[ En analyse af to digte Indvielsen og Møde. Monochrome med fokus på sprog, fiktion og verdensforståelse ] - PDF\n[ En analyse af to digte Indvielsen og Møde. Monochrome med fokus på sprog, fiktion og verdensforståelse ]\nDownload "[ En analyse af to digte Indvielsen og Møde. Monochrome med fokus på sprog, fiktion og verdensforståelse ]"\n1 1 [ En analyse af to digte Indvielsen og Møde. Monochrome med fokus på sprog, fiktion og verdensforståelse ] Skrevet af Simon Finnerup Opgavetype: projektopgave med ekstern censur. Fag: litterær analyse II. Vejleder: Réne Rasmussen. Københavns Universitet. Institut for Nordisk Filologi. Dato for aflevering: 11/1/1999\n2 2 Indhold INDLEDNING...3 ANALYSE AF INDVIELSEN...4 REFERAT OG INDHOLDSSTRUKTUR FORM: METRIK OG RIM NÅR HVAD OG HVORDAN ER UADSKILLELIGT EN SPLITTET DIGTER OG EN SPLITTET LÆSER ANALYSE AF MØDE. MONOCHROME...13 REFERAT OG INTERTEKSTUALITET GÆT NUMMER ET: ET MØDE I DISSONANS GÆT NUMMER TO: EN MONOCHROM HARMONI GÆT NUMMER TRE : EN KONSTANT MODSIGELSE EN UBEGRIBELIG DIGTER OG EN SINDSSYG LÆSER DEKONSTRUKTION OG REKONSTRUKTION KONKLUSION OG PERSPEKTIVERING...23 LITTERATUR...25 BILAG ET...27 BILAG TO...28 BILAG TRE...30 I\n3 3 Indledning Illustrationen på forsiden (fra udgave 1472 af Isodore af Sevillas De natura rerum) er fra middelalderen og viser et kort over verden, året og mennesket. På den tid søgte man sammenhænge, og man forstod, at der var forbindelse mellem verdenens elementer, menneskets legemsvædsker og årets tider. Illustrationen er et håndgri beligt udtryk for middelalderens verdensforståelse og indgår i en lang kæde af forsøg på at definere, afgrænse og bestemme den altid udfordrende verden. I denne opgave skal der fokuseres på to andre led i kæden, på to digte - Indvielsen af Schack Staffeldt fra Digte 1804 (udkom 1803) og Møde. Monochrome af Nikolaj Stochholm fra Rekonstruktion (1998) (se bilag et og tre). Kernen i opgaven bliver at undersøge, hvordan de to digte forholder sig til ovenstående problemstilling hvilken verdensforståelse, der kommer til udtryk. Indholdsanalysen er naturligt central, men analyserne vil i høj grad være rettet mod, hvordan dette indhold videregives: hvad der er karakteristisk for sproget i digtene, hvordan de er bygget op, hvilke stilistiske virkemidler, der bliver benyttet etc. Med 195 år i mellem de to digte forventer jeg, at der udover en historisk spredning også befinder sig en stilistisk og indholdsmæssig spredning. Men genren har teksterne tilfælles: begge digte er inddelt i strofer og vers, hvilket er et af de mest genkendelige træk for poesi eller digtning. Derudover er digtene lyriske: de giver udtryk for en subjektiv og en stemningsmættet oplevelse (definitionerne på lyrik og digtning er hentet fra Kittang og Aarseth, 1997, s. 29). Mine metodiske greb e r et bredt udpluk af forskellige læsefilosofier: nykritikkens nærlæsning danner fundament, dekonstruktive ideer vil blive inddraget, hvor de åbner op for nye og anderledes betydninger, mens et par af semiotikkens redskaber også vil indfinde sig. Det er mit ideal, at de skønlitterære tekster giver mig inspiration til at bruge noget af det teoretiske værktøj, jeg har lært at bruge, og ikke omvendt: at bevise én bestemt analysemetodes værd og berettigelse.\n4 4 Analyse af Indvielsen Referat og indholdsstruktur I Indvielsen bliver læseren præsenteret for et jeg, der sidder ved havet, mens solen er ved at gå ned. Pludselig arriverer en muse fra himlen og rækker vedkommende en harpe, giver et kys fra sig og synker derefter ned i havet. Det bliver nat, nogle ånder kalder, og digtet kulminerer i en altomfattende, positiv stemning (st. 3, v. 5-6). Denne stemning brydes af den afsluttende konstatering af, at jorden er et fængsel, og personen ikke kan finde ro, før himlene drages ned. I Indvielsen er de fire store naturelementer, vand, luft, jord og ild repræsenteret af havet, himlen, jorden og solen. Dette er en konkret måde at definere en verdensforståelse på. I den ydre, ikkepoetiske verden er de fire elementer adskilt fra hinanden, men de danner alligevel