Jeg” – et menneske – skal tage beslutninger, om i hvilke retninger han skal gå, må det være den naturligste ting i verden at ”dyrke sit jeg” – altså have en ”isme” der fokuserer på ”mig”=”Ego” – altså en form for “Ego-Isme”.\nUden indsigt og dyb respekt for netop mit personlige ”Jeg”, vil mine beslutninger ofte basere sig på andres ønsker og behov – med deraf følgende mulig selvdestruktion eller øv-følelse.\nAltså må det jo være ego-ismen, der skal sætte spillereglen for, hvordan det enkelte ”Jeg” skal handle eller tænke…\nDet er da muligt at denne påstand kan møde en vis modstand, men handler den mulige modstand ikke om, at der altid vil være mennesker omkring os, der træffer beslutninger om at leve eller tænke anderledes end én selv…? Og hvis jeg følger mit hjerte, så kommer jeg jo nok til at sige “Nej” til noget som andre vil ønske at jeg skulle sige “Ja” til…\nJeg møder mennesker der siger ting jeg ikke bryder mig om, udfører ikke respektfulde handlinger, bruger ufine metoder, bedragerier, overgreb og andre ubehageligheder… Eller helt simpelt, måske blot har andre ønsker og værdier for tilværelsen end jeg.\nDet handler for mig om, at ”Jeg” kan stå ved, at de handlinger og beslutninger ”Jeg” tager, stemmer overens med mit ”Jeg´s” målestokke, normer, etiske holdninger og grænser, for at mit ”jeg” kan føle sig tilpas både til daglig og ved højtiderne.\nBare fordi andre føler sig tilpas i et bestemt miljø eller med nogle bestemte rammer, betyder det jo ikke, at “Jeg” nødvendigvis kan føle mig tilpas i det samme – Og så må jeg jo enten tilpasse mig eller flytte mig, alt efter hvem “Jeg” er.\nAt benytte “Den nødvendige ego-isme”, indebærer jo ikke nødvendigvis, at ”Jeg”, ikke kan have en ærlig følelse af, at det er vigtigt med hensyn, til både omgivelsernes, en vens, samlevers, kollegas, holdning i forhold til den tankegang og beslutning ”Jeg” skal tage stilling til.\n“Den Nødvendige Ego-isme” indebærer jo ikke nødvendigvis tilsidesættelse af andres behov, ønsker eller følelser.., men giver dig muligheden for at vurdere hvad du virkelig selv mener er rigtigt.\nDen nødvendige Ego-isme handler om at beslutte noget mere om hvem “Jeg” vil være, hvem “Jeg” er og hvad “Jeg” vil stå for, hvad “Jeg” kan være stolt af og føler mig helstøbt af.\nDet er vigtigt at forstå, at hensyntagen også er og kan være en del af netop dette ”Jeg´s” ego-opfattelse…\n”Den Nødvendige Egoisme” er nok den stærkeste skaber af sunde velfungerende mennesker. Mennesker der med ro i sindet kan sige “Ja” og “Nej” på en måde de er tilpas med.\nEt menneske der ønsker forandringsproces, skal arbejde seriøst på, at finde frem til hvilke hensigtsmæssige og ikke hensigtsmæssige normer og målestokke, der tages i brug, når et unikt menneske tager sine helt egne beslutninger om “Hvem Jeg Er” og “Hvem vil Jeg være”.\nHvis et menneske er lukket ned med Stress, så er der tale om at livet og de ting hun har foretaget sig er gået i stykker – det har ikke været muligt at være i omgivelsernes eller sine egne krav til tilværelsen.\nHvis man skal komme hel ud, på den anden side af en “nedsmeltning”, som Stress jo må betragtes som, bliver det nødvendigt at kigge på – Hvem er Jeg ? Hvad skal Jeg ? Hvad kan Jeg ? – altså at kigge på sit “Jeg” – på sit “Ego”\nStress eller andre former for utilpashed, er uhensigtsmæssige handlinger eller reaktioner, der bunder i hensyn til et eller andet, der er en del af et personligt mønster, nogle valg og tilladelser, der ikke stemmer overens med hvem eller hvad “Jeg” er.\nNår livet ikke stemmer overens med din indre ægte personlighed – dit Ego – Så går du i stykker.\n”Jeg” skal altså selv få øje på det og fjerne det – måske ved hjælp af “Den Nødvendige Ego-isme”, for at blive dét menneske, “jeg” selv vil være tilpas med, at være i stue med.\nSå hvis du går og spekulerer lidt over hvordan du har det, så kan du jo overveje hvordan verden skal se ud i dit billede – og måske kommer du et skridt tættere på dine ønsker.\nJeg synes at ”egoisme” i ”Den Nødvendige Ego-isme´s” form, er smuk og livsvigtig, når et menneske skal tage sig respektfuldt og kærligt af sig selv på vejen til et “bedre Jeg”.


