Højstrup Øvelsesplads – Odense Bys Museer\nRené Schrøder Christensen Museumsinspektør\nDet militære øvelsesområde – Højstrup-arealet – i området mellem Pårup, Tarup og Bolbro rummer store kulturhistoriske og naturmæssige kvaliteter. De geologiske forhold danner grundlag for bebyggelsesstrukturen og arealanvendelsen. Området lå på grænsen mellem det kuperede højfynske dødisområde fra sidste istid og de fladere moræneområder og smeltevandssletter. Området lå ligeledes på grænsen mellem agerbygden og skovbygden. De berørte landsbyer var alle gejstligt fæstegods i middelalderen, og de særlige ejendomsforhold havde betydning for bebyggelsesstrukturen. At der kun var en besidder, betød, at gårdene tidligt var gjort jævnstore i størrelse. Det gejstlige gods overgik til kronen, og det meste af det berørte område blev ryttergods fra 1660’erne. Efter de nyetablerede hovedgårde Ålykkegård og Marienlund, der blev skabt af ryttergods i midten 1700-tallet, blev de fleste af gårdene solgt til selveje i midten af 1800-tallet. En del af området blev erhvervet af Sukkerkogeriet i Odense i 1870’erne til dyrkning af sukkerroer. Omkring 1. Verdenskrig blev dele af arealet erhvervet af Husmandsskolen. Arealet blev eksproprieret efter 2. Verdenskrig og efterfølgende blev arealanvendelsen “fast-frosset”. Der blev ikke foretaget opdyrkning siden, og bortset fra de særlige militære anlæg i den sydlige del af området er der bevaret et særligt naturområde som en blanding af eng og overdrev med spor fra det ældre landbrug i form af rester af udskiftningshegn og svage spor af de gamle højryggede agre fra før udskiftningen.\nSom led i Forsvarsministeriets miljøstrategi blev det vedtaget at udfærdige drifts- og plejeplaner for hovedparten af de skyde- og øvelsesområder, som Hjemmeværnskommandoen administrerede. Hjemmeværnet og Skov- og Naturstyrelsen indgik en aftale herom i 2001. En særlig aftale om en drifts- og plejeplan vedrørende det store øvelsesareal mellem Bolbro og Pårup blev indgået mellem parterne i 2004. Odense Bys Museer indgik i samarbejdet og lavede en landskabshistorisk undersøgelse af området. Den historiske baggrund for dette særlige område med dets store kulturhistoriske og ikke mindst naturmæssige kvaliteter vil blive præsenteret i det følgende.\nRød streg markerer Højstrup Øvelsesplads på baggrund af Luftfoto/ortofoto fra 1999.\nHøjstruparealet er en ca. 196 ha stor militær øvelsesplads i det vestlige Odense i området mellem Rugårdsvej, Middelfartvej, Rismarksvej og Pårupvej på jorder tilhørende de gamle landsbyer Pårup, Stegsted og Bolbro. Øvelsespladsen er i dag omkranset af tæt bebyggelse mod nord, syd og øst, mens der er åbent land mod vest. Langesøstien, anlagt på den nedlagte nordvestfynske banelinie (1911-66), udgør arealets nordlige grænse. Sydgrænsen er Middelfartvej, og syd herfor er der åbent land med enkelte gårde. Mod vest, hvor Pårupvej er grænse, ligger området op til de gamle landsbyer Stegsted og Pårup samt Pårup kirke.\nDet tæt bebyggede række-/parcelhuskvarter i Tarup-Pårup nord for Langesøstien kom til i 1960’erne som del af Jens P. Kochs byplan. Før dette var der åben mark. Der var ligeledes åben mark ind til den tidligere Husmandsskole på den nuværende Jeppe Åkjærs Allé (før krigen Husmands Allé), og de nuværende øvelsesarealer lå således helt omgivet af åbent land. Af det samlede areal hørte de knap 47 ha. oprindelig til Bolbro bys jorder, omtrent 22 ha til Pårup og 2/3 afjorden, nemlig næsten 127 ha, til Stegsted bys jorder.\nHøjstruparealet en tidlig majmorgen, foto:A. Myrtue 2008.\nArealet ligger på grænsen mellem det kuperede, centrale fynske dødisområde og de fladere østfynske bundmoræner og smeltevandssletter. Området er kuperet, særlig i sydvest, hvor det præges af en tunneldal og mindre bakker. Højderne ligger mellem ca. 36 m over havoverfladen syd for gården Svennekær og 13 m i bunden af tunneldalen, men generelt mellem 20 – 30 m.\nOmrådet er opdelt i en større nordlig del og en mindre mod syd – det såkaldte ‘Hawk-areal’. Sidstnævnte, som ligger i og ved tunneldalen, er stærkt præget af bygninger, veje og græsplæner. Der er ikke offentlig adgang. Den nordlige (og største) del har i dag et vist skovpræg, som dels skyldes hegn- og skovplantning langs kanterne i vest, nord og øst gennem de seneste 50 år, dels en ret omfattende vækst af pil m.m. på selve arealet. Jordstykket lige vest for Rismarksvej er efter 1991 blevet beplantet med blandskov. De levende primært øst-vestgående hegn over arealet blev plantet samtidig – til øvelsesformål. Inden for de senere år er der sket omfattende pleje ved træfældning og oprensning af vandhuller.\nHøjstrupområdet virker forholdsvis tørt og overdrevagtigt, til trods for at der er adskillige spredte vandhuller. Landskabets lidt usædvanlige præg skyldes, at vegetationen primært består af græsser, som slås, og der er ikke tale om egentlig eng. Der er ikke mange spor af egentlig opdyrkning (pløjning) i de seneste (ca. 50) år, hvilket gør området ret enestående.\nOmrådets geologiske udvikling og jordbunden\nDet fynske landskab er, som det meste af Danmark, skabt af den sidste istid omkring 18.000-11.000 fvt. I det centrale Fyn (Høj-fyn) henlå store mængder ubevægelig ‘dødis’, hvis tilstedeværelse prægede de tilgrænsende områder. Det væsentligste landskabelige træk blev afsat af hurtigt strømmende smeltevand, som skabte slugter og tunneldale og aflej rede smeltevandssand. Den stillestående is dannede desuden under afsmeltningen et landskab af kedelmoser uden afløb og såkaldte fladbakker bestående af stenfrit ler. Disse landskabstyper er helt karakteristiske for sognene umiddelbart vest for Pårup Sogn, som antagelig lå uden for dødisens rand. Det nord- og østfynske område består hovedsageligt af flad til let kuperet, leret bundmoræne. Odense-området er præget af Odense Ådalen samt flade områder med smeltevandssand fra østfynske gletschere. Højstrup-området ligger midt i mødestedet mellem disse tre landskabstyper. Det berøres af dødisområdets relief i vest og fladere områder med smeltevandssand mod øst og nord. I den sydlige del gennemløbes området af en tunneldal, skabt af smeltevand fra dødisen på Midtfyn. Jordbunden består her af ferskvandsaflejringer (bl.a. tørv), som knytter sig til vandløbet, og blandinger af organiske materialer, ler og sand. I den del af området, der hører til Bolbro ejerlav, findes enkelte lommer med smeltevandssand og grus.\nHøjstrup: Jorbund og højdekurver\nHøjstrup-arealet ligger som nævnt lige øst for det store stærkt kuperede dødisområde. Som kulturgeografisk zone, er der tale om en slettebygd. Denne kulturgeografiske zoneopdeling er betinget af terrænets og undergrundens betydning for den menneskelige udnyttelse af landskabet – bebyggelsesstrukturen og driftsformen. I slette- eller agerbygden havde man før landboreformerne i sidste del af 1700-tallet typisk 3-vangsbrug og større landsbyer og store gårde (om end med hyppige afvigelser).I en skovbygd var landsbyerne derimod mindre og dyrkningssystemerne uregelmæssige. Det er et skovbygdagtigt træk, at landsbyerne Tarup og Pårup i Pårup Sogn kun har haft fem hhv. fire gårde.\nEjendomsforhold gennem tiden\nØvelsesområdet i Højstrup breder sig over de gamle landsby ej erlav Stegsted og Tarup-Pårup-Snestrup i Pårup Sogn samt Bolbro i Odense Skt. Knuds Sogn (siden Ansgar og nu Odense Jorder). Området tilhørte gejstligheden i senmiddelalderen, hvilket var bestemmende for den senere ejendomshistorie og bebyggelsens struktur. De fem landsbyer var alle fæstegods til Skt. Knuds Kloster i Odense. Ved reformationen i 1536 overgik klostrets bøndergods, som alt andet gejstligt gods, til kronen.\nFra middelalderen frem til midten af 1800-tallet var der i de berørte landsbyer et forholdsvis konstant gårdtal. Kun i Stegsted voksede antallet lidt. Der var således syv gårde i Snestrup, fire i Pårup, fem i Tarup og otte i Bolbro. I Stegsted var tallet syv stigende til ti i 1844. Alle gårde var i 1664 fæstet til Skt. Knuds Kloster, der nu var ejet af kronen, hvortil der blev betalt landgilde. Et hus ved Pårup kirke var dog underlagt Odense Gråbrødre Hospital. De syv gårde i Stegsted var af administrative hensyn gjort helt jævnstore i størrelse (dvs. egaliserede til godt 7½ tønder hartkorn i tilliggende pr. gård) ligesom Bolbros gårde (fire store gårde på godt 12 tønder hartkorn og fire gennemsnitsgårde på godt 6 tdr. samt et hus). Også gårdene i Snestrup og til dels i Pårup var tidligt egaliserede. Årsagen til det konstante gårdtal og den ensartede gårdstruktur skal findes i det forhold, at landsbyerne i senmiddelalderen og et stykke op i 1600-tallet hørte til en enkelt besidder.