en sammenhæng, der nødvendiggør hvert enkelt element. Problemstillingen lyder således i den fysisk sanselige verden som i Staffeldts Indvielsen: hvordan kan man definere enkelte elementer, der i det store perspektiv danner en helhed? Det er midt i denne problemstilling, at digtets jeg befinder sig allerede fra digtets start: personen sidder på land, ser ned i havet, solen går ned, og luft og kyst forandres. Trods den ydre ro og harmoni i første strofe (bølgerne hviler), hviler jeg et ikke, men længes derimod. Det indledende problem og paradoks kan altså defineres: selvom der er en ydre ro i naturen, er der en indre uro i jeg-personen. Samtidig er modsætningen nat/dag repræsenteret, men det er hverken dag eller nat det er aften, og solen er ved at gå ned, hvilket netop er øjeblikket, hvor dag og nat bindes sammen. Hermed skabes der tvivl om den ydre ro, som bølgerne etablerede, for hvad vil der nu ske på grænsen mellem lys og mørke og mellem det, der kan ses og det, der ikke kan ses? Hvad længes jeg et efter, og hvorfor er naturen i øvrigt besjælet? Spørgsmålene er mange i strofe et, og digtet er dermed effektfuldt indledt. I strofe to sættes handlingen i gang, og læseren får svar på nogle af de spørgsmål, der opstår i strofe et. I døgnets brydning\n5 5 mellem dag og nat sker det forunderlige, at en muse stiger ned fra himlen og overrækker jeg-personen en harpe. Dette begrunder den ydre uro (i første strofe), som varsler musens komme, og naturelementerne, der er besjælede: når en muse er indskrevet i digtet, peger det væk fra det rationelle og mod det metafysiske. Yderligere er netop harpen et symbol på digterkaldelse ( Harrits, s. 106), og i dette digt er denne kaldelse altså tolket som en indvielse, jf. titlen. Jeg-personen er nu blevet tildelt noget overjordisk og åndeligt, der er skabt forbindelse mellem det jordiske og himmelske (forbindelsen er tydelig i forholdet mellem Strængeleg, st. 2, v. 1, og Harpen, st. 2, v. 4). Samtidig får digterkaldelsen også en erotisk drejning med musens brændende kys. I strofe tre følger den naturlige konsekvens af digterkaldelsen, der har skabt forbindelse mellem himmel og jord: naturen forandrer sig radikalt, og ånden giver sig til kende i de besjælede vinde og skyer. Det er blevet nat, og nu er der endelig skabt grobund for det, som digterkaldelsen, musen og besjælingerne indvarslede: den totale forening mellem de adskilte elementer himmel og jord. Et alt opstår (st. 3, v. 5-6), der i ordets bogstavelige betydning indeholder alt, og forskellene, der blev beskrevet tidligere, er nu ophævet. Selv forskellen mellem det indre i jeg et og det ydre i naturen opløses, det store alt er en krop, hvor hjertet banker livgivende og harmonisk, og samtidig er jeg et en del af denne omfattende krop. Fænomenet er ikke kun unikt beskrevet af Staffeldt, det grænseløse jeg (jf. Lund, s. 288) og panteisme, der ifølge Nudansk Ordbog er læren om Gud i alt, er lignende betegnelser. Men spørgsmålet er, om der ikke midt i denne euforiske stemning er aspekter, der peger i en anden retning, at den store forening alligevel ikke sker? Flemming Harrits påpeger ( Harrits, s. 108), at mens digtet hævder symbiosen (at jeg ets indre er forenet med et fysisk ydre) i Et Hjerte slog varmt og kjærligt i Alt (st. 3, v. 5) genopretter den følgende sætning forskelligheden I Alt mig vinked min egen gestalt (st. 3, v. 6). Ordene mig og min egen markerer, at der ikke sker nogen fuldbyrdet forening, men derimod en selvspejling, der ikke kan udtrykke en enhed. D.v.s., at vedkommende ser sig selv i et alt, der i lige præcis dette øjeblik ikke kan defineres som et alt mere, når det kan iagttages udefra; et alt kan umuligt overskues,\n6 6 fordi det også vil inkludere øjnene, der ser. Dermed tager digtet en væsentlig drejning og lægger op til den sidste strofe. I fjerde strofe er jeg-personen kommet til en afklaring: jeg et har oplevet det kunstneriske sus, stemningen af det grænseløse jeg og ånden, der samlede det adskilte i en enhed. Men det varede kun et ekstatisk øjeblik, som sluttede brat. For