Lavere Bp-Mål For At Hjælpe Dem Med Risiko For Kardiovaskulære Hændelser (Medical-Diag.com 2020)\nVIRTUELLE KONSULTATIONER VARIERER I KVALITETEN AF PLEJE\nFEM AF DE BEDSTE MEDITATIONSAPPS: HVILKEN ER DEN RIGTIGE FOR DIG?\nMALARIA: NÆSTE GENERATIONS VACCINE VISER EFFEKT, SIKKERHED HOS MENNESKER\nBURSITIS: ÅRSAGER, SYMPTOMER OG BEHANDLING\nEnhver med høj risiko for en kardiovaskulær hændelse bør tilbydes blodtrykssænkende lægemidler, uanset blodtrykket i starten af behandlingen, siger forskning offentliggjort i The Lancet .\nPersoner med lavt BP, men med risiko for hjerte-kar-sygdomme kan drage fordel af BP-behandling.\nHøjt blodtryk (BP) er den vigtigste årsag til hjertesygdomme og slagtilfælde. Det påvirker mere end 1 milliard individer over hele verden og dræber 9,4 millioner mennesker hvert år.\nFordelene ved at behandle højt BP med BP-sænkende medicin er veletablerede.\nMen der hersker usikkerhed om, hvorvidt man skal behandle dem, der i øjeblikket har lavt BP, men har risiko for kardiovaskulære hændelser, og hvilke lægemidler der skal bruges.\nDet Forenede Kongeriges National Institute for Health and Care Excellence (NICE) og European Society of Hypertension har for nylig flyttet blodtryksmål fra 130/85 mmHg til 140/90 mmHg, og for de ældre til endnu højere mål på 150/90 mmHg.\nRing for at gennemgå og tilpasse mål\nForfatterne af den foreliggende undersøgelse kræver en hastende revision af disse og andre aktuelle blodtrykssænkende retningslinjer.\nDe anbefaler også et skifte fra stive blodtryksmål til individualiserede risikobaserede mål, selv når blodtrykket er under 130 mmHg før behandling.\nProf. Kazem Rahimi fra The George Institute for Global Health ved Oxford University i Storbritannien og kolleger analyserede resultaterne af 123 store randomiserede forsøg, der sammenligner forskellige blodtryksmål for over 600.000 mennesker fra januar 1966 til juli 2015.\nDe fandt, at behandling med nogen af hovedklasserne af blodtrykssænkende lægemidler reducerede risikoen for større kardiovaskulære hændelser, slagtilfælde, hjertesvigt og død, hvilket var proportional med, i hvilket omfang blodtrykket blev sænket.\nSamlet set reducerede hver 10 mmHg reduktion i systolisk blodtryk risikoen for hjertesygdomme og hjertesygdomme med ca. 20% af hjertesvigt og hjerteinsufficiens med ca. 25% og risikoen for dødsfald med en eller anden årsag med 13%.\nReduktionerne var ens på tværs af en bred vifte af højrisikopatienter, herunder patienter med CVD, hjertesvigt, diabetes og nyresygdom, uanset om deres blodtryk allerede var lavt (mindre end 130 mmHg) til at begynde med.\nDe fem store lægemiddelklasser, der blev undersøgt, viste sig at være lige effektive til beskyttelse mod kardiovaskulære hændelser, men nogle klasser var mere effektive end andre til specifikke resultater; For eksempel forekom calciumkanalblokkere bedre for slagtilfælde, og diuretika var bedre for forebyggelse af hjertesvigt.\nProf. Rahimi siger:\nVores resultater viser tydeligt, at behandling af blodtryk til et lavere niveau end det, der anbefales i øjeblikket, kunne reducere forekomsten af kardiovaskulær sygdom og potentielt spare millioner af liv, hvis behandlingen blev gennemført bredt."\nHan hævder, at resultaterne giver stærk støtte til at reducere systolisk blodtryk til mindre end 130 mmHg, og anbefaler at tilbyde blodtrykssænkende lægemidler til alle patienter med høj risiko for hjerteanfald eller slagtilfælde, uanset årsag.\nI en sammenhængende kommentar siger professor Stephane Laurent fra University Paris Descartes i Paris, Frankrig, at siden nedsættelse af BP virker sikkert og gavnligt for patienterne, kan det anvendes til højrisikopatienter, især nu hvor ukontrolleret hypertension er en Verdensomspændende problem.\nMedical-Diag.com For nylig rapporteret om forskning, der viser, at mænd, der tager alfa-blokkere, har en højere risiko for slagtilfælde.