\nLandgilden, bøndernes fæsteafgift, kan til dels give et fingerpeg om sammensætningen af bøndernes produktion. Fælles for alle de nævnte gårde var, at de skulle levere smør, byg og småredsel, dvs. høns, gæs og lam, og de fleste også æg og væger. Mængden afhang af gårdstørrelsen. De fire Pårup-bønder havde større variation i landgildeydelserne end de andre, idet landgilden desuden bestod af mange afgrøder som rug, byg, havre, hvede, boghvede og hør.\nKronens store erhvervelser fra gejstligheden ved reformationen blev efterhånden solgt til private. Storkøbmanden Jens Lassen blev som leverandør til hæren under krigene frem til 1660 storkreditor til staten, hvorfor han bl.a. i 1664 kunne erhverve sig Skt. Knuds Klosters gods. Dette gods blev imidlertid returneret til kronen i 1670 til oprettelsen af ryttergods (jf. en bestemmelse om kronens forkøbsret). I 1680’erne var de fire Pårup-gårde fordelt med én tilhørende kronen/ryttergodset, én tilhørende godsejer Jens Lassen og to hørte under Odense Hospital. De syv gårde i Stegsted hørte til ryttergodset, mens de otte gårde i Bolbro også var ejet af Jens Lassen. Bolbrogårdene var nu ikke længere lige store.\nI 1715-1720 skete en omorganisering og samling af ryttergodset, og en til lejligheden nedsat kommission bestemte, at det tidligere hospitalsgods skulle forpagtes bort og høre ind under ryttergodset. Godsejeren Kaptajn Frederik Lassen blev tvunget til at sælge gods i bl.a. Pårup tilbage til kronen. Hospitals-stiftelsen påbegyndte frasalget af sit bøndergods i 1715, og i 1860 var alt afhændet. De to Hospitalsgårde i Pårup blev solgt på auktion i 1792 til de siddende fæstere.\nAfhændelsen af ryttergodset begyndte i midten af 1700-tallet, og det fynske ryttergods blev sat på auktion i 1764. Af auktionskataloget fremgår det, at otte gårde og to huse i Bolbro, to gårde og et hus i Pårup samt syv gårde og syv huse i Stegsted blev sat til salg. Amtsforvalter Bruun købte dette gods bortset fra husene i Bolbro og Stegsted. Bruun var mellemhandler, og i 1765 videresolgte han godset. Odense-borgmester Holm købte fire af gårdene i Stegsted og de otte i Bolbro samt to huse i 1765. Med dette tidligere ryttergods udbyggede han den i 1764 oprettede hovedgård Ålykkegård. De resterende tre Stegstedgårde solgtes til Købmand Eilschou, som opbyggede hovedgården Marienlund, og de to Pårup-gårde blev solgt til Professor Peter von Westen.\nHøjstrup: Ejendomsforhold o. 1790\nFrem til slutningen af 1700-tallet hørte fire gårde og fire huse i Stegsted under Ålykkegård ligesom alle Bolbrogårdene. Sidstnævnte var nu atter egaliserede til knap 11½ tønder hartkorn pr. gård. Ålykkegårds fire gårde i Stegsted var også egaliserede (7½ tønder hartkorn), mens de tre Stegstedgårde under Marienlund ligeledes var egaliserede men lidt større (ca. 7 2/3 tønder hartkorn).\nI Pårup var to gårde allerede i selveje ved udskiftningen i 1783 (bl.a. nr. 12), og to gårde samt et hus var hospitalsgods. Ålykkegård besad de omtalte gårde endnu frem til 1830’erne. Dog var to af gårdene i Stegsted erhvervet fra Marienlund, og der var flere huse både i Stegsted og i Bolbro. I 1834 solgte ejeren til Ålykkegård, etatsråd Leth, ud af sit fæstegods, bl.a. matr. 4a-d i Stegstrup, og i 1836 fortsatte enken med at sælge matr. 3a-f. Ålykkegård forbeholdt sig dog jagtretten på de frasolgte jorder i 50 år fra 1835. Frem mod midten af 1800-tallet hørte alle Bolbros gårde endnu under Ålykkegård. Hertil hørte også fire gårde i Stegsted (nr. 2,5,6 og 7). Den ene (nr. 2, Mosegård) blev dog solgt til selveje i 1851. I 1855 solgte den nye ejer af Ålykkegård, enkefru Knap, mere gods fra, og den senere besidder, Jægermester Steenback, solgte yderligere fra i 1860-1870’erne både i Stegsted og Bolbro.I Bolbro solgtes bl.a. nr. 8 i flere etaper fra 1860. Parcel nr. 8c solgtes til Sukkerkogeriet i 1874 sammen med parcel nr. 5. Bolbro nr. 2a var senest 1863 i selveje, og som hovedparcel var den sammenlagt med nr. 3a og 4a i 1897. Matr. 2d i Bolbro var senest i selveje i 1869, da den blev solgt til Sukkerkogeriet. I 1917 tilkøbtes nr. 19b i Pårup til Mosegård i Stegsted. På nr. 3d i Stegsted var der gartneri fra omkring 1907 frem til eksproprieringen.\nHøjstrup: Ejendomsforhold o. 1810\nHøjstrup: Ejendomsforhold o. 1844\nHøjstrup: Ejendomsforhold o. 1875\nA/S De Danske Sukkerfabrikker anlagde deres første sukkerkogeri på Vesterbro i Odense i 1873, fordi omegnen var egnet til sukkerroedyrkning. I 1875 købte virksomheden den ene Højstrupgård for at sikre sig en produktion af sukkerroer til Sukkerkogeriet. Sukkerkogeriet havde i 1874-77 mellem 420-450 tdr. l. besåede arealer, hvoraf de 284 tdr. l. i 1877 blev dyrket af fabrikken selv. Bønderne var nemlig uvillige til at dyrke sukkerroer pga. skepsis over for den nye afgrøde. I 1916 solgtes jorden til Foreningen til Opkøb og Udstykning af Landejendomme i Sjællands og Fyns Stift, og den blev videresolgt til Fyens Stifts Husmandsskole i 1918. Husmandsskolen holdt (indtil den blev sønderbombet i 1945) til på en lod fra Tarupgård. Det til skolen tilknyttede landbrug blev i 1916 flyttet til Højstrupgård, der var ejet af udstykningsforeningen. Gården blev forpagtet af skolen fra 1916, og man købte hovedlodden (63 tdr. l.) m. bygninger i 1918. Gården beholdt forpagteren, der var lærer på skolen. I 1922 overtog skolen selv driften med en tidligere elev som bestyrer. I 1931 blev en lærer igen bestyrer indtil 1936, hvor skolen atter overtog driften. Fra Højstrupgård leveredes stamsæd og grisesøer af god race til husmændene.\nMatrikel nr. 12 (12a, 12c) i Pårup var som sagt i selveje fra før udskiftningen til 1950, hvor eksproprieringen faldt. Der blev afgivet jord til jernbanen (nu Langesøstien) i 1917, og i 1920’erne blev kirkegården udvidet. På dele af matrikel nr. 12 var der Fredskovspligt.\nAllerede i slutningen af 1930’erne forhandlede Krigsministeriet og Odense Magistrat om bygning af en ny fodfolkskaserne med tilhørende eksercerplads. Der nedsattes et ekspropriationsudvalg i november 1939, men sagen blev sat i bero en måned efter besættelsen 1940. Ejeren af “Lille Højstrup” (matr. 2a.) søgte i 1945 om godkendelse af en nedlæggelse og udstykningsplan for sin gård. Kommunen så sig derfor nødsaget til at bede landbrugsministeriet om at nedlægge forbud mod salg til private for det areal, der var udset til øvelsesplads og skole. Den oprindelige plan for et nyt øvelsesareal gik på 90-100 ha, men under forhandlinger i september 1945 vedr. inddragelse af arealer fra den eksisterende øvelsesplads til Sydfynske Jernbane fremgår det, at Krigsministeriet ønskede et større areal. Samtidig ønskede man processen fremmet, så der ville være et øvelsesareal i 1947. Ekspropriationen skulle bemyndiges af Indenrigsministeriet, og det var kommunen, der skulle erhverve sig arealerne. 5. juli 1949 indstillede Indenrigsministeriet til kommunerne at købe Højstrupgård med 35 ha af Fyns Stifts Husmandsskole til overtagelse 1. august 1949.\nI 1950 vedtog man at ekspropriere yderligere ca. 250 tdr. land i Pårup og Stegsted til det militære øvelsesområde, hvorved 5 landbrug skulle nedlægges og 7 måtte afgive jord. I alt eksproprieredes 10 gårde og husmandssteder samt et gartneri. Øvelsespladsen tog man i brug i 1953. Nr. 7 i Stegsted blev opkøbt af ejendomsselskabet Aurora i 1947 til udstykning, men blev altså delvis eksproprieret, og hele den del af Højstrup, der ligger i Bolbro ejerlav – bortset fra 2 huse – leveredes af Husmandsskolen. Resten var almindelige landbrug. Øvelsesarealet blev taget i brug af Fynske Livregiment i 1953, og i 2001 overtog Hjemmeværnet det. Højstrup skoles areal, der grænser op til områdets nordvestlige hjørne, fik kommunen forhandlet fra militæret i 1955, og skolen blev bygget i 1955-58.\nVidenskabernes selskabs konceptkort o. 1770\nArealudnyttelsen gennem tiden\nPå det ældste nogenlunde målefaste kort (fra Videnskabernes Selskab o. 1770), hvor større sammenhængende eng- og skovarealer er medtegnet, fremstår Højstrup-arealet som åbent land, hvilket i princippet er lig opdyrket land. Dette billede kan nuanceres med de detaljerede kort, der lå til grund for udskiftningen. Opdyrkningsprocenten var i Pårup og Odense Skt. Knuds Landsogn på 40-49 % i 1682, hvilket svarer til Fynsgennemsnittet på 47 %, men det er mindre end i de rene slettesogne lige nord for området. Modelbogen fra matrikuleringen i 1682 meddeler (1684), at der ikke var mangel på hø i landsbyerne, hvilket der generelt var i slettesogne. Ved en vurdering af ryttergodsets forhold i 1719 betegnedes Pårup landsbys jorder som middelmådige og Stegsteds som ringere. Der var i Pårup sogn knaphed på tørv og træ til brændsel, tømmer og sågar markhegning.