med indvielsen som digter følger også den nye og nedtrykkende verdensforståelse: himlen og jorden, ånd og materie og det subjektivt indre og det objektivt ydre er separate størrelser. Men helt forfærdeligt er det ikke, for selv om jorden nu føles som et fængsel, og adskillelsen smerter, er jeg et inspireret (i ordets egentlige betydning: beåndet eller opflammet til kunstnerisk skaben): musens kys brænder stadig. Jeg ets urolige sindstilstand er også vendt tilbage, men den store forskel på jeg-personen i strofe et og jeg-personen i strofe fire er naturligvis, at jeg et til sidst er indviet. Indvielsen er dog dobbelt, og jeg et er spændt ud mellem to erkendelser, som former sig som to selvstændige størrelser, der alligevel er uløseligt forbundne, fordi de kun kan etableres på baggrund af hinanden: den altomsluttende helhedsfølelse har indbygget en modstand i sig selv (jf. ordene mig og min egen, st. 3, v. 6), der udvikler sig til en smertefuld konstatering af, at verdenen er opdelt. Jorden er adskilt fra himlen, som jeg et nu kun kan stræbe efter, men denne stræben er netop muliggjort på baggrund af helhedsfølelsen. Anelse, drøm og sang bliver digterens hjælpemidler i forsøget på at drage himlene ned at lade himlen og jorden, et indre og et ydre smelte sammen i ét favnende, grænseløst jeg. Lad mig kort opsummere: i digtet forløber der altså to parallelle udviklinger: omverdenen (det objektivt ydre) forandrer sig i takt med jeg ets udvikling (det subjektivt indre) et forløb, der består af tre faser: 1. Verdenen er opdelt, og jeg et længes mod noget uvist, fordi det ikke er indviet endnu. 2. Verdenen er samlet i en helhed, som er uadskillelig fra jeg et. 3. Verdenen er igen opdelt, jeg et længes atter, men på et andet niveau end i fase 1, da helhedesfølelsen i fase 2 erindres.\n7 7 Pointen er, at fase 2 og 3 kun kan eksistere på baggrund af hinanden, og yderligere indgår de i en konstant forskydning, hvor jeg-personen længes efter et alt, der opnås, men straks efter afføder en erkendelse af en opdeling, der får jeg et til at længes igen o.s.v. Det er denne evige forskydning, der skaber uro: Dog brænder mig Kysset, jeg kjender ei Fred/Førend jeg drager Himlene ned. (St. 4, v. 6). I den sidste strofe indgår derfor ordene: tanke, trang, anelse, drøm og længsel. De beskriver alle en stræben efter et hinsides, det der kun kan opleves i et kort og flygtigt øjeblik. Jacques Derrida kalder dette fænomen for en stræben mod nærvær (jf. Raffnsøe-Møller, s. 33ff), men netop i romantikken (som Indvielsen hører ind under) øjner man en begyndende skepsis mod den tro, at et nærvær findes og kan formidles: I romantikken konfronteres vi imidlertid fra ca med den oplevelse at det nærvær vi søger er i færd med at blive fraværende. Det betyder ikke at vi hører op med at søge efter et sådant nærvær: Romantikken kendetegnes af en stadig søgen efter nærhed og er som sådan logocentrisk. Men netop denne stadige nærhedssøgen konfronterer os med den erfaring at vores søgen efter nærhed ikke længere kan tilfredsstilles i et erfaret nærvær.( Raffnsøe-Møller, s. 37). I Indvielsen er helhedsfølelsen først fraværende, dernæst bliver den nærværende, hvilket samtidig bekræfter dens fravær. Man kan sammenligne med Shakespeares Hamlet, der mister sin fader han dør og er dermed fraværende. Ikke længe efter møder Hamlet dog sin faders spøgelse, faderen bliver nærværende igen, men netop fordi det er i skikkelse af et spøgelse, bliver døden og fraværet af liv bekræftet. Form: metrik og rim Indvielsen består af fire strofer med seks vers i hver strofe. I første omgang er det interessant at fokusere på enderimene, og digtet kan deles op i noget, der ligner et kombineret krydsrim (abab) og parrim ( aabb) (disse betegnelser er lånt fra Kittang og\n8 8 Aarseth, 1997, s. 273). Med eksempler fra første strofe ser strukturen således ud: A: vers et ( Bred ) B: vers to ( smiilte ) A: vers tre ( ned ) B: vers fire ( hviilte ) C: vers fem ( Bryst ) C: vers seks ( Kyst ) I strofe tre bliver klimakset understreget af strofens sidste to vers, der i