\nHow to make stress your friend | Kelly McGonigal (Video Medicinsk Og Professionel 2020).\nMænd, hvor saunaen er 'lavere risiko for hjertedød'\nKvindelige hjerteanfaldspatienter har en højere dødelighed end hospitalet i hospitalet end mænd\nHvornår skal hjertestop patienter blive genoplivet udenfor hospitalet?\nMultivitamin brug forbundet med øget risiko for brystkræft\nAfkodning af balancens hemmeligheder\nBody mass index forbedrer ikke, når man praktiserer skolebaseret fysisk aktivitet\nKnæ udskiftning kirurgi: hvad du behøver at vide\nIgnorer ikke kolde fødder før brylluppet\nSom narkotika, kirurgiske innovationer skal vurderes gennem forsøg\nAnbefaling af internationale eksperter: spædbarnsformel bør indeholde dha omega-3 og aa omega-6\nRødvin kan beskytte hjernen mod stregskader\nDermatomyositis: symptomer, årsager og behandling\nAlder kunne være modificerbare risikofaktor i hjertesygdom\nTylenol kan forårsage alvorlig leverskade\nÆldre mennesker er også modtagelige for seksuelt overførte infektioner\nPrævention 'resulterer ikke i mere promiskuøse kvinder'\nHvorfor amning i den første livstid er vigtig\nGodt' kolesterol kan ikke altid beskytte mod hjertesygdomme\nLavere bp-mål for at hjælpe dem med risiko for kardiovaskulære hændelser | da.medical-diag.com


Braithwaites gamle klub slås med Covid-19: Ingen må forlade Madrid-området | Tipsbladet.dk\nPrimera division Oliver Okstrøm 13. Marts. 2020 kl. 20:57\nBraithwaites gamle klub slås med Covid-19: Ingen må forlade Madrid-området\nDe tager coronavirussen meget alvorligt i Leganes, hvor klubbens direktør er blevet smittet.\nAf Oliver Okstrøm 13. Marts. 2020 kl. 20:57\nMartin Braithwaites tidligere klub Leganes er blevet ramt af coronavirus, da klubbens administrerende direktør Martin Ortega er blevet ramt af sygdommen. Det betyder nu, at ingen må forlade Madrid-området.\nDet melder klubben ud ifølge den spanske sportsavis Diario Sport.\nLæs også:Gode nyheder for Barcelona: Suarez tidligere klar end forventet\nFørst handlede det blot om blot om direktørens nærmeste kollegaer, men nu drejer det sig altså også om resten af klubben. Nu skal de alle altså i karantæne, og hvis de ikke opfylder klubbens påbud, så kan de personer blive straffet, lyder meldingen.\nHer handler det om, at man skal holde sig mindst to meter fra andre mennesker og ikke dele mad, drikke eller andet, som minder om dette. Desuden skal man vaske hænder ofte og altså holde sig indenfor Madrid-området\nLæs også:Real Sociedad tog sejren i baskisk duel\nEndnu er det ikke fastlagt, hvorvidt der er blevet smittet nogen fra Ortega.\nFredag morgen blev Ortega udskrevet fra hospitalet, og han skulle have det godt efter omstændighederne, og han kan nu se frem til at blive isoleret i sit hjem, indtil sygdommen har forladt kroppen på ham.\nLæs også:Efter tilskuerforbud: Spanske spillere vil have kampe udskudt\nLæs også:Avis: Real Madrid overvejer Zidanes fremtid\nLæs også:Spanien indfører tilskuerforbud i to spillerunder


TVGuide.dk - CYKLING: Tour de France\nKl. 13:00 til () Currently 3.62/512345 facebook\n2. etape DR1\n07:15 Luksuskrejlerne 08:00 Fl�dens historie 09:00 P� optagelse med Livets planet 7:10 09:30 Forunderlige verden - Londons vilde natur 10:25 OBS 10:30 Hairy Bikers - det bedste britiske 11:15 Luksuskrejlerne 12:00 Fl�dens historie 13:00 Der er noget i luften 13:30 De flyvende l�ger 14:15 Hercule Poirot 15:05 �st for solen 15:55 Naboerne 16:20 Til unds�tning 17:00 Hun s� et mord 17:50 TV AVISEN 18:00 Antikduellen 18:30 TV AVISEN med Sporten 18:50 Vores Vejr 19:00 Aftenshowet 19:55 TV AVISEN 20:00 Ved du hvem du er? 21:00 70'erne tur retur: 1971 21:30 TV AVISEN 21:55 Penge 22:20 Sporten 22:30 Kniven p� struben 23:15 Dirty Sexy Money 23:55 OnsdagsLotto 00:00 Hamish Macbeth 00:50 Identity 01:40 Fem dage 02:40 Naboerne 03:05 