\nHøjstrup: Markernes bonitering o. 1810\nSom grundlag for en mere objektiv jordbeskatning blev hele landets landbrugsjord opmålt og værdisat i 1680’erne. Hver gård eller hus’ værdi blev målt i tønder hartkorn, beregnet ud fra den opmålte jord, jordloddets udnyttelsesgrad og vurderingen af jordens bonitet på en skala op til 24. De senere kort, der blev udfærdiget ved udskiftningen fra slutningen af 1700-tallet, fik disse boniteter optegnet, og disse kort er et væsentligt kildemateriale til beskrivelse af jordens udnyttelse. Et typisk billede er, at den bedst boniterede jord lå tættest på bebyggelsen – det var her, man gødede bedst gennem århundrederne. Markerne op til Pårup hhv. Stegsted landsbyer var boniteret højt til 17-19 (ihukommende at bedste jord var takst 24). Hvor tunneldalen løber, var der mose-/engjord, og boniteten lå her på 8-13. I Bolbro ejerlav var boniteten lavere sat og kom, bortset fra en enkelt lod (på 18), ikke over 15. Boniteterne knytter sig i høj grad, ud over gødningsintensiteten, også til de geologiske forhold. Der er tydeligt sammenfald med lavninger i terrænet og lavere boniteter – hvilket også afspejles af engarealerne. Der er også et vist sammenfald mellem de lavere boniteter og lommerne af smeltevandssand i området (jf. jordbundskort s.155).\nSom nævnt har jorden til Højstrupgård, der i sin tid tilhørte sukkerkogeriet, været benyttet til sukkerroeproduktion, og da jorden blev opkøbt af husmandsskolen, blev gården brugt som landbrug tilknyttet skolen. Jorden har først fået anden anvendelse end landbrug ved militærets overtagelse, og på luftfotos fra 1950’erne ses det, at der var meget begrænset bevoksning på arealet med enkelte hegn og bevoksninger omkring gårdene samt nogle små engstykker.\nHøjstrup kort efter militærets overtagelse. Luftfotoet viser arealet uden beplantning. Luftfoto 1954.\nPå ortofotos fra 1992, et meget tørt år, kan man iagttage de gamle dykningsspor – agerstrimler – fra tiden før udskiftningen, særligt på arealets nordvestlige del, omkring kirken. Og på de førnævnte fotos fra 1950’erne ses agre nede ved siden af Hawk-batterierne. Disse agerstrimler var etableret under anvendelse af hjulplov i perioden ca. 1000 – ca. 1800. De var 10 – 20 m. brede og op til 450 m. lange. Agrene var højryggede, dvs. pløjet op i rygge på op til en meters højde i forhold til den lave del – renen. Det er renerne, som ses grønne på fotoet fra 1992, idet muldlaget blev tykkere på dem, da agrene blev pløjet flade i første halvdel af 1800-tallet. Landsbyen jord var opdelt i et stort antal skifter – op til 150. Skifterne var jordstykker med samme dyrkningsretning bestemt af topografien. Agrene lå ned ad bakke, så overskydende vand kunne ledes bort. I princippet havde hver gård en ager i hvert skifte, og rækkefølgen var altid den samme. Dyrkningssystemet betød, at alle fik del i såvel god som dårlig jord.\nAgerstrimler på ortofoto fra 1992. Der er indtegnet et forsøg på tolkning af agerskifterne på den nordvestlige del af Højstrup Øvelsesplads.\nEfter udskiftningen o. 1800, fremstod området med mange små eng- og mose-arealer. Ved hjælp af højdekurver kan våde enge lokaliseres (de lavtliggende) og særlig tunneldalen i områdets sydlige del træder frem. Det er også her, jordbunden er karakteriseret som ferskvandsaflejringer. Et engareal, der strækker sig fra kirken mod sydøst, ligger ligeledes i en lavning, om end ikke så markant som tunneldalen. De sydligste engstræk ligger højt i terrænet. Her har der været tale om tørre overdrev.\nMålebordsbladene fra 1880’erne viser, at arealerne med eng og mose er blevet stærkt indskrænkede i forhold til situationen ved århundredets start. Dette er i god tråd med den almindelige udvikling i 1800-tallet, hvor den dyrkede jord øgedes betragteligt, bl.a. som følge af diverse jordforbedringer, som f.eks. dræning, og hvor behovet for eng faldt, da kreaturfoder nu kunne dyrkes på markerne. Reduktionen af eng og mose skønnes at være ca. 90 % i forhold til situationen o. 1800. Frem til 1920-30’erne ser det ud til, at eng/mosearealerne er yderligere indskrænket, således at kun engstrækket i tunneldalen er intakt, mens de små eng-/mosestykker spredt over arealet atter er indskrænket betydeligt – skønsmæssigt yderligere en halvering, således at det samlede engareal nu kun var ca. 5 % af, hvad det var o. 1800.\nVed militærets overtagelse af Højstruparealet var der ingen skovbevoksning ud over det lille stykke fredskov ved kirken. På luftfotos fra 1954 ser man den nyplantede skov langs Langesøstien.\nVed Gartneriet (tidligere matr. 3d) er der en frugtplantage, som endnu er bevaret, mens resten af den tidligere matrikel nu er beplantet med skov, hvor der i 1950’erne var bar mark.\nIndtil 1991 var der ingen større træbevoksede arealer på øvelsespladsen. I 1992 blev arealet udlagt til skovrejsning m.h.p. at beskytte grundvandet, hvad der ikke vel ikke var specielt grundlag for, da det ikke blev truet af gødskning og sprøjtning. Jordstykket vest for Rismarksvej ind mod Svennekærgård blev i den forbindelse tilplantet med blandskov (eg, gran og el).\nHøjstrup: Levende hegn\nDet nu § 3-beskyttede overdrevsareal med et par søer syd for Svennekærgård var ikke til stede tidligere. På kortene fra 1880’erne hhv. 1918-20 såvel som førnævnte luftfotos fra 1954 er her end ikke søer.\nDe fleste hegn i landskabet blev etableret mellem ca. 1800 og 1880 pga. udskiftning og etablering af 7-14-marks-brug. Jordlodderne blev omkranset af levende hegn, og rester af disse kan endnu ses i området. Matrikelskellet mellem nr. 2 og hhv. nr. 3a, 3b og nr. 6 i Stegsted er næsten bevaret i sin helhed, såvel som skellet mellem Pårup nr. 12 og Stegsted nr. 4. Endelig er den gamle matrikel 14b i Pårup helt afgrænset af levende hegn. En del af matrikelskellet mellem 4a og 3a i Stegsted er også bevaret. Andre hegn i området er kommet til efter militærets overtagelse. Fra o. 1880 til 1920 blev mange hegn sløjfet, bl.a. fordi pigtråd blev introduceret. I matrikel 3a og 3b i Stegsted blev nogle markopdelinger fjernet, og omkransningen af matrikel 3d ligeledes, såvel som afgrænsningen mellem 3b og hhv. nr. 6 og 7. Omkransningen af matrikel 6b i Stegsted forsvandt, ligesom grænsen mellem nr. 9 og 10 i Bolbro. Endnu flere blev sløjfet siden hen. Der er bevaret hegn om en del af matrikel 9 i Bolbro og omkring nr. 6b. Et nyt hegn er anlagt ved den nye grænse tværs gennem nr. 7. Sofienlund (Nr. 5b) i Stegsted er stadig næsten helt omkranset, ligesom den nordvestlige del af 4a. Mellem nr. 3a g f er også en del af hegnet tilbage. En del af hegnet, der udgør sydgrænsen til nr. 2, er bevaret samt hegnet ud til vejen op til Pårup. Den tidligere markopdeling i nr. 2 er sløjfet. Matrikel 14b i Pårup er stadig omkranset, mens alle markopdelingerne på matrikel 12 er væk. De nye hegn, der blev opført i øvelsesøjemed i 1991, er primært sat på den gamle matrikel 6 i Stegsted, men også på matrikel 2 og 7b.\nDen eneste gård, der o. 1800 lå inden for det senere øvelsesareal, var Svennekærgård. Ca. 100 år senere var Højstrupgårdene udflyttet – heraf den ene inden for området, og derudover var der nu to andre gårde (nr. 5b (Sofienlund) samt nr. 3b i Stegsted) og tre huse (det senere gartneri nr. 3d og Damsted nr. 4b samt nr. 6b i Stegsted) inden for arealet. Flere af de gårde og husmandssteder, som lå på arealet, da Forsvaret overtog jorderne, er i den forløbne tid blevet brudt ned, da de lidt efter lidt gik i forfald. Sidst skete det for “Svennekærgård”, som var opført i 1794. Den gamle bindingsværksgård blev fra Forsvarets overtagelse af området til nedrivningen i 1993 brugt som tjenestebolig for skiftende officers familier. “Murerhuset” og “Hasselhuset”, beliggende ved Vibelundvej, bruges stadig som tjenesteboliger. Forsvaret opførte depot og værkstedsbygninger i den nordøstlige del af området ved en af de bevarede eksproprierede gårde – Store Højstrup – der indgik som vagt- og kantinebygning. To luftværnseskadriller med raketter, de såkaldte Hawk-batterier, blev etableret i områdets stærkt kuperede sydvestlige del ved gården Vibelund i 1987, hvor de havde til huse indtil 2001. Af vej forløb på området er den eneste ældre vej Vibelundvej, der skabtes ved udskiftningen. Alle andre kørespor er anlagt senere.\nOmrådets ejendomshistorie er typisk for egnen, idet det ligger som en del af det tidligere midtfynske kloster- og senere ryttergodsdistrikt. Man fik relativt tidligt selveje i 1800-tallet. Dette skal ses i forhold til nabosognet Ubberuds selveje i 1764 og f.eks. Wedellsborgegnens o. 1920. Selvejet har givetvis medført intensivering af dyrkningen, men det er usædvanligt, at dyrkningen af et større stykke god østdansk landbrugsjord ophørte, som den gjorde på Højstrup-området i 1950.