modsætning til de resterende femte og sjette vers i digtet ikke kun består af parrim, men også indeholder rytmisk ekspressivitet. Atle Kittang og Asbjørn Aarseth skelner mellem rytme og versemål ( Kittang og Aarseth, 1997, s. 113): rytme er et dynamisk og konkret element, der udgør en mere eller mindre væsentlig del af et hvert digt, mens versemål er et statisk og abstrakt mønster, der indrammer et indhold. Rytmisk ekspressivitet kommer i forlængelse af dette til udtryk, når der er nøje sammenhæng mellem det, et digt siger på betydningsplanet (indhold), og det, et digt skaber på det rytmiske plan (form). Dette er, hvad der i Indvielsen sker i tredje strofes sidste to vers: indholdsmæssigt blev denne passage ovenfor beskrevet som det unikke øjeblik, hvor alt er smeltet sammen i en stor helhed, og rytmisk fornemmer man også en sammenhængende og glidende harmonisk poesi. Ikke bare på grund af parrimet og de samme antal stavelser i hvert vers (dette er f.eks. også tilfældet i vers fem og seks i strofe et), men fordi vers fem slutter præcist, som vers seks starter. Gentagelsen af netop den indholdsmæssige kerne i Alt snører de to sætninger sammen, de er to sider af samme omdrejningspunkt og danner tilsammen en epanastrofe, d.v.s. en trope med kædevirkning, hvor et leds slutning gentages i begyndelsen af næste led (jf. Jørgensen, s. 97f). De to sætninger udtrykker en enhed ved at ophæve den syntaktiske modsætning (ved at være to vers), for i stedet at springe ud som én altomsluttende sætning: xxxxxxxx i Alt i vers fem bliver i vers seks vendt om til I Alt xxxxxxxx. Desuden er rimet spændt yderligere ved, at\n9 9 der udover enderim mellem de to vers også er assonans mellem I Alt og Gestalt i vers seks. Strofe tre topper altså i alle henseender: vers fem og seks i denne strofe danner ved hjælp af opskruet rim, rytmisk ekspressivitet, en sammenføjende epanastrofe og et indhold, der når et unikt højdepunkt, et næsten orgastisk klimaks af ét mægtigt alt. Når modsætningen alligevel er indskrevet til slut i højdepunktet, mig og min egen (st. 3, v. 6) peger som nævnt væk fra helhedsopfattelsen, må det være for at indvarsle og anskueliggøre jeg ets efterfølgende smerte. Når hvad og hvordan er uadskilleligt Et kunstværk har kun en eneste hensigt, én totalmening, ét samlet tema. Og alle dets tilsyneladende adskilte og modstridende elementer karakterer, handling, milieu, atmosfære, farve, billedsprog etc. alt arbejder sammen om at give denne ene hensigt form. Dette princip giver læseren en nøgle til værkets mening. (Robert Wooster Stallman i: The Critical Reader, College English, Her citeret fra Fjord Jensen, s. 107). Ideen om, at form og indhold indgår i en enhed, er en af nykritikkens pointer. Et motiv opstår ikke før digtet skrives, men i løbet af skriveprocessen, fordi mangfoldigheden af stilistiske og indholdsmæssige elementer er betydningsbærende, og alle retter sig mod kun én hensigt. I Indvielsen er der som nævnt overensstemmelse mellem et indholdsmæssigt klimaks og et rytmisk klimaks i slutningen af tredje strofe. Hele digtet indeholder dog flere elementer og forløb, der alle er medvirkende til at op- og nedtone intensiteten i digtet. Samlet ser tre udvalgte forløb således ud (se i øvrigt diagrammer over de tre eksempler, bilag to): Verdensforståelse. Opfattelsen af jord og himmel som adskilte, derefter glidende overgang til altomfattende enhedsfølelse i\n10 10 strofe tre, derefter tilbage til opfattelsen af jord og himmel som separate fænomener. Jeg ets sindstilstand. Jeg et længes og er uroligt i starten, i strofe tre opnås den fulde harmoni, derefter er jeg et igen uroligt og længes atter. Tid. Digtet er skrevet i flere forskellige grammatiske tider. Der lægges ud med en datid, der varer til og med vers et og to i fjerde strofe. Derefter skiftes til nutid. Traditionelt opfattes nutid i lyrik som en altid, d.v.s. et ubeskriveligt tidrum, der ikke indeholder et decideret forløb. I Indvielsen bliver der altså beskrevet en tidligere oplevelse (datiden), der ikke varede ved, og refleksionen udgår fra altiden (st. 4, v. 3-6). Til sidst i digtet gives der også udtryk for en fremadskuen, en længsel, der vil vare ved i fremtiden: Dog brænder mig Kysset, jeg kjender ei Fred/Førend jeg drager Himlene ned. (St. 4, v. 5-6). Forløbet i tid følger derved en kronologisk linje fra datid - over nutid/altid til en fremtid. Det er tydeligt, at den generelle tendens former en stigende intensitet i løbet af de første to strofer, den når et klimaks i strofe tre, og der sker et fald i sidste strofe. Undtaget er forløbet i tid, der ikke topper i et klimaks midt i digtet (som de andre elementer gør). Dette havde krævet en tilbagevenden til en datid igen, men indholdspointen er jo, at følelsen af det grænseløse jeg ikke kan vare ved, hvorfor den er beskrevet i datid og netop som en oplevelse, der er afsluttet. Selve det, at der i løbet af digtet dog sker en stigning og ikke et fald, som teoretisk set godt kunne lade sig gøre (der ville i så fald være lagt ud med en fremtid/nutid/altid og endt i en datid) bekræfter ideen om, at der befinder sig én hensigt, som alle aspekter i teksten samarbejder om at udtrykke. En splittet digter og en splittet læser Trods digtets ene hensigt er der alligevel noget, der falder uden for denne helhedsbetragtning:\n11 11 Og brat fra Skyerne Strængeleg/Anelsen vakte, (st. 2, v. 1-2). Hvordan skal denne sætning forstås? Harrits bemærker, at den både kan betyde, 1) at strengeleg vækker anelse, og 2) at anelse vækker strengeleg ( Harrits, s. 106). Hvis man går et skridt videre, end Harrits gør, vil analysen fortælle, at hans iagttagelse af de to betydninger repræsenterer to forskellige og modsatrettede tolkninger og i øvrigt er et eksempel på en kiasme, d.v.s. en trope, der består af en omvendt gentagelse (jf. Jørgensen, s. 100f). 1)Den første tolkning kunne man kalde litteraturhistorisk og opererer med en referent, hvilket vil sige at digtet refererer til noget uden for digtet. Jeg-personen i Indvielsen, som meget vel kunne være digteren selv, bliver simpelthen inspireret til anelse (digtning) via musen, gæsten fra det metafysiske hinsides (Albeck, s. 40). Referenten er dog metaforisk i dette tilfælde, da der bl.a. via besjælingerne beskrives en uhåndgribelig transcendental oplevelse. Digtet handler om den romantiske kunstners indvielse, en indvielse, der i en videre tolkning også har retning mod læseren, der nu er indviet i forudsætningerne for selve digtet og dermed den litterære mode, som romantikken blev. Digtet vil i en sådan tolkning genrebestemmes som romantisk. 2)Den anden tolkning retter sig væk fra spørgsmålet om en referent, væk fra biografiske forståelsesrammer og væk fra antagelsen, at Indvielsen handler om digteren, der har været i berøring med et eller andet metafysisk. At det netop er anelsen, der vækker strengeleg, peger på et ikkeeksisterende hinsides og på, at indvielsen til kunstner ikke er bestemt af forholdet mellem jeg et og noget guddommeligt. I Alt mig vinked min egen Gestalt (st. 3, v. 6) beskriver derfor et selvskabende jeg, at oplevelsen er et subjektivt anliggende, og transcendens må derfor defineres som et indre, individuelt rum i jeg et. Digtet refererer ikke til andet end sig selv, referenten er afskrevet, og besjælingerne, musen og harpen som litterære symboler og indvielsen af jeg et til at digte er indskrevet for at gøre læseren opmærksom på fænomenet fiktion.\n12 12 Ifølge Paul de Man, en af hovedmændene bag dekonstruktion (jf. Dahlerup, s. 49), indeholder digte allegoriske tegn og ikke symbolske. Et symbol fører to betydninger sammen, selve billedet og det, de Man kalder totaliteten, mens allegorien kun henviser til indhold, allegorien ikke selv konstituerer (Man, 1989, s. 189). Allegorien manifesterer umulighed i den forstand, at der ikke skabes forbindelse mellem et tegn og det, det betegner (tegnet er tomt). Resultatet bliver, at sprog kun henviser til sprog, at der opstår en tomhed, der resulterer i et negativt moment (Man, 1989, s. 207). I Indvielsen kommer det negative moment til udtryk i slutningen af digtet, hvor jeg-personen netop længes mod