Advokaterne 03:50 Godnat\n07:15 Supersize VS Superskinny 3 08:10 Fra Skrot til Slot 09:05 Danske Hollywoodfruer 10:05 Redningskvinder 11:05 Familien fra Bryggen 2 12:05 Masterchef 2 13:00 Fra Skrot til Slot 14:00 Danske Hollywoodfruer 15:00 Bones 2 16:00 Bones 2 17:00 NCIS 6 18:00 NCIS 6 19:00 Redningskvinder 20:00 NCIS 10 21:00 Bones 8 22:00 Min bedste vens bryllupAmerikansk romantisk komedie fra 1997\t00:05 Chicago Fire 1 01:00 NCIS 6 01:55 Veronica Mars 02:45 Veronica Mars 03:30 Waiting for Superman Kanal 5\n07:25 30 Rock (110) 07:50 The Drew Carey Show (89) 08:10 The Drew Carey Show (90) 08:35 Homeshopping 08:50 4-Stjerners Rejse: I Marrakech med Anne-Grethe Bjarup Riis (22) 09:40 Gilmore Girls 10:30 4-Stjerners Rejse: I Marrakesh med Lotte Heise (23) 11:30 Forsvundet sporl�st 12:25 Forsvundet sporl�st 13:15 CSI: New York (150) 14:10 CSI (197) 15:05 CSI (198) 16:05 CSI: New York (151) 17:00 Special Victims Unit (168) 18:00 4-Stjerners Middag: Hos Vickie Jo Ringgaard 19:00 Big Bang Theory (101) 19:30 Big Bang Theory (102) 20:00 Premiere: Person of Interest (1) 21:00 S�sonpremiere: Criminal Minds (165) 22:00 Special Victims Unit (306) 23:00 Criminal Minds (160) 23:55 Criminal Minds (161) 00:45 Special Victims Unit (168) 01:40 The FlockAmr. drama fra 2007\t03:30 FlashForward (18) 04:15 FlashForward (19) DR2\n07:05 DR2 Morgen - med Niels Krause-Kj�r og Anja Bo 08:00 DR2 8:00 08:05 DR2 Morgen - med Niels Krause-Kj�r og Anja Bo 09:00 DR2 9:00 09:05 DR2 Morgen - med Niels Krause-Kj�r og Anja Bo 09:35 DR2 Morgen (G) 10:00 DR2 10:00 10:10 DR2 Morgen (G) 11:00 DR2 11:00 11:10 Dragens lov 11:40 Alt forladt 12:00 DR2 12:00 12:30 Detektor 13:00 DR2 13:00 13:05 Arabiske tv-dronninger 14:00 DR2 14:00 14:01 Louis Theroux og Crystal Meth 15:00 DR2 15:00 15:10 Hos Clement 15:35 P1 Debat p� DR2 16:00 DR2 16:00 16:10 DR2 Dagen - med Illeborg og Ingemann 17:00 DR2 17:00 17:10 DR2 Dagen - med Illeborg og Ingemann 18:00 DR2 18:00 18:15 DR2 Dagen - med Illeborg og Ingemann 18:35 The Daily Show 19:00 DR2 19:00 19:15 Gadens Parlament 20:00 Indefra med Anders Agger 20:40 Arne Dahls A-gruppen: Europa blues 22:10 Tidsmaskinen om ferie 22:30 Deadline 23:10 Libyen - dagbog fra revolutionen 00:05 The Daily Show 00:25 Fikseren: Kidnapningen af Ajmal Naqshbandi 01:25 Gadens Parlament 01:50 DR2 Nattens nyheder TV2 Zulu\n05:20 Hollyoaks 07:30 Hollyoaks 07:55 David Letterman 08:40 Ally 09:20 Ally 10:05 The Good Wife 10:50 The Good Wife 11:35 Blue Bloods 12:20 Blue Bloods 13:05 Castle 13:45 True Hollywood Story - Halle Berry 14:35 Futurama 15:00 Futurama 15:25 South Park 15:50 South Park 16:15 American Dad 16:45 American Dad 17:10 Will & Grace 17:35 Will & Grace 18:00 Kongen af Queens 18:25 Kongen af Queens 18:55 Venner 19:20 Venner 19:50 Zulu Djævleræs 7 - revanchen 20:35 Zulu Djævleræs 7 - røverheat 21:00 Blinkende lygterDansk actionkomedie fra 2000\t22:50 Zulu Comedy Galla 2011 01:00 Langt fra Las Vegas 01:30 Funny haha 3 01:55 Rude Tube - World Famous 02:20 Modern Family 02:40 Modern Family 03:00 Better Off Ted 03:25 Better Off Ted 03:45 David Letterman 04:30 Vild med comedy 2 - Mikkel Kryger 04:55 Zulufonen TV3plus\n07:20 According to Jim 7 07:50 According to Jim 7 08:15 How I Met Your Mother 5 08:45 How I Met Your Mother 5 09:15 How I Met Your Mother 5 09:45 How I Met Your Mother 5 10:10 The Firm 1 11:05 Supernatural 6 12:00 NCIS: Los Angeles 3 13:00 NCIS: Los Angeles 3 14:00 According to Jim 7 14:30 According to Jim 7 15:00 Amazing Eats 15:30 Amazing Eats 16:00 The Exes 2 16:30 The Exes 2 17:00 How I Met Your Mother 5 17:30 How I Met Your Mother 5 18:00 How I Met Your Mother 5 18:30 How I Met Your Mother 5 19:00 The Simpsons 24 19:30 The Simpsons 24 20:00 Two and a Half Men 10 20:30 Two and a Half Men 1 21:00 The Incredible Mr. Goodwin 22:00 Tattoo Salonen 23:00 Hard TargetAmerikansk thriller fra 1993\t01:00 Scrubs 