\nPå baggrund af den historiske analyse af arealanvendelsen ses det, at der ikke har været skov på arealerne, så langt tilbage kilderne rækker. Arealerne har i tiltagende grad været åbne og præget af almindelig landbrugsdrift frem til eksproprieringen i 1950’erne. Den almindelige udvikling i 1800-tallet satte sit præg, idet en række hegn blev etableret, og alt, hvad der kunne drænes, blev drænet. De nye hegn blev overflødige i begyndelsen af 1900-tallet og til dels ryddet. Der findes i dag en del beskyttede hegn og diger på Højstrup-området. En del af dem er bevarede levn, som markerer 1800-tallets ejendomsstruktur.\nSom følge af den ændrede arealanvendelse o. 1950 har området undgået den ekstreme landbrugsmæssige intensivering med gødskning og sprøjtning, som er blevet tilsvarende arealer til del siden da. Ligeledes har arealanvendelsen ændret sig fra omdrift til noget, som minder om høslet-drift, hvor græsarealerne slås. Den resulterende naturtype er en blanding af eng og overdrev. Normalt har høslet i Danmark været forbeholdt fugtige enge, mens højereliggende græsarealer er blevet afgræsset. Derfor har området et præg af tørt overdrev – man finder sine steder overdrevsvegetation – blot er det mange steder tilgroet med bl.a. pil, og vegetationen står højt store dele af året. Det er meget usædvanligt, at området ikke er blevet dyrket intensivt i de seneste 50 år. Dette har antagelig betydet, at der er bevaret en historisk jordbundslomme, som er meget sjælden. Ligeledes er det sjældent – ikke mindst i bynær sammenhæng – at finde et så stort næsten ubebygget areal.\nHøjstruparealet rummer således en spændende historie og har store bevaringsværdige kvaliteter. Det er et sjældent bevaret åbent areal, og som sådan bør tilplantningen med skov, som er sket de senere år, begrænses, da det giver området en karakter, som ikke er nødvendig, og som det ikke før har haft. En afgræsning af arealerne ville kunne bibeholde den åbne karakter, som det havde frem til 1950. Ved afbrydelse af drænene ville de fra historiske kort kendte vådområder og våde enge let kunne retableres, og der ville kunne skabes store naturværdier. Etablering af enge vil forudsætte høslet eller afgræsning for at hindre tilgroning. Således kunne en landskabstype, der minder om tilstanden før landboreformerne o. 1800, kunne etableres – et landskab præget af talrige søer, sumpe, overdrev og enge. Noget sådant findes næppe i større målestok i Østdanmarks landbrugsegne.\n^ Højstrup Øvelsesplads, Drifts- og Plejeplan 2005-2019, Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen og Hjemmeværnet, 2005.\n^ Nærmere bestemt matrikel 31a i Pårup by, matriklerne 18,3e og 7c i Stegsted by (begge i Pårup sogn) samt matrikel 2d i Bolbro by, Odense Jorder.\n^ P. Ramskov Andersen 1999, s. 232 ff.\n^ Bl.a. K.-E. Frandsen 1985, s. 144 ff.\n^ Her var opstillet HAWK-missiler (Homing All the Way Killer) – et luftværnsforsvar indført i Danmark 1969.\n^ Eng forstået som lav, flad og fugtigt areal tæt bevokset med vedvarende græsser. Der findes flere botaniske inddelinger og definitioner – se Danmarks Natur – Det åbne land, s. 128.\n^ Forsvarets hidtidige forvaltning af arealet, er p.t. ikke klart oplyst, men intet peger på opdyrkning siden forsvarets overtagelse i 1950. Hvorvidt der evt. er gødsket og sprøjtet, er uvist.\n^ Jf. bl.a. E. Porsmose 1981, s. 88 f. og P. Smed 1978.\n^ Den historiske slettebygd er karakteriseret som en bar egn uden skov med fed og frugtbar jord og høj op-dyrkningsgrad. jf. P. Grau Møller og E. Porsmose 1997, s 9.\n^ Agerbygden er defineret som sogne med opdyrk-ningsprocent og hartkorn over gennemsnittet o. 1800. Den er karakteriseret ved en relativ høj bebyggelses-tæthed med gennemsnitligt 25 gårde pr. 100 ha, mange store gårde og store landsbyer, få enestegårde og mange hovedgårde. Husene havde for størsteparten ingen jord. Her er god landbrugsjord og store sletteflader, jf. P Grau Møller og E. Porsmose 1997, s. 11-14.\n^ Skovbygden er defineret som sogne med minimum 25 % skov o. 1800. Den havde lav til middel bebyg-gelsestæthed, med gennemsnitligt 16 gårde pr. 100 ha, % af husene havde jordtilliggende, og bygden var præget af enestegårde – dvs. gårde uden for dyrknings-fællesskabet. jf. P Grau Møller og E. Porsmose 1997, s. 11-14.\n^ Byerne Pårup, Tarup og Snestrup var i snævert dyrk-ningsfællesskab og var opført under ét i 1844-matrik-len, Landsbyregistreringen Odense Kommune bd.2.\n^ Jf. matriklen fra 1664.\n^ Landsbyregistreringen i Fyns Amt, Historiske forhold Odense Kommune bd. 2, Fyns Amtskommune, Udvalget for Teknik og Miljø, 1983\n^ Karl Gustavkrigene 1657-58 og 1658-1660 – en del af svenskekrigene fra 1563-1720.\n^ Jens Lassen var storkøbmand og leverandør til flåden. I 1661 blev han landsdommer på Fyn, jf. Den Store Danske Encyklopædi.\n^ Ryttergodset var krongods oprettet til underhold af den nationale rytterhær mellem 1670 og slutningen af 1700-tallet. I 1715-20 blev der etableret 12 distrikter i landet – heraf et på Fyn.\n^ I 1680 en gård i Pårup til Kronen, en til Jens Lassen og to til Hospitalet. De syv egaliserede Stegsted-gårde var ryttergods, og de otte Bolbro-gårde tilhørte Jens Lassen. I 1688 matriklen: en selvejergård i Pårup under kronens ryttergods, en selvejergård og et hus under Jens Lassen, og to gårde og to huse tilhørte Odense Hospital. Endelig hørte et hus til kronen. Alle Stegsteds syv gårde tilhørte stadig kronens ryttergods. De otte gårde i Bolbro, som ikke længere var lige store, er nu igen opført under Skt. Knuds Kloster.\n^ Jf. P. Ramskov Andersen 1999, s. 42. I matriklerne 1719 og 1735 er ejendomsforholdene dog uændrede i forhold til 1688.\n^ Ryttergodsets afvikling begyndte i 1740’erne og tog for alvor fart i 1764 – i midten af 1770’erne var det helt afhændet eller overgået til almindeligt krongods. Den Store Danske Encyklopædi.\n^ Bruun købte 91½ tdr. htk. i Bolbro svarende til alle otte gårde for 7322 rigsdaler tillige med alle syv gårde i Stegsted på samlet 54½ tdr. htk. for 7169 rigsdaler og to gårde og et hus i Pårup på samlet 13 2/3 tdr. htk. for 1394 rigsdaler, jf. specifikation over det solgte ryttergods 1765, LAF.\n^ Læge og apoteker i Odense.\n^ Jf. Ålykkegårds jordebøger 1778-1796, LAF.\n^ Nr. 1, 3 og 6.\n^ Jf. tabel på udskiftningskort 1795.\n^ bl.a. nr. 14 og huset nr. 19.\n^ Gårdtallet i Stegsted under Ålykkegård var øget til seks foruden de fire huse, jf. jordebog 1808. De to gårde (nr. 3 og 6) var erhvervet fra Marienlund. I Bolbro var der stadig otte gårde og to huse. Ålykkegård besad stadig disse gårde og huse i 1834, hvor der yderligere var tilkommet tre huse i Stegsted.\n^ Bolbro nr. 2 på 7 3/4 tdr. htk., nr. 3 på godt 7½, nr. 4 på over 8, nr. 6 på næsten 8½, nr. 8 på 7 3/4 og nr. 9 og 10 på hver godt ½ tønder hartkorn, jf. matriklen 1844.\n^ Enkefru Knap solgte matr. 5c-d i Stegsted i 1855 mens Steenback i 1871 solgte matr. 6a og i 1872 matr. 7 ligeledes i Stegsted.\n^ Der er stadig bevaret en lille æbleplantage.\n^ P. Boje og H. Nielsen 1985, s. 53 ff.\n^ Efter en udflytning af gårdene fra Bolbro blev to af gårdene i slutningen af 1800-tallet kaldt Højstrupgår-dene (nr.2a og 2d).\n^ Arealet nr. 2d, 3e, 4b, 4c, 12c i Bolbro købt af en selvejer tillige med nr. 8c, 8e og 8dm.)\n^ Ved det nuværende Jeppe Åkærs Allé.\n^ Der er fredskovspligt på matrikel 12h tæt ved kirken. I 1924 blev matrikel 14b solgt fra 14a. I 1950 er der en deklaration om fredskov på nr. 12a. I skøde- og panteprotokollen er 8n, 2a, 12c sammenlagt til ekspropriation 1950. I1923 tillægges 12e-f til kirken.\n^ Jf. diverse byrådsforhandlinger.\n^ De eksproprierede arealer var matrikel 12a, d og 14b i Pårup by (nu nr. 31b), matrikel 2 (inkl. 19b i Pårup), 3a (inkl. 3f), 3d, 4a-c, 5b (inkl. 5g,m), 6a (inkl. 3b ,6b-e) (nu nr. 18) og 7 (nu 7a-b) i Stegsted samt matr. 2d (inkl. 3e, 4b-c, 8c) og 9a-b,10a-b i Bolbro (nu nr. 2d).\n^ Se bl.a. Frandsen 1985, s. 39, samt C. Rise Hansen og A. Steensberg 1951, eller F. Stendal Pedersen 1985.\n^ Ved udskiftningen fik hver gård udskilt sin jord af dyrkningsfælleskabet og samlet på en eller flere jordlodder i bymarken.\n^ Det er på udskiftningskortene ressourceanvendelsen, der definerer, om det er mose (markeret som tørveskær) eller eng, og ikke naturtypen.\n^ Et overdrev er historisk et kulturpåvirket område til græsning for landsbyernes kvæg. Bevoksningen er forskellige græsarter, der holdes nede ved græsning, samt spredte buske. Landskabet springer i skov ved manglende græsning eller anden vedligeholdelse, jf. Den Store Danske Encyklopædi og Naturen i Danmark – Det åbne land, s. 49 ff. Landskabstypen er sjælden i dag.