den sammenhæng, der kort oplevedes i tredje strofe, en sammenhæng, der kunne etableres v.h.a. et symbol eller en sammenhæng, der er selvskabt. Sagt lidt anderledes: jeg et længes efter den nærhed, som et symbol ville kunne beskrive, men fordi denne nærhed (enhedsfølelsen) er erfaret og oplevet en gang, bliver jeg et opmærksom på det fravær, der uundgåeligt følger efter at himmel og jord er adskilte. Nærvær konstituerer fravær, og fravær konstituerer nærvær, i en konstant, kiasmisk forskydning (jf. Descombes, s. 130f). Jeg ets mål vil derfor altid være uopnåeligt, det fraværende vil altid være fraværende i en eller anden form. At være digter er derfor smertefuldt: man kan kun længes, ane og drømme. Man kan så afsluttende stille spørgsmålet: hvilken tolkning er den rette? Er det strengeleg, der vækker anelsen, eller er det omvendt anelsen, der vækker strengeleg? Måske er begge tolkninger, hvor modsatte de end fremtræder, del af den problemstilling, som giver digtet mening. At der opstår tvivl i læsningen af Og brat fra Skyerne Strængeleg/Anelsen vakte (st. 2, v. 1-2), er næppe tilfældigt, og det tvetydige udsagn kan tolkes som den forvirring, jeg et er fyldt op af. Har jeg et virkelig været i kontakt med en overnaturlig muse eller er vedkommendes fantasi så stærk, at musik opstår? Der findes intet entydigt svar, og hvis det fandtes, ville det umuligt kunne begrundes i en rationel diskurs.\n13 13 Analyse af Møde. Monochrome Referat og intertekstualitet Mens forløb og handling i Indvielsen kunne refereres i en håndevending, ser det noget mere kompliceret ud i tilfældet Monochrome. Her får læseren beskrevet to stemmer, som synger i et jeg. Ved første øjekast er de to strofer, som giver form til en stemme hver, bygget op af et gentagende handlingsskelet: træstammer sejler af sted i en flod, øjne ser et landskab, et hav nævnes, og en by passeres. De to ture igennem landskabet afsluttes dog forskelligt, da tur et i strofe et ender på gaden og altså i en by, hvor tur to i strofe to ender ved havet by (der nævnes en mole, st. 2,v. 17). Møde. og ved en Som i Indvielsen er de fire verdensomspændende naturelementer til stede: vand befinder sig i floden og havet, luft nævnes i kraft af himlen (st. 2, v. 6), ild er repræsenteret af et brændende blad (st. 1, v ), og jord beskrives ikke direkte, men indgår som forudsætning for træerne, byen, floden etc. Man kan fra en spæd læsestart ikke afvise, at Nikolaj Stochholm er bevidst om, at disse fire jordiske bestanddele har dannet grundlag for tidligere opfattelser af verden. Påstanden er med andre ord, at han har indskrevet en intertekstuel og ældgammel problemstilling i Møde. Monochrome - en opdeling af verden, som var herskende i blandt andet middelalderen (jf. forsideillustration), og en opdeling, som Staffeldt tog afsæt fra i Indvielsen. Stochholm gør det samme: via intertekstuelle referencer til luft, ild, jord og vand lufter han et første tema for læseren - at det her digt handler om en måde at forstå verden på. Men som det vil fremgå i det følgende er Møde. Monochrome ikke et referat af hverken middelalderens tænkemåde eller Staffeldts digtning. Digtet er langt fra entydigt, og ved flere gennemlæsninger opstår modsigelse på modsigelse. Derfor vil jeg i det følgende forsøge at indkredse essensen af de forskellige deltolkninger, og derefter sluse dem sammen i flere og forhåbentligt velbegrundede analysegæt. kontrasterende\n14 14 Gæt nummer et: et møde i dissonans Ved en første analyse af digtet bliver forsøget at karakterisere tvestemmen, der selvsagt er spaltet i to: et du beskrives i første strofe, og et du beskrives i anden strofe. I strofe et synger den første stemme en separat del op den synger i personens bryst og ikke i en hel krop. Enkelte dele og brudstykker præger derfor strofe et: udover bryst nævnes også jeg ets hoved, to tilfældige, der mødes, og katten og dens kuld. I forhold til stemmen i anden strofe gør denne stemme ikke udpræget brug af overførte betydninger (med undtagelse af visse sløringer, som nævnes senere, og af metaforen og undertitlen, der