5 01:30 Scrubs 5 02:00 Blue Mountain State 02:30 Blue Mountain State 02:55 Two Guys and a Girl 03:20 Two Guys and a Girl 03:45 Supernatural 6 04:25 US Fear Factor 6'eren\n07:20 Homeshopping 08:20 Babylon 5 (47) 09:05 Homeshopping 10:05 Sams bar 10:35 Sams bar 11:00 Frasier 11:30 Frasier 12:00 Ti tommelfingre (169:204) 12:30 Ti tommelfingre (170:204) 13:00 Rap fyr i L.A. 13:30 Rap fyr i L.A. 14:00 Alle elsker Raymond 14:30 Alle elsker Raymond 15:00 Hardcore Pawn (10) 15:30 All Worked Up (15) 16:00 Mythbusters (26) 17:00 Skrotj�gerne (37) 18:00 CSI: Miami (139) 19:00 Skrotj�gerne (38) 20:00 America's funniest home videos 20:30 America's funniest home videos 21:00 CSI: Miami (140) 22:00 U-BoatAmr. krigsdrama fra 2004\t00:00 Hardcore Pawn (11) 00:30 All Worked Up (16) 00:55 Mythbusters (26) 02:00 Rap fyr i L.A. 02:30 Rap fyr i L.A. 03:00 La Femme Nikita (33) 04:00 Lost (117:121) 04:45 Lost (118:121) TV2 Film\n06:25 Vi behøver hinandenAmr. drama fra 1941\t08:30 Himlen over BerlinTysk drama fra 1987\t10:30 DeliriousAmr. komedie-drama fra 2006\t12:20 Uskyldens årAmr. romantisk drama fra 1993\t14:30 Goya's GhostsAmr./spansk drama fra 2006\t16:20 The I InsideAmr. thriller fra 2004\t17:45 Grand Theft ParsonsAmr./engelsk road movie fra 2003\t19:10 Austin PowersAmr. agentkomedie fra 1997.\t20:45 Nådeløs hævnAmr. thriller fra 2009\t22:25 Thirteen DaysAmr. thriller fra 2000\t00:45 WonderlandAmr. krimidrama fra 2003\t02:25 Ordinary Decent CriminalAmr./irsk thriller fra 2000\t03:55 Civil BrandAmr. thriller-drama fra 2002\tTV3 Sport 1\n07:40 Depotjagt 08:05 Depotjagt 08:40 Verdens strengeste for�ldre 09:50 Middagsdysten 10:50 Middagsdysten 11:50 Dr. Phil 12:45 Dr. Phil 13:35 Gordon's Great Escape 1 14:45 Hell's Kitchen USA 15:35 Top Design 16:30 Til leje 17:10 Til leje 17:45 Depotjagt 18:20 Depotjagt 19:05 Dr�mmeboliger 20:00 Junior Masterchef Australien 21:05 American Idol 12 22:55 American Idol 12 00:00 Dexter 1 01:00 Dexter 1 02:00 Diagnosis: Unknown 03:00 Diagnosis: Unknown 03:55 Mercy 1 04:40 Mercy 1 Kanal 4\n07:30 Cougar Town (2) 07:55 Homeshopping 08:55 Cougar Town (3) 09:20 Guthy-Renker Homeshopping 09:50 McLeods d�tre 10:50 Guthy-Renker Homeshopping 11:25 Bypiger s�ger Bonder�ve (14) 12:20 Singleliv (139) 12:50 Singleliv (140) 13:20 Rod i k�kkenet (3) 14:20 McLeods d�tre 15:10 House (13) 16:05 Ghost Whisperer (15:107) 17:05 Greys hvide verden (96) 18:00 Bypiger s�ger Bonder�ve (14) 19:00 Bypiger s�ger Bonder�ve (15) 20:00 Singleliv (199) 21:00 My Dad is a Woman 22:00 Dance Moms (29) 23:00 Greys hvide verden (96) 23:55 Ghost Whisperer (15:107) 00:50 House (13) 01:50 Shear Genius med Camila Alves (10:10) 02:45 48 timer: Mordmysterier (6:28) 03:30 48 timer: Mordmysterier (7:28) 04:15 Army Wives (66) Discovery Channel\n07:20 En ordentlig overhaling 08:15 Wheeler Dealers 09:05 Gold Rush 10:00 Amerikanske skovhuggere 11:00 Toy Hunter 11:30 Baggage Battles 12:00 Smadret på sekunder 12:30 Smadret på sekunder 13:00 Weapons That Changed The World 14:00 Amish Mafia 15:00 American Guns 16:00 Mythbusters 17:00 American Chopper: Senior vs Junior 18:00 Strip The City 19:00 How It's Made 19:30 Hvordan fungerer det? 20:00 Toy Hunter 20:30 Baggage Battles 21:00 Amish Mafia 22:00 Salvage Hunters 23:00 Gold Rush 00:00 Weapons That Changed The World 01:00 American Guns 02:00 Gold Divers 03:00 Alaska: The Last Frontier 03:55 Amerikanske skovhuggere 04:45 Mythbusters TV2 Charlie\n07:45 Skadestuen i Holby 08:30 Bonanza 09:20 Muntre mysterier: Mord i nord 10:05 For himlens skyld 10:55 Bjerglægen 11:45 Muntre mysterier: Mord i nord 12:35 Bonanza 13:20 Folk og fæ 14:15 For himlens skyld 15:05 Skadestuen i Holby 16:00 Lov og uorden 16:50 Lov og uorden 17:40 Små og store synder 18:35 Små og store synder 19:25 Spørg Charlie 19:50 Fint skal det være 20:25 Talkshowet Meyerheim 21:15 Jarls Quizshow 22:00 Latterlisten 22:30 