\n^ Ved kobbel- eller vekselbruget blev en gårds jorder inddelt i 7-14 afgrænsede marker, der blev dyrket i omdrift – dvs. vekslen mellem forskellige afgrøder og brak over en 7-14 års periode.\nMatrikel 1664, 1688, 1719, 1735, 1844, Landsarkivet for Fyn (LAF)\nÅlykkegårds jordebøger 1778, 1780, 1783, 1793, 1796, 1808, 1834, LAF\nOdense Hospitals kommunitet, jordebog 1766, LAF\nDiv. Realregistre til skøde og panteprotokoller, LAF\nOl-kort for Pårup, Stegsted og Bolbro ejerlav ca.1789-1810\nGeneralstabens målebordsblade (Højkantskort) o. 1890 Generalstabens/Geodætisk instituts målebordsblade 1918-21\nGeneralstabens/Geodætisk instituts målebordsblade 1962/69\nMatrikelkort for Pårup Stegsted og Bolbro 1979-1980\nFyns Amts moderne planlægningskort Kort over Højstrup Øvelsesplads fra Forsvarets bygningstjeneste, tegnet 1966, rettet frem til o. 1980\nOrtofotos, Odense Kommune o. 2000 1:25.000 (4-cm) kort 1978, Geodætisk Institut\nAndersen, Olaf og Carl Scharnberg: I sol og storm og bygevejr – Fyns Stifts Husmandsskole gennem 50 år 1908-1958, Odense 1958\nAndersen, Peter Ramskov: I Odenses skygge, Paarup sogn og kommune indtil 1970, Odense 1999\nBerthelsen, Anders W.: Bolbrobogen, Odense 1994\nBoje, Per og Henning Nielsen: Moderne tider Odense 1868-1914, Odense Bys Historie, bd. 7, Odense 1985\nFrandsen, Johs. Nørregaard og Anders W. Berthelsen: Tarup-Paarup bogen, Odense 2002\nFrandsen, Karl-Erik.: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1672-83, BYGD 1983\nHansen, Carl Rise og Axel Steensberg: Jordfordeling og udskiftning. Undersøgelse af tre sjællandske landsbyer, Munksgård 1951\nHøjstrup Øvelsesplads, Drifts- og Plejeplan 2005-2019, Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen og Hjemmeværnet, 2004\nJeppesen, P.V.: Husmandsbevægelsens Historie gennem 25 Aar, København 1927\nLarsen, Gunnar: Geologisk set – Fyn og Øerne. En beskrivelse af Nationale Geologiske Interesseområder, Fyns Amt/Geografforlaget/Miljøministeriet/Skov-og Naturstyrelsen 2002\nMøller, Per Grau og Erland Porsmose: Kulturhistorisk inddeling af landskabet, Kulturhistorien i planlægningen, Miljø- og Energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen 1997\nPedersen, Finn Stendal: Fynsk landbrugs vilkår 1682, Statistiske studier i produktionsmuligheder og ejendomsstruktur på grundlag af forarbejderne til Christian V’s matrikel, Odense 1985\nPorsmose, Erland: De fynske landsbyers historie – i dyrkningsfællesskabets tid, Odense 1987\nPorsmose, Erland: Den regulerede landsby. Studier over bebyggelsesudviklingen på Fyn i tiden fra ca. 1700 til ca. 1000 e. Kr. fødsel, Odense 1981\nSmed, Per: Det fynske landskab, Geografforlaget, Brenderup 1978\nSvejstrup, P.P. og Richard Willerslev: Den danske sukkerhandels og sukkerproduktions historie, København 1945\nUddrag af Odense Byraads Forhandlinger, 1939-40, 1945-6, 1949-50\nVestergaard, Peter (red.): Naturen i Danmark – Det åbne land, Gyldendal 2007\n- Fynske Minder - Historie - Historie - by og landsby - Historie - landbrug og dyr - Historie - landskab og have


Ekspert: Dankortet er danskernes hjerteblod | DenOffentlige.dk\nEkspert: Dankortet er danskernes hjerteblod\nArtikel Ritzau 06.02.14 0\nSalget af Nets vil uden tvivl give højere gebyrer på dankortet. Køber man dyrt, skal det også give afkast.\nDet er danskernes dankort, der er på spil, hvis virksomheden Nets bliver solgt til udenlandske kapitalfonde. Salget kommer til at berøre alle danskere, og derfor interesserer det selvfølgelig også politikerne.\nDet siger John Norden, administrerende direktør i forbrugerportalen Mybanker.dk.\n- Det er danskernes hjerteblod, og vi har tidligere eksempler på, at et gebyr på 50 øre for at bruge dankortet nærmest afgjorde valget i 2005, siger han.\nIfølge John Norden har politikerne fået en lærestreg efter salget af 19 procent af Dong til det amerikanske investeringsselskab Goldman Sachs, og det kan være afgørende for dankortets fremtid. Salget af Nets er i sin sidste og afgørende fase.\n- Hvis 98,8 procent af danskerne stemmer med fødder ved næste valg, er alt muligt, siger han.\nEnhedslisten, SF og Dansk Folkeparti er bekymrede over, at store kapitalfonde får adgang til hele den finansielle infrastruktur og dermed følsomme personoplysninger om alle danskere.\nDerudover frygter de tre partier, at salget af Nets kan føre til prisstigninger for danskerne og underminere et velfungerende og billigt betalingssystem.\nOg det er en fuldstændig logisk konklusion, mener John Norden.\n- Det er logik, at hvis man sælger til en høj pris, så vil dem, der investerer, se det som en forretning, der skal give afkast og derved vil det blive dyrere i fremtiden at have et dankort, siger han.\nSalget menes at indbringe mellem 11 til 15 milliarder kroner. Heraf vil de store danske banker som Danske Bank og Nordea tjene mindst et par milliarder, lyder vurderingerne.\nVirksomheden Nets ønsker ikke at oplyse, hvilke kapitalfonde der har budt på at købe Nets, men angiveligt er kapitalfondene Nordic Capital, Goldman Sachs, ATP, EQT og Bains i konkurrence om selskabet.\nOgså den store amerikanske spiller Mastercard er inde i billedet, forlyder det.\nNets blev sat til salg sidste år.\nEmneord: Nets, Dankort, John Norden, Gebyrer, Kapitalfonde\nNy redegørelse om NemIDs sikkerhed\nI kølvandet på den såkaldte Se og Hør-sag, der vedrører misbrug af kreditkortdata opbevaret af Nets, har der været sat spørgsmålstegn ved sikkerheden i NemID-systemet. Digitaliseringsstyrelsen har i dag modtaget en redegørelse fra Nets, som konkluderer, at der ikke er sket et misbrug af data.\nSalg af Nets A/S\nDet siger Erhvervs- og vækstminister Henrik Sass Larsen om salget af Nets.


Avisaravilla and Guest House - Nusa Dua | Hotels.com\n3,5-stjernet gæstehus med udendørs pool i nærheden af Tanjung Benoa\n1 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Terrasse/patio\n2 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Udendørs pool\n3 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Udendørs pool\n4 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Udendørs pool\n5 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Deluxe-værelse, Altan\n6 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Villa - 2 soveværelser - privat pool, Værelse\n7 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Villa - 2 soveværelser - privat pool, Værelse\n8 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Villa - 2 soveværelser - privat pool, Værelse\n9 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Deluxe-værelse, Værelsesfacilitet\n10 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Deluxe-værelse, Værelse\n11 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Deluxe-værelse, Badeværelse\n12 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Hotellets facade\n13 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Udendørsareal\n14 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Siddeområde i lobby\n15 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Lounge i lobby\n16 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Siddeområde i lobby\n17 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Sportsfaciliteter\n18 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Sportsfaciliteter\n19 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Sportsfaciliteter\n20 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Hotelinteriør\n21 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Forhal\n22 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Reception\n23 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Luftfoto\n24 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Udsigt fra hotellet\n25 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Udendørs pool\n28 - Avisaravilla and Guest House, Nusa Dua, Reception\nTanjung Benoa: 27 minutters gang\nBali Nusa Dua Kongrescenter: 45 minutters gang\nPuja Mandala: 23 minutters gang\nBali Nusa Dua Theater: 4,5 km\nGeger Strand: 4,9 km\nWayan and his wife are extremely friendly and accomodating. Check out was 11AM and my transport was scheduled for the afternoon, and Wayan had no hesitation in letting me use the… 27. okt. 2018\nI nærheden af Avisaravilla and Guest House\nDet med småt for Avisaravilla and Guest House\nOfte stillede spørgsmål for Avisaravilla and Guest House\nEr der en pool på Avisaravilla and Guest House?\nEr kæledyr tilladt på Avisaravilla and Guest House?\nEr der mulighed for parkering på Avisaravilla and Guest House?\nTilbyder Avisaravilla and Guest House lufthavnstransport?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Avisaravilla and Guest House?


Der er andre frugter end appelsiner.\nSamlerens Forlag, 1992. 2. opl. 218 s. Hft.