indleder begge strofer: Tvestemmen synger i mig ), og strofen er umiddelbart renset for troper, det vil sige metaforer, besjælinger, antropomorfe størrelser m.m., som ofte kendetegner et lyrisk digt Den enkelte stemme har altså modsat iklædt sig en prosaisk og konkret skikkelse, og naturen beskrives udefra som en objektiv størrelse og et fragmenteret landskab, som øjnene bringer sammen (st. 1, v. 8). Den anden stemme (i st. 2) fremstår som modsætning og synger i jeg ets hele. Her indgår sammenhænge i stedet: mit hele (st. 2, v. 2), min natur (st. 2, v. 13) og kattens gravide mave (st. 2, v. 16) omslutter alt, hvad der i første strofe blev beskrevet som adskilt. Besjælinger (f.eks. træstammernes blinde og berusede vandring, st. 2, v. 4) forener et objektivt ydre med et subjektivt indre, og to, der elsker hinanden (st. 2, v. 14), er ligeledes draget mod en sammenhæng, ikke bare en fysisk sammenhæng og med kønsakten som sammenbinding, men også mod en mental samhørighed. Således står den anden stemme som kontrast til den første, den videregiver et abstrakt indhold og synger i hele. jeg ets De to stemmer er altså binære modsætninger, de afgrænser et område hver, henholdsvis et bryst og et hele, og netop ordet møde i digtets titel henviser til et møde mellem to størrelser. dissonerende 1. 1 Hvis mørkt i mørkt som rummet/ over mit hoved, (st. 1, v ) læses som et adverbium, der lægger sig til verbet brænder (st. 1, v. 12), opstår dog en metafor. I gæt nummer tre (s. 14ff) diskuteres lignende modsigelser.\n15 15 Gæt nummer to: en monochrom harmoni Karakteristikken af de to stemmer i forrige gæt holder dog ikke i længden: ved nærmere nærlæsning er der flere aspekter i teksten, der taler imod opdelingen af modsætninger i forholdet del over for helhed. Begge strofer indledes med ordet Tvestemmen, og hvis stemmerne skulle kontrastere hinanden, ville en anderledes indledning have været mere rammende, f.eks. den ene stemme og den anden stemme. Pointen er, at Møde. Monochrome handler om én tvestemme, der i kraft af sin dobbelthed udsiger en helhed. Begge du er er derfor metonymisk forbundne med tvestemmen. Digtet er monochromt (beskriver en farvemæssig enhed) i den forstand, at de to stemmer supplerer hinanden og er uadskillelige. Besjælingerne i strofe to skaber sammenhæng mellem noget fysisk ydre og noget psykisk indre - naturen får tilskrevet menneskelige egenskaber. Men besjælingerne rækker ud over denne strofe og forener det konkrete, objektivt ydre i første strofe et med det abstrakte, subjektivt indre i anden strofe. Et konkret eksempel på foreningen mellem naturen og jeg et og samtidig foreningen mellem de to strofer er, at floden (st. 1, v. 15) udskiftes med mig (st. 2, v. 15) 2. I analysen af Indvielsen blev dette fænomen kaldt det grænseløse jeg, og også i Møde. Monohcrome folder et jeg sig ud og forbinder et udenfor med et indenfor. Staffeldts mægtige alt og kortvarige panteistiske oplevelse svarer til kobling mellem natur og menneske. Atle Kittang noterer mere generelt om digtekunst, at Stochholms Lyrik bygger på den monologiske ytring, men stræber mod en intersubjektiv forsoning mellem det subjektivt indre og det objektivt ydre. ( Kittang, 1994, s. 39). Forsoningen foregår gennem tropologiske substitutioner, som i Møde. Monochrome, hvor besjælingerne skaber liv i ellers døde ting, eksempelvis er floden gjort voldelig (st. 2, v. 5). Samtidig er floden et billede på et brudstykke eller fragment, der opretholder et samlende hele. Havet, som nævnes direkte to gange i digtet (v. 10 i begge strofer) og indirekte til sidst i digtet (ingen mole uden hav, st. 2, v. 17), samler 2 De små semantiske ændringer per vers fra første til anden strofe bliver nøjere diskuteret s. 15f.\n16 16 alverdens floder i sig og eksisterer kun som samlingspunkt. Dette bliver et billede på digtet som et hav, hvor de to strofer løber sammen som to floder og forenes i én monohcrom eller, ifølge Kittang, monologisk tekstenhed. Gæt nummer tre: en konstant modsigelse Problemet ved de forrige to gæt er, at de retter sig mod entydige tolkninger. Digtets titel skal naturligvis læses fuldt ud, og dets dobbelte udsagn indleder debatten: foregår der her et møde mellem to adskilte fænomener, eller handler teksten om et mægtigt, monochromt alt? Spørgsmålet og modsigelsen er indskrevet fra start, og det viser sig at danne norm for resten af digtet: ved endnu en analyse af teksten bliver det klart, at digtet har begreberne modsigelse, tvetydighed og udfinerbarhed som rystende fundament. Til at starte med kan man undre sig over, hvordan digtet skal læses. Normalt står strofe to under strofe et i et digt, men her er stroferne ligestillet. Når stroferne er bygget grafisk ens op, og når de små semantiske ændringer nøjagtigt sker per vers fra første til anden strofe, leder det én til at læse digtet horisontalt, d.v.s. først vers et i strofe et, derefter vers et i strofe to, dernæst vers to i strofe et etc. Men hvorfor er stroferne så udstyret med et nummer hver, der betoner en traditionel strofisk rækkefølge og tilskynder en vertikal læsning? I semiotikken arbejder man med betydninger, der produceres gennem tegn ( Drotner, s. 176). Et af redskaberne er opdelingen i paradigmer og syntagmer: hvor der træffes et tegnvalg i en sætning, kalder man pladsen for et paradigme, og det forløb eller den sætning, der strukturerer de forskellige tegn, kaldes for et syntagme. Paradigmer er altså tegnsystemets kontrastakse, mens syntagmer er tegnsystemets kombinationsakse. ( Drotner, s. 181). I Møde. Monochrome indledes hver strofe for eksempel med syntagmet Tvestemmen synger i mig/i mit hele, hvor tegnet bryst (st. 1, v. 2) er det eneste, der skiller de to strofer fra hinanden. Men dette lille skift er karakteristisk for digtet: de små paradigmatiske udskiftninger er de eneste ændringer, der sker. Grundstrukturen i syntagmet, og d.v.s. sætningen og syntaksen, er\n17 17 bibeholdt fra første til anden strofe, så forløbet umiddelbart ligner en gentagelse. Hvis man i sin analyse fokuserer på de paradigmatiske skift fra første til anden strofe bliver det klart, at stroferne vers for vers er modsætninger. Den første stemme synger i en del af kroppen (jf. bryst, st. 1, v. 2), indholdet er i forhold til den anden stemme konkret og videregives entydigt (jf. træstammernes stille eller berusende vej st. 1, v Dette udsagn kan som her læses konkret som en beskrivelse af træstammer, der flyder stille ned ad en flod og virker berusende på jeg et. Men udsagnet kan også tolkes modsat, hvor selve handlingen bliver en metafor for noget abstrakt. Mere herom senere.). Derudover er perspektivet retrospektivt (træstammerne er på vej væk fra flodens udspring, st. 1, v. 4-5). Omvendt synger den anden stemme i et hele (st. 2, v. 2), indholdet er særdeles abstrakt og udtrykkes v.h.a. troper, der er dobbelte, jf. besjælingen træstammernes blinde eller berusede vandring, der er dobbelt, idet der i billedet er ført elementer sammen fra to forskellige betydningsområder: noget ikke menneskeligt har fået tilført noget menneskeligt (st. 2, v. 4-5), og endelig er blikket rettet fremad (jf. træstammerne, der er på vej mod flodens udløb, st. 2, v. 4-5). Efter de første fem vers i begge strofer ser modsætningen altså således ud: 1. strofe/1. stemme: beskriver dele, er konkret/entydig og retrospektiv. 2. strofe/2. stemme: beskriver et hele, er abstrakt/dobbelt og fremadskuende. Men analysen kan naturligvis ikke stoppe efter to gange fem vers. Den første stemme synger senere i strofen om en helhed, jf. det ufødte kuld, der nødvendigvis stadig må indgå i en helhed med katten, når det nu er ufødt (st. 1, v. 16), ordet skønt (st. 1, v. 10) er både et adjektiv med betydningen smukt og en konjunktion med betydningen selvom, og skønt er dermed et tvetydigt udsagn. Endelig formulerer den første stemme en fremadrettet proces, der skal ses i forhold til processen i anden strofe: egebladet brænder i træet i strofe et (v ), mens egebladet i strofe to er gået tilbage i udvikling og er blevet til\n18 18 en knop på træet igen (st. 2, v. 12). Den anden stemme giver modsat udtryk for en opdeling (