Kommissær Rex 23:20 Wild at Heart 00:10 Lov og uorden 01:00 Lov og uorden 01:50 Godnat Eurosport\n08:30 FIA WTCC: Inside WTCC 09:00 MARATHON: Sand Marathon 09:30 ADVENTURE: Ultra Trail Mont Fuji 10:00 CYKLING: Giro D'Italia 11:00 TENNIS: Get Ready for Roland-Garros fra 11:15 TENNIS: ATP Turneringen fra D�sseldorf, Tyskland 12:00 TENNIS: ATP Turneringen fra D�sseldorf, Tyskland 14:00 CYKLING: Tour of Belgium 15:45 TENNIS: ATP Turneringen fra D�sseldorf, Tyskland 20:00 TENNIS: Get Ready for Roland-Garros fra 20:20 SPORT: Wednesday Selection 20:30 RIDNING: FEI Nations Cup fra La Baule, Frankrig 21:30 SPORT: Alexia S Selection 21:35 RIDNING: Riders Club 21:40 GOLF: Amerikanske P.G.A. Tour - Byron Nelson Classic 22:35 GOLF: Asian Tour 23:05 GOLF: Golf Club 23:10 SEJLSPORT: Yacht Club 23:15 SPORT: Wednesday Selection 23:30 CYKLING: Giro D'Italia 00:45 MARATHON: Sand Marathon 01:15 TENNIS: Get Ready for Roland-Garros fra Canal9\n06:55 TV Shop 08:00 The Suspects 09:00 Prison Wives 09:55 TV Shop 11:00 Cops 11:30 Road Wars 12:30 Storm Stories 13:00 Dr. Quinn 14:55 TV Shop 16:00 Pawn Stars 16:30 Cops 17:00 Missing 18:00 Road Wars 19:00 Dr. Quinn 20:00 Medium 21:00 JAG 22:00 Law & Order: Criminal Intent 23:00 Asian Crime 00:00 Storm Stories 00:30 Missing 01:30 Forensic Files 02:00 Forensic Files 02:30 Forensic Files 03:00 The First 48 04:00 Asian Crime DRK\n08:05 Morgenandagten p� DRK 08:25 Dagens sang 08:30 Landsbyen 09:00 Landsbyen 09:45 Leonardo da Vinci 10:35 Kirkemusik 11:35 Kirkemusik 12:35 1800 tallet p� vrangen 13:15 Smagsdommerne 13:55 Kristendommen 14:45 Kristendommen 15:35 Huset p� Christianshavn 16:10 Huset p� Christianshavn 16:35 Teknologiske triumfer - 1940'erne 17:25 Teknologiske triumfer - 1960'erne 18:15 Churchill 19:05 Churchill 19:56 Dagens sang 20:00 Historiequizzen: Den danske Jens 20:30 1800 tallet p� vrangen 21:10 5 skarpe om Kierkegaard og sandheden 21:30 Jagten p� slagskibene Hood og Bismarck 22:25 Engelske kirker - og n�glen til dem 22:55 Kartografiens sk�nhed 23:25 Verdenshistorien 00:20 USA's historie 01:05 USA's historie 01:50 Dagens sang 01:51 Godnat\n07:33 Stor & Lille 07:45 Byttebiksen 08:05 Bamses Billedbog 08:35 Rasmus Klump p� skovtur 08:42 Masha og bj�rnen 08:49 Jeg er et monster 08:52 Timmy-tid 09:02 Sm� kartofler 09:07 Ramasjang Mysteriet 09:40 Stor & Lille 09:51 Byttebiksen 10:11 Bamses billedbog 10:45 Dyrenes �. 11:05 �rekonfekt 11:35 Os det er bare os 12:10 Sigurds Bj�rnetime 12:35 Noddy 12:50 Den fortryllede karrusel 13:00 K�re Sebastian 13:20 Grisen Basse 13:40 Kaninlandet 13:50 Noddy 14:10 Carsten og Gittes Vennevilla 14:25 Ellevilde Ella 14:35 SKR�L med Anna 14:55 Sigurds Bj�rnetime 15:25 Dora udforskeren 15:50 Postmand Per: Specialposttjenesten 16:05 Bamses billedbog 16:30 Lille N�rd 17:00 Bamses Lillebitte Billedbog 17:20 Ramasjang generationen 17:30 Sk�g med bogstaver 17:50 Floras drager 18:00 Stor & Lille 18:10 Shanes verden 18:35 Yakari 18:45 Glad i luften 19:00 Vaffelhjerte 19:26 Sm� kartofler 19:30 Godnathistorier 19:40 Benjamin Bj�rn 19:50 Koen Connie 20:00 Godnat\n07:30 Splint & Co. 07:55 N�sten n�gne dyr 08:05 Mia og mig 08:30 Kaos og knurh�r 08:40 Juniper Lee 09:05 Redakai 09:25 Min funky familie 09:55 Skyland 10:20 Agent N�rd 10:50 Dragon Ball Z 11:10 Snushanen 11:25 Historien om cirkus 11:35 Braceface 11:55 FORST�RKEREN - Delfiner i Israel 12:05 Conrad og Bernhard 12:15 Kaos og knurh�r 12:30 Hannas v�ddem�l 12:50 S� er der hund 13:15 Min funky familie 13:50 Mia og mig 14:15 Braceface 14:35 Conrad og Bernhard 14:50 Kaos og knurh�r 15:05 N�sten n�gne dyr 15:20 Store N�rd 15:45 Ultra Nyt 15:55 Clone Wars 16:20 Gumball 16:40 Roy 17:10 Mission: Eftersidning 17:35 Dance Academy 18:00 Ultra Nyt 18:10 ICarly 18:40 Ultra Angora mix 18:55 Adrian & Bendix Kapowshow 19:15 Sebastian p� dybt vand 19:35 Snydt! 20:00 Splint & Co. 20:25 Roy 20:50 Mission: Eftersidning 21:15 Godnat\nKl: 07:41 Dato: 22-05-2013