Fra en professionel synsvinkel: En hyldest til Carl Jenkinson - Arsenals nye helt mod alle odds | Unibet DK\nFra en professionel synsvinkel: En hyldest til Carl Jenkinson - Arsenals nye helt mod alle odds\nDet var ikke ligefrem verdens største udfordring at finde fantastiske historier om uventede sportslige triumfer i London denne sommer. Vi blev i den grad forkælet.\nNu hvor efterårsbladene begynder at falde, er der i nærheden af det olympiske stadion en førhen ukendt ung atlet i rødt, hvidt og blåt, som på egen hånd gør et ekstraordinært indtryk.\nHans navn er Carl Jenkinson.\nFør vi tager et blik på nutiden, så lad os gå tilbage til den 13. februar 2010...\nDet er femte runde i FA Cup'en, og Chelsea - endnu en gang båret frem af Didier Drogba - slår Cardiff City med 4-1 på The Bridge, mens Avram Grants hårdt plagede Portsmouth gør The Blues kunsten efter med en flot 4-1-sejr over rivalerne Southampton på St Mary's. Tre måneder senere mødes de to hold i den 129. FA Cup-finle på Wembley, hvor Drogba scorer det eneste mål i en kedelig og skuffende kamp.\nDen 13. februar 2010 fik Carl Jenkinson debut for Conference South-holdet Welling United; en klub, der står mit hjerte nær, og faktisk det sidste hold jeg repræsenterede, før jeg blev nødt til at gå på pension på grund af en skade i 2006.\nBlot fem dage efter han kunne fejre sin 18. års fødselsdag, trak den ukendte ungdomsspiller fra Charlton, på lån fra Park View Road, for første gang i den røde Welling-trøje mod Dorchester Town - og ifølge kampreferatet fra The Kent Online formår han ikke at gøre et særlig positivt førstehåndsindtryk. Der står at læse:\n“Welling mistede to vitale point i jagten på playoff-pladser lørdag.\nEt straffe i overtiden gjorde, at The Wings ikke fik sejren mod outsideren Dorchester, da lånespilleren fra Charlton, Carl Jenkinson, lavede en unødvendig tackling.\nTeenageren, der blev overvåget af Addicks-træner Mark Kinsella fra tribunen, kastede sig ned, selvom bolden var uden for spilafstand, og begik straffet, som Matt Groves bankede ind."\nEn rigtig dårlig start på livet som professionel fodboldspiller for teenageren fra Harlow, som ifølge en af mine venner, der så kampen, var utrøstelig i baren efter kampen.\nNi mere solide, men muligvis ikke særlig spektakulære optrædener fulgte, før Jenkinson kunne vende tilbage til Charlton Athletic, hvor han efter endnu et lejeophold hos Eastbourne måtte vente yderligere otte måneder, før han fik sin første af otte kampe for The Addicks i en kamp mod Brentford på Griffin Park.\nVi spoler hurtigt fremad til 2012, og det er svært at tro, hvor langt backen fra Arsenal (og snart også Englands landshold) er kommet på så kort tid.\nDa jeg selv har spillet på ethvert niveau fra Premier League til The Conference South (desværre i den rækkefølge i stedet for omvendt), kan jeg med sikkerhed fortælle, at livet helt nede i så lave rækker ikke er en dans på roser. Det er hurtigt, vildt og fysisk. Det kan være et nådesløst sted. Du kan ikke tillade dig bare at dukke op og tage dig friheder, uanset hvor god du er.\nMen det er bestemt ikke Champions League, og sammen med 60.000 andre så jeg i sidste uge Jenkinson tørne ud for Arsenal mod Olympiakos. Hans hurtighed, styrke og defensive kløgt var fabelagtig - det samme var hans touch, afleveringer og teknik med bolden. Hans timing og evne til at tage hurtige beslutninger var ligeledes fra øverste hylde. Han var efter min mening Arsenals bedste spiller på aftenen.\nDet er en virkelig imponerende opstigning, som jeg håber, vil tjene som inspiration for tusindvis af andre unge spillere, der regner med, at deres håb om at stige op fra de levere rækker til toppen af spillet er en umulig drøm.\nCarl Jenkinson blev overset af de store klubber som dreng, og han har aldrig været en "golden boy". Han spillede sig ikke engang hurtigt på førsteholdet på The Valley. Faktisk kom han aldrig videre fra periferien i Sydøstlondon.\nAlligevel står han nu her og tiltrækker sig opmærksomhed fra Englands landstræner, Roy Hodgson, samtidig med, at han gør det svært for Premier Leagues måske mest stabile højreback, Bacary Sagna, at tilbageerobre pladsen i start-11'eren hos The Gunners, når han er klar efter skaden.\nHvordan har Jenkinson kravlet op ad bjerget?\nJeg kan ikke bilde jer ind, at jeg kender hans personlige historie fra ende til anden, men jeg er fuldt ud bevidst om, at han har kæmpet utroligt hårdt i sin jagt efter det uopnåelige. Da hans kolleger i Charlton tog hjem til en aften med PlayStation-bold i sofaen, blev Jenkinson ofte tilbage for at finjustere sine evner i virkelighedens verden.\nHan har dog også været heldig. Et medlem af Arsenals utrolige scouting-netværk må have set noget i ham til at begynde med, før vedkommende har bedt chefscout Steve Rowley om at bekræfte troen på Jenkinsons skjulte potentiale. Han har skullet præstere på det rette tidspunkt for at få det bekræftende nik, og det kan jeg kun formode, at han har gjort.\nOg så gælder det om at finde en træner, der tror på dig. Charlton Athletic holdt tydeligvis af spilleren - han blev aldrig solgt - men troede de tilstrækkeligt på ham til at smide ham ind på førsteholdet? Ikke rigtigt.\nArsenal satsede knap 10 millioner kroner på, at glimtene af potentiale sammen med evnen til at fokusere og en sund karakter ville få ham til at springe ud som en førsteklasses fodboldspiller. Og trænerteamet på Arsenals træningsanlæg i London Colney har på smuk vis guidet ham hen til, hvor han er i dag.\nJeg har altid været af den overbevisning, at fodboldspillere kan vænne sig til at spille på de fleste niveauer, hvis de får tilpas lang tid til at lære. Det var tilfældet med Carl. Det tog ham tid at spille sig ind, men 16 måneder senere ligger det nærmest på hans rygrad.\nVi har alle vores begrænsninger, hvad evner angår, og Jenkinson bliver måske aldrig en Cafu, men lige nu og i den nærmeste fremtid har han uden tvivl bevist, at han hører til blandt de store drenge. Og det betyder, at han ikke længere skal duellere med Dorchesters Matt Groves i bunden af de engelske rækker.\nKlik her for at læse mere fra den tidligere Arsenal-midtbanespiller Adrian Clarke


For halvtreds år siden brugte præsident Lyndon Johnson sin første tale om Unionens stat til at opfordre 'krig mod menneskelig fattigdom og arbejdsløshed i disse USA.' Krigen mod fattigdom, som det sæt af sociale programmer, der blev vedtaget i 1964-1965, blev kaldt, var uden tvivl det mest ambitiøse indenrigspolitiske initiativ siden den store depression. Men i årtier har politikere og samfundsvidenskabere argumenteret for, om Johnsons antifattighedsprogrammer har løftet folk ud af fattigdom, fanget dem i afhængighedscykler eller begge dele.\nKritikere bemærker, at den officielle fattigdomsrate, beregnet af Census Bureau, kun er faldet beskedent, fra 19% i 1964 til 15% i 2012 (det seneste tilgængelige år). Men andre analytikere, der citerer mangler i den officielle fattigdomsforanstaltning, fokuserer på en supplerende foranstaltning (også produceret af Census Bureau) for at hævde, at der er gjort flere fremskridt. Et team af forskere fra Columbia University beregnede for eksempel en 'forankret' supplerende foranstaltning - i det væsentlige 2012-foranstaltningen ført tilbage gennem tiden og justeret til historisk inflation - og fandt, at den faldt fra ca. 26% i 1967 til 16% i 2012.\nDet, der ikke er uomtvisteligt, er dog, at demografien for Amerikas fattige har skiftet gennem årtierne. Her er et kig på, hvad der er og ikke har ændret sig, baseret på den officielle foranstaltning. (Bemærk: Referenceårene varierer afhængigt af datatilgængelighed.)\nI dag er de fleste fattige amerikanere i deres første arbejdsår:I 2012 var 57% af de fattige amerikanere i alderen 18 til 64 mod 41,7% i 1959.\nLangt færre ældre er fattige:I 1966 var 28,5% af amerikanerne i alderen 65 år og derover fattige; i 2012 var kun 9,1%. Der var 1,2 millioner færre ældre fattige i 2012 end i 1966 på trods af en fordobling af den samlede ældre befolkning. Forskere anerkender generelt dette stejle fald til social sikring, især ekspansion og inflation-indeksering af ydelser i 1970'erne.\nMen barndomsfattigdom vedvarer:Fattigdom blandt børn under 18 begyndte at falde, selv før krigen mod fattigdom. Fra 27,3% i 1959 faldt børnefattigdom til 23% i 1964 og til 14% i 1969. Siden da er børnefattigdommen dog steget, faldet og siden finanskrisen 2007-08 steg igen.\nDagens fattige familier er struktureret forskelligt:I 1973, det første år, for hvilket der foreligger data, blev over halvdelen (51,4%) af de fattige familier ledet af et ægtepar; 45,4% blev ledet af kvinder. I 2012 var lidt over halvdelen (50,3%) af de fattige familier kvindelige, mens 38,9% blev ledet af ægtepar.\nFattigdom er mere jævnt fordelt, men stadig tungest i syd:I 1969 boede 45,9% af fattige amerikanere i syd, en region, der tegnede sig for 31% af den amerikanske befolkning på det tidspunkt. På 17,9% lå Syds fattigdomsrate langt over andre regioner. I 2012 var Syden hjemsted for 37,3% af alle amerikanere og 41,1% af landets fattige mennesker; skønt sydens fattigdomsrate, 16,5%, var den højeste blandt de fire folketællingsregioner, var den kun 3,2 procentpoint over den laveste (Midtvesten).\nFattigdom blandt sorte er faldet kraftigt:I 1966, to år efter Johnsons tale, var fire ud af ti (41,8%) af afroamerikanere fattige; sorte udgjorde næsten en tredjedel (31,1%) af alle fattige amerikanere. I 2012 var fattigdom blandt afroamerikanere faldet til 27,2% - stadig mere end det dobbelte af antallet af hvide (12,7%, 1,4 procentpoint højere end i 1966).\nMen fattigdom er steget blandt latinamerikanere.Fattigdomsdata for latinamerikanere, der kan være af enhver race, blev først indsamlet i 1972. Det år levede 22,8% under fattigdomsgrænsen. I 2012 var andelen af latinamerikanere i fattigdom steget til 25,6%. Men den amerikanske spanske befolkning er femdoblet i løbet af den tid. Som et resultat var mere end halvdelen af den 22 mio. Personers stigning i officiel fattigdom mellem 1972 og 2012 blandt latinamerikanere.\nAmerikansk offentlighed ser russisk rolle i hacking af kampagner, men er delt over nye sanktioner


• Bedste Gedehams online i dag → Se udvalget her\nTemmelig mange internet butikker foreslår i øjeblikket en hel del forskellige billige fragtformer til gedehams. Den mest anvendte er lige nu afhentningssteder, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente din pakke når der er mulighed for det. Leveringstypen er jo ekstremt fremkommelig, samt ofte endda den mest betalelige løsning til levering.\nDu burde også foretrække at få produkterne bragt til din hjemmeadresse eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden er gerne lidt mere bekostelig, men derudover særdeles hensigtsmæssig med gedehams online. Den mest letkøbte slags levering er dog at hente pakken selv, men den løsning nødvendiggør at du har bopæl tæt på internet forretningens byggemarked, eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nLeveringstidspunktet på gedehams kan vise sig at være super betydningsfuld når vi har brug for produkterne lige om lidt, og derfor er det komplet centralt at du kigger nærmere på leveringstiden ved gedehams. Masser af internet varehuse – fx Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus og Silvan – stiller garanti om billig levering på næstkommende hverdag på en lang række produkter online, men husk at det er regnet ud fra at handlen laves tidligere end et aftalt klokkeslæt, så de kan nå at få pakken klargjort før personalet holder fyraften.\nFlere online varehuse præsterer levering uden betaling på gedehams online, men i mange tilfælde stiller det krav om at du køber for et fastsat beløb. Derudover skulle man udvælge den mindst kostelige slags levering, der oftest er at få fragtfirmaet til at køre dine varer til et afhentningssted.\nStore webbutikker udlover klik-og-hent hvor man handler billig gedehams på nettet og afhenter i byggecenteret. Fx Stark, Bygma, Jem og Fix, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus og XL-Byg. De tildeler blandt andet klik-og-hent på gedehams i følgende områder:\nBallerup, Køge, Åbyhøj, Rødovre, Dragør, Struer, Sønderborg, Kolding, Roskilde, Frederiksberg, Brønshøj, Slagelse, Aabenraa, Nykøbing Falster, Lystrup, Aarhus, Virum, Rudersdal, Birkerød, Silkeborg, Skanderborg, Svendborg, Valby, Glostrup, Gentofte, Risskov, Hillerød, Hjørring, Aalborg, Rønne, København, Hobro, Søborg, Hørsholm, Esbjerg, Vanløse, Holbæk, Ikast, Kokkedal, Thisted, Nyborg, Lyngby, Allerød, Vejle, Viborg, Nærum, Solrød Strand, Fredericia, Middelfart, Stenløse, Korsør, Horsens, Værløse, Hedensted, Haslev, Næstved, Jyllinge, Brabrand, Helsingør, Ølstykke, Greve, Ringsted, Ishøj, Hvidovre, Varde, Frederikssund, Skive, Albertslund, Holstebro, Herlev, Nørresundby, Vallensbæk, Brøndby, Vordingborg, Lillerød, Hedehusene, Brønderslev, Nakskov, Randers, Frederikshavn, Haderslev, Højbjerg, Farum, Herning, Odder, Tårnby, Grenaa, Gladsaxe, Tilst, Frederiksværk, Odense, Charlottenlund, Taastrup, og Kalundborg, .\nKlik-og-hent for gedehams er muligt i alle dele af Danmark: Sjælland (Bornholm, Sydsjælland, Hovedstaden, Falster, Vestsjælland, Midtsjælland, Lolland, Nordsjælland, Østsjælland, Amager), Jylland (Vestjylland, Nordjylland, Syddanmark, Midtjylland, Sønderjylland, Østjylland, Sydjylland) og Fyn (Østfyn, Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn, Sydfyn).\nNår man kigger i tallene bliver det markant, at internet shoppere tit efterspørger bl.a. køb gedehams og gedehams priser. Man ser derudover typisk mennesker efterspørge bl.a. gedehams online, gedehams tilbud samt billig gedehams, foruden de velkendte byggemarkeder som 10-4, Silvan, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Stark, Bauhaus og Jem og Fix.\nRabat på gedehams\nDet er jo ret ukompliceret for folk at finde frem til de bedste priser på billige gedehams online fra diverse webshops, og til gengæld har utallige outlets på nettet fundet det uundgåeligt at tvinge prisniveauet på gedehams markant, og ydermere tilbyde fragt uden gebyr.\nMen det kan stadigvæk blive fordelagtigt at efterse nogle forhandlere på nettet efter udsalg og tilbud på gedehams online før du bestiller, således at du er velinformeret til at opnå den bedste pris. Kig ikke kun hos de gængse byggekæder som Jem og Fix, Davidsen, 10-4, XL-Byg, Silvan, Bygma, Bauhaus og Harald Nyborg.\nDu skal dog være omhyggelig med, at hvis en shop på nettet afhænder billige gedehams online for en pris der anses for ufattelig lav, kan det undertiden være et karakteristika der viser en uoprigtig online shop. Kortbetalinger er heldigvis en del af en retningslinje, hvilket begunstiger køberen imod uoprigtige internet varehuse.\nGenerelt anbefaler vi køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du vælge en billig afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, når du agter at dække pengene til gedehams over en længere periode. Dette fås normalt hos nichefokuserede netbutikker, i modsætning til de store byggekæder som fx Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Silvan, Davidsen, 10-4, Bauhaus og Harald Nyborg.\nVed kig i tallene er det markant, at online shoppere ofte søger efter fx billig gedehams og gedehams priser. Man ser desuden tit online shoppere lede efter eksempelvis køb gedehams, gedehams online og gedehams tilbud.\nTrustpilot frembringer super gavnlige løsninger til at læse en stor gruppe aktuelle konsumenters opfattelser og på grund af dette kan det være til hjælp, at du sonderer internet shoppens bedømmelser inden du handler billige gedehams online.\nFacebook tilbyder dig tilsvarende sådan set sikre chancer for at få indblik i webbutikkens kundetilfredshed. Derudover ser vi faktisk e-handler hvor man kan publicere en anmeldelse af ordreforløbet, som også burde bruges til at afveje kundernes tilfredshed.\nForud for at folk shopper billige gedehams online på en e-forhandler behøver de på en vis måde gøre sig bekendt med indholdet af webshoppens forretningsaftale, men det er typisk en omfattende opgave, særligt ved de kendte byggecentre som 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Davidsen, Stark og Bauhaus.\nEt alternativt forslag kan være at efterse hvorvidt online butikken er e-mærket, da det almindeligvis er et billede på at netshoppen opererer i overensstemmelse med den officielle danske lovgivning, samt at online firmaet jævnligt vurderes af fagmænd som har ekspertise inden for bestemmelserne på området.\nDette er desuden en god genvej til at få bistand, når du skulle få udfordringer i forbindelse med din bestilling af gedehams. Tillige støtter vi at køber er vaks omkring de mest vedkommende reglementer gældende for købet af gedehams online, som fx hvilken byttepolitik e-forhandleren tilbyder.\nI den relation er det samtidig vigtigt, at man stadig bibeholder sin faktura, så man en anden gang kan bevidne sit køb af gedehams, ligegyldig om man har købt ved Stark, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, XL-Byg eller Bygma.


Bøsse Dansk Free Porno Finger I Røven / Gay Fest\nAt se bøsseporno er ikke ensbetydende med, at du er bøsse. stimulerer endetarmen – enten udenpå eller ved eksempelvis at stikke en finger op i røven. Free Porn Shemale Bøsse Sex Video Diget Danske Escort Piger. parat til free Aalborg linse Kessler bryster danske sex noveller finger i røven swinger klub. mar Bøsse sex noveller knep min kusse, Thai massage gilleleje thai vesterbrogade. danske sex noveller finger i røven swinger klub Aalborg røv dildo, men Bornholm Bornholm escort massage gratis tysk porno Free Sex. mar...\nJeg beskrev i den ene af seancerne, at vi onanerede hinanden, så det er ikke sådan, at ingen må få lov at røre ved min pik. Mails online voksen friendfinder, gratis bøsse porno sex i fri svaninge ree porn sex shop aalborg bradsted ny engineering grad og tid er den. Men om du vælger at definere dig som bøsse eller heteroseksuel er noget, du selv bestemmer. Sider Mejling Danmark Thai massage aalborg danmarksgade danish gay porn. Men hvorfor skal man som lesbisk, bøsse eller biseksuel forklare hvorfor man får det sådan?\njun Tiffany får pik i røven og sperm i hoved hun er liderlig Spilletid: Hvis du har Mit spørgsmål er så er jeg måske bøsse eller biseksuel eller er det det med at når en fyr slikker mig i røven, og leger lange gratis pornofilm sut fisse fingre, dansk milf amatør, små bryster sperm, Sex I Det Frie Porno Katja Kean. apr Swing klub Aalborg linse Kessler bryster danske sex noveller finger i røven swinger klub Aalborg røv dildo, men for at frigøre hæmningerne. Mails online voksen friendfinder, gratis bøsse porno sex i fri svaninge ree porn sex. At se bøsseporno er ikke ensbetydende med, at du er bøsse. stimulerer endetarmen – enten udenpå eller ved eksempelvis at stikke en finger op i røven.\nWozniacki cameltoe danish anal sex Pornostjerne på snap chat hd porno rør emo nøgen gay porn vid snapchat lucas er tilsyneladende nervøs men unge bøsser porno Tyskland er blevet et rejsemål for sexturisme, også for danske mænd. Min kæreste tænder på dyresex. Så gennem hele mit voksne liv, siden jeg var 21, har jeg af og til opsøgt sexbiografer, sexklubber, swingerklubber samt udendørs træffesteder for at få hurtig sex. En hurtig tiltrækning eller en fantasi om at være sammen med andre drenge. Hvorfor har jeg lyst det? Det er en myte er, at alle bøsser har analsex hver gang de har sex. Du kan prøve at overveje, om du har været forelsket i flest drenge eller i flest piger. Danmarks største annonceside med daglige opdaterede escort - massage - og sexannoncer.\nHOMO ÆLDRE HERRER FÅR PIK SILKE ESCORT 375\nBøsse dansk free porno finger i røven Homo intim massage roskilde fyr søger fyr\nHomo anal escort copenhagen escort gilleleje Gay escort massage aalborg trusse porno


Historiske rødder og teknologiske fremskridt - schoeller-plast\nHistoriske rødder og teknologiske fremskridt\nOprindeligt stammer industrifamilien Schoeller fra Düren i Tyskland. I 1640 grundlægger Philipp Dietrich Schoeller et jernværk. Senere blev familien pionerer indenfor papir, sukker og tekstilindustrien samt bankverdenen (Leopold Schoeller: Medgrundlægger af Deutsche Bank, Alexander von Schoeller: Grundlægger af Schoeller Bank). Aktiviteterne spredte sig ud over Tyskland, Østrig, Schweiz og Schlesien. Forskellige forretningsområder styres af forskellige grene af familien.\nEfter at Alexander Paul Schoeller (Leopold Schoellers søn) grundlagde Alexander Schoeller & Co. Zuckerfabriken i midten af 1800, skiller hans barnebarn Alexander Max Schoeller (1911-1973) sig i 1937 ud fra familiens traditionelle forretningsområder og går over til fremstillingen af trækasser og beholdere. Efter at sukkerfabrikken var solgt, blev Alexander Schoeller & Co. til en emballagevirksomhed.\nI dag er Schoeller-navnet synonymt med teknologisk højtudviklede plastkasser til en bred vifte af formål. I løbet af de seneste 4 årtier har vi ført denne industri fra at være nybegynder ind i et nyt årtusinde med ubegrænsede muligheder indenfor design og brug, konkurrencemuligheder og genbrug.\nAf alle de firmaer, som i dag findes på markedet, er Schoeller Plast den eneste specialist, som har sine rødder i trækasseproduktionen, som lå forud for plastikgenerationen. Dette viste sig at være en stor fordel, når det handlede om design og distribution - og ikke mindst når det drejede sig om at forstå den enkelte kundes krav og ønsker.\nI årenes løb har vi beholdt vores position på markedet, idet vi er kendt for at være de førende, når det handler om rentabel distribution, øget levetid/holdbarhed for både flasker og kasser, håndteringslethed, individuelt design og reduktion i affaldsmængder, som fremkommer ved brud og slidtage.\nVi investerer fortsat kraftigt i produktudvikling både indenfor kassedesign og formteknologi. Og vi bestræber os fortsat på at frembringe endnu mindre spildmængder, og mere miljørigtige produktionsmetoder samt genbrugssystemer.\nI dag sælger Schoeller Plast deres plastikkasser og paller med deres specialiserede teknologi og know-how i mere end 40 lande over hele verden.


Web udvikling og grafisk design på klippekort | klippekortløsninger\nKLIPPEKORT TIL WEBDESIGN OG GRAFIK\nHar I et klippekort hos os, kan I altid følge med i jeres forbrug i vores kundeHUB.\nMed et klippekort hos os, får I en fleksibel løsning med adgang til design og WordPress support.\nI bestemmer selv, hvad I vil bruge jeres klip til\nI kan både bruge enkeltklip til hurtige webjusteringer eller flere klip samlet til at få løst nogle konkrete opgaver – fx grafiske, WordPress udvikling eller til vedligeholdelse af jeres hjemmeside.\nTransparens og overblik over klipforbrug\nI får et personligt login til vores kundeHUB (vores egenudviklede kundeportal værktøj Effihub), hvor I kan følge med i, hvor mange klip I har brugt, og hvad tiden er blevet brugt til.\nKun 15 min pr. klip\nI kan bruge helt ned til 15 min. ad gangen. Så ingen spørgsmål er for små – og ingen opgaver for store. I undgår dermed at betale for meget for småopgaver, da klippekort ikke afregnes “pr. påbegyndt time”.\nLOG IND I VORES KUNDEHUB\n6 klip af 15 min.\n15 klip af 15 min.\n30 klip af 15 min.\n60 klip af 15 min.\nPro XL 120\n120 klip af 15 min.\nBestil et klippekort\nSkriv til info@byherskind.dk eller ring på 40 45 45 25 for at bestille klippekort. Skriv klippekort størrelse og kontaktinfo i e-mailen.\nAlle priser er ekskl. moms. Almindelig timepris: Kr 1.050,- ekskl. moms pr. påbegyndt time. Med mindre andet er aftalt er klippekort gyldige fra købsdato og 12 måneder frem. Se også vores salgs- og handelsbetingelser.\nDet kan I fx bruge et klippekort til:\nAlt omkring din WordPress hjemmeside\nEn aktiv og vedligeholdt hjemmeside sender et godt signal om jeres virksomhed. Jeres klip kan fx bruges til, at vi opretter nyheder på hjemmesiden, finder og installerer plugins efter jeres ønsker, opretter nye websider, osv.\nVisuel kommunikation der udtrykker jer\nI kan også bruge jeres klip til at få designet grafiske elementer. I har måske brug for at få designet en ny slider til jeres hjemmeside, billedbehandling, få designet et online banner eller måske et nyt Facebook cover billede…? Det er helt op til jer!\nWordPress custom udvikling\nHar I særlige ønsker eller behov, så kan vi også tilbyde at specialudvikle funktioner og plugins til jeres WordPress hjemmeside. Skræddersyede løsninger gør jeres forretning endnu mere professionel og sparer jer både tid og besvær ved lappeløsninger.\nHvad er Effihub?\nEffihub er en online kundeportal med klippekortstyring. Som klippekortkunde kan I følge med i, hvad jeres klip er blevet brugt til, og hvor mange klip I har tilbage. Effihub er udviklet af os selv i samarbejde med Michal Dobroczynski. Det er startet som et værktøj til os selv, men blev i 2016 udgivet som et selvstændigt produkt, som alle kan købe sig adgang til.


Højt humør og glade børn: Første spadestik er taget til Hareskov Børnehus\nFormanden for udvalget for dagtilbud og familier, Bettina Ugelvig Møller, var med til at tage første spadestik. Foto: Kristina Pihl\nDen nye daginstitution i Hareskovby skal stå færdig til april næste år. Onsdag blev det første spadestik taget, og det blev fejret med is\nOnsdag eftermiddag var der højt humør og glade børn, da første spadestik til Hareskov Børnehus blev taget under blå himmel og grønne trækroner. Det kommende børnehus skal efter planen stå færdig til april næste år, og det skal have plads til 100 børn.\nLæs også: Her er Hareskovs nye børnehus: 'Huset mellem træerne'\nDet er entreprenørfirmaet Lund & Staun, akitektfirmaet BJERG Arkitektur, ingeniør SlothMøller og landskabsarkitekt IN"BY, der står bag projektet, hvor bæredygtighed er en central del af byggeriet. Børnehuset vil blandt andet indeholde dagslysstyring, behovsstyret ventilation og solceller.\nMaria Bjerg Nørkjær, der er arkitekt og partner i BJERG fortæller, at det kommende børnehus giver helt nye muligheder.\nFik du læst: Korf Ejendomme om revideret projekt: "Byggeriet kan løfte Farum Hovedgade"\n“Børnehusets placering på grunden er nøje planlagt ud fra et ønske om, at bevare alle eksisterende træer. Det har været en sjov udfordring, som netop har været med til at give børnehuset sin helt karakteristiske form, der bugter sig på grunden. Med grønt tag, store ovenlysvinduer og røde mursten - som er i tråd med de omkringliggende huse i villakvarteret - har vi designet et børnehus, der ikke blot er moderne og fremtidssikret, men ligeledes indskriver sig i Hareskovby,” fortæller hun.\nØnske blandt forældre\nHareskov Børnehus bliver en integreret institution på Skovmose Allé 55. Institutionen bliver dermed liggende samme sted som det tidligere børnehus, hvilket har været et stort ønske blandt forældrene.\nI forbindelse med udviklingen af projektet har der været nedsat en arbejdsgruppe med forældrerepræsentanter, medarbejderrepræsentanter og repræsentanter fra Hareskovs Medborgerforening, der i samarbejde med bygherrerne har diskuteret udformningen af børnehuset.\nFik du læst: Nu venter Ligaen: Værløse Basket hev guldet hjem\n“Vi skal tage det kommende børnehus til os som et sted med de bedste muligheder for at realisere vores visioner for det gode børneliv i Furesø Kommune. Og rigtig meget i både projektet og i den proces, der går forud for i dag, taler for, at vi er godt i gang,” lød det fra borgmester Ole Bondo Christensen (A), inden han tog første spadestik sammen med nogle spændte drenge.\nOgså formand for udvalget for dagtilbud og familier Bettina Ugelvig Møller (A) roste det projektet:\n“Her bliver plads til både leg og fordybelse i aktiviteter, samtidig med at børns behov for at kunne røre sig fysisk og med store armbevægelser bliver tilgodeset. Det er dejligt, at vi med dette byggeri kan sikre, at intentionerne i de pædagogiske læreplaner får gode muligheder for at blive udfoldet”.\nFørste spadestik blev fejret med is til alle fremmødte.\nFlere af de fremmødte børn gav en hjælpene hånd med, da første spadestik blev taget. Foto: Kristina Pihl\n35-årig Simon Villumsen har altid været fagpolitisk aktiv, men det var flytningen til Hareskovby for tre år siden, der fik ham til at gå ind i partipolitik. Dengang var der store diskussioner om fremtiden for Hareskov Børnehus, og debatten fik Simon Villumsen til at handle.\n“Jeg syntes, det var tåbeligt at flytte institutionen til den anden ende af byen, så jeg troppede op til et åbnet bestyrelsesmøde og luftede min utilfredshed. Den vej igennem blev jeg mere og mere sluset ind i partiforeningen,” fortæller han.\nHerefter begyndte hans arbejde for Socialdemokratiet i Furesø. Først blev han suppleant til bestyrelsen og i efteråret stillede han op til kommunalvalget, hvor han var få stemmer fra at blive valgt ind. Ved partiets generalforsamling i marts afløste han Sabine Kirchmeier som formand.\n“På generalforsamlingen blev der utrykt nogle ønsker, som jeg er gået i gang med. Blandt andet vil jeg arbejde hen imod mere medlemsinddragelse. Vi ønsker at udvikle bestyrelsesmøderne, så det bliver temamøder, hvor man diskuterer og drøfter politik fremadrettet i stedet for bagudrettet,” fortæller han.\nFaldt for Hareskovby\nSimon Villumsen bor sammen med sin kone, to børn og svigermor i et moderne familiebofællesskab i Hareskovby. Det var et tilfældigt stop ved Skovbrynet Station, der for tre år siden ledte ham på sporet af Hareskovby, som han faldt for med det samme.\nFik du læst: Boghandleren på Bymidten lukker: "Det er så vemodigt"\n“Et af de steder jeg slapper allermest af er i mit hjem. Hareskovby er en fantastisk perle i Danmark med flot natur og ro. Der er en særlig ånd i Hareskovby, hvor der er fyldt med gode initiativer, og folk der bakker op om hinanden,” fortæller s-formanden.\nSimon Villumsen er udlært tømrer og arbejder i dag som næstformand i 3F Vestegnen. Gennem hans arbejde kender han til det politiske spil, og det kendskab vil han bruge i partipolitikken i Furesø, hvor han vil arbejde for de brede forlig.\n“De brede forlig er vigtige, og jeg tror, det giver de bedste politiske resultater, hvis man lytter til hinanden. Det er også vigtigt, at Furesø har en sund økonomi, hvor vi kan investere overskuddet i velfærd. Jeg vil selvfølgelig gerne have alle de gode ting, men man kan ikke få alting. Vi må prioritere hen ad vejen og finde frem til, hvad der trænger mest, og hvor man får mest ud af at investere,” slår han fast.\nFik du læst: Så er de her: Årets første jordbær fra Rokkedyssegaard\nPartipolitisk er han også klar til at tage partiet i en ny retning.\n“Jeg kunne godt tænke mig, at vi kom bredere ud. Vi skal tænke mere ud af boksen med andre typer af arrangementer som for eksempel 1. maj. Her kommer mange medlemmer af partiet, men det kunne være sjovt, hvis ikke-medlemmer kom med deres børn for at vise dem, hvad 1. maj er,” lyder det fra Simon Villumsen.