2STK Mor & Baby Hue Sløjfeknude Elastisk Pandebånd For Kvinder, Børn Tuban Baby HairBands Hår Tilbehør - Tøj Tilbehør \_ www.peopleperformanceinstitute.dk\n2STK Mor & Baby Hue Sløjfeknude Elastisk Pandebånd For Kvinder, Børn Tuban Baby HairBands Hår Tilbehør\nStil:fashion/vintage/elegant/søde Materiale:Bomuld Pakken Indeholdt:2STK Pandebånd Bemærk: på Grund af forskellen mellem de forskellige skærme, de billeder, der måske ikke afspejler den faktiske farve af theitem.håber du kan forstå\nTags: børn rattan tilbehør, baby hair hovedbøjle, sløjfeknude broche, jesus korsfæstelse, sløjfeknude hårbånd, 2pac, børn arving tilbehør, sløjfeknude hovedbøjle, sløjfeknude jul, kat pokemon.\nNye Luksus Kvinder Afrikansk bomuld mønstret tørklæde Damer Hår Tilbehør Tørklæde Hat Headwrap Lange Hale Cap Kemo Hatte\nMateriale:Bomuld Størrelse:170*25CM Farve:Som billedet viser, Pakning:opp taske\n65 Pc ' Velvet Elastisk Hår Bands til Kvinder eller Piger, Hår Tilbehør Funktion : God tekstur og skinnende, let at bruge og komfort blød, hvert hår band med en holdbar gummi band, strækbar og elastisk, kan løse dit hår godt og vil ikke skade dit hår , let og blød at bære.Dette Fashionable hår tilbehør til dit aktive liv Forskellige farver hår bånd - 65 Farver Velvet Hår Scrunchy, Mange muligheder,\nSkinnende Mode Kvinder, Piger Fuld Rhinestone Barok Crystal Bezel Svamp Hårbånd Hovedbøjle Koreansk Stil Dame Farverige Hairhoop\nSkinnende Mode Kvinder, Piger Fuld Rhinestone Barok Crystal Bezel Svamp Hårbånd Hovedbøjle Koreansk Stil Dame Farverige Hairhoop Produkt Detaljer: Passer til: S pring Sommer, Efterår Bezel Mode Hårbånd Farverige Satin Hårbøjle\nNye Wide-Band Satin Bonnet fælles Landbrugspolitik god nats søvn hat hårtab cap kvinder hat cap turbante\nNye Wide-Band Satin Bonnet fælles Landbrugspolitik god nats søvn hat hårtab cap kvinder hat cap turbante Husmor Skullies & Beanie Materiale: polyester+spandex Størrelse: one size passer til de fleste voksne Farver: 6 farver （som foto） Sæson: Forår, sommer, efterår og vinter Emballage: OPP taske Bemærk: 1. Da forskellige computere


Maling af k�kkenl�ger\nVist 19638 gange\nUdskrevet 466 gange\nDu skal bruge en pensel, en skuresvamp, sandpapir korn 100 og 180, grunndreng�ringsmiddel, h�ftegrunder sp�rrende vandig, akrylmaling til tr�v�rk glans 50, en fnugfri klud og vand.\nDu starter med at skrue alle beslag og greb af l�gerne. Herefter vasker du f�rst l�gerne med grundreng�ringsmiddel og bagefter med rent vand.\nN�ste skridt er at l�gerne skal slibes i �rernes retning med sandpapir korn 100 ganske let, det skal bare v�re s� overfladen st�r mat. T�r alt slibest�vet af med en fugtig klud.\nGrunding af l�gerne\nL�gerne skal grundes med en sp�rrende vandig h�ftegrunder. Grunderen skal hverken p�f�res for tyndt eller for tykt. Det er vigtigt at komme ind i alle kanter og revner. Grunderen skal ikke d�kke som maling, men blot p�f�res i et j�vnt lag over det hele. Ved brug af en vandig h�ftegrunderen betyder det bl.a., at slutmalingen h�fter bedre og en eventuel gammel farve ikke kan ses igennem. Grunderen er st�vt�r efter 1 time, men m� f�rst males over efter 24 timer.\n1. lag akrylmaling\nMal nu med akrylmaling. Du beh�ver ikke at spare p� den, da slutmalingen skal l�gges p� i v�dt i v�dt, s� den flyder sammen.Husk at der findes et k�mpe udvalg af malerprodukter p� nettet. se fx. Se fx det store udvalg her: http://www.malerlager.dk/\nHvis du finder det n�dvendigt, kan du evt. mellemslibe med sandpapir korn 180 n�r 1. lag er h�rdet op efter 24 timer.\n2. lag akrylmaling\nHerefter p�f�res endnu et lag akrylmaling. Det er vigtigt, at du ikke retter i malingen n�r du har p�f�rt den, da du risikerer penselspor.\nSlut af med at s�tte nye greb p� de flotte l�ger.\nK�kkenindretning, k�kken indretning, k�kkeindretning.


Retspsykiatrisk Klinik udarbejder ambulante mentalerklæringer for anklagemyndigheden i politikredsene på Sjælland og Lolland-Falster. Derudover er Retspsykiatrisk Klinik involveret i forskningsprojekter og undervisning inden for retspsykiatri.\nOverlægen indgår i klinikkens daglige ledelse og skal selvstændigt – og i tæt samarbejde med et tværfagligt team – varetage opgaven med at udarbejde mentalerklæringer for anklagemyndigheden. Herudover forventes det, at overlægen deltager aktivt i klinikkens øvrige aktiviteter, herunder faglige konferencer, undervisning og kvalitetssikring, ligesom der vil være mulighed for forskning.\nVi søger en engageret og dygtig speciallæge i psykiatri. Vi ser gerne, at du har bred psykiatrisk erfaring. Retspsykiatrisk erfaring er en fordel, men det er ikke et krav. Du skal være indstillet på at indgå i et tæt tværfagligt samarbejde omkring mentalundersøgelserne, og du skal have lyst til at indgå aktivt i klinikkens fortsatte udvikling.\nVi kan tilbyde en lægeligt ledet arbejdsplads, der er præget af høj kvalitet og dygtige og engagerede kolleger i et dynamisk og tværfagligt miljø samt en dagligdag med en professionel, men uformel tone. Vores faglige ambition er til stadighed at være førende inden for udfærdigelse af mentalerklæringer. Vi kan tilbyde relevant efteruddannelse inden for det retspsykiatriske område.\nAnsættelsesområdet er Justitsministeriet med tilhørende institutioner, og stillingen besættes efter vilkår i rammeaftalen om kontraktansættelse af chefer i staten, medmindre den pågældende i forvejen er udnævnt tjenestemand. Stillingen er placeret inden for intervallet svarende til løngruppe 1. Der vil kunne ydes tillæg afhængig af erfaring og kvalifikationer.\nStillingen søges elektronisk på www.justitsministeriet.dk under punktet Karriere. Ansøgningen skal være modtaget i rekrutteringssystemet senest den 15. juni 2021.\nForside » Job » Læge » Speciallæge » Justitsministeriet søger en overlæge til Retspsykiatrisk Klinik


Forside › Nyhed › Borgmester: Klar kommunikation gør borgerne trygge\n10. okt 2017 10:30 Joshua Hollingdale\nKommunens kommunikationsafdeling spiller en central rolle i at skære igennem nyhedsstrømmen og skabe klarhed over, hvad kommunen foretager sig. Det gør borgerne trygge, mener Joy Mogensen, borgmester i Roskilde.\nKristian Brasen Borgmester i Roskilde Kommune, Joy Mogensen (S).\nI en verden, hvor mennesker bombarderes med nyhedshistorier og konstant kommunikation fra alle sider, er det nødvendigt, at man som kommune kan skære igennem ”virvaret” og give indbyggerne tryghed gennem klar, målrettet kommunikation. Det mener Joy Mogensen (S), der er borgmester i Roskilde. For hende er kommunikationsafdelingen en nøglebrik i at styrke borgernes forhold til kommunen.\n”Folk får så mange nyheder i dag, og i Folketinget udtaler politikerne sig jo også om, hvad hver enkelt kommune skal og burde. Der er langt ud til den enkelte borger fra sådan en institution. Når man får skabt klarhed over, hvad det er, der diskuteres, hvad der er besluttet, og hvad der præcis kommer til at ske i lokalområdet, så oplever jeg, at det kan skabe meget stor tryghed for borgerne,” siger Joy Mogensen.\nKommunikationsafdelingen samler trådende\nI en kommune er man ifølge Joy Mogensen, modsat i andre politiske organisationer i samfundet, utrolig tæt på borgerne, og det betyder, at man er i mere direkte kontakt med sin målgruppe som kommunikatør.\n”Jeg er lige ved at sige, at man kun kan arbejde i en kommune og trives, hvis man har det godt med den tæthed. Det bliver meget konkret, da folk ofte kommer med inputs og svarer på det, der bliver sendt ud,” siger hun.\nHun slår samtidig fast, at den klarhed, der er vigtig for borgerne, ikke alene skabes i kommunikationsafdelingen. En kommune er nemlig et samarbejde på tværs af alle afdelinger. Kommunikationsafdelinger samler dog trådende for borgeren – og det er vigtigt, siger hun.\n”Kommunikationsafdelingen samler op på alt det, der sker i kommunen og får det videreformidlet. I Roskilde kommunikerer vi på mange forskelligheder måder. En måde er gennem pressemeddelelser, som oftest bruges til at fortælle om politiske beslutninger, hvor udvalgsformanden eller borgmesteren eller flere politikere sammen fortæller om, hvad der er blevet besluttet. Derudover bliver der sendt annonceringer ud, når der sker ting; når busruter omlægges, eller der er vejarbejde. Og her er kommunikationen ofte direkte til borgeren gennem eksempelvis sms-servicer,” siger borgmesteren.\n”Jeg tror, det er rigtig vigtigt at gøre op med fordommen om, at kommunikatørerne bare sidder og beskytter os politikere."\nGod kommunikationsindsats nødvendig i kriser\nJoy Mogensen mener også, at kommunikationsafdelingen spiller en central rolle i håndteringen af krisesituationer, hvor det er helt nødvendigt at få talt sammen på tværs af forskellige aktører.\n”I Roskilde har vi kæmpet meget med kystsikring i den forgangne periode. Der har vi oplevet, at det at have en god kommunikationsafdeling faktisk er rigtig vigtigt for at få koordineret alle de forskellige aktører: politi, beredskab, hvad gør kommunen, hvad gør forsyningsselskabet og få fortalt det til folk på en samlet måde, så de ikke skal holde sig orienteret fire-fem forskellige steder,” siger hun.\nKommunal kommunikationen skal være apolitisk\nJoy Mogensen mener, at det er vigtigt at gøre op med stereotypen om, at kommunikatørernes primære opgave er at varetage politikernes interesser. Det er nemlig helt nødvendigt, at der er en tydelig adskillelse mellem partipolitik og de beslutninger, der er flertal bag i byrådet.\n”Jeg tror, det er rigtig vigtigt at gøre op med fordommen om, at kommunikatørerne bare sidder og beskytter os politikere. Men det kræver også, at vi i det kommunale Danmark får snakket om de steder, hvor det går galt. Der har været sager, hvor kommunikationsafdelinger er blevet brugt forkert. På egne og Roskilde Byråds vegne, vil jeg gerne sige, at det prøver vi virkelig at have fokus på, ikke må ske. Alle skal kunne stole på, at når der sendes noget ud med kommunens logo på, så er det altid sådan, at der står et flertal bag. Kommunikationsafdelingen må aldrig blive politisk, for så går noget af den klarhed af, som er så vigtig for borgerne.”\nKommunikation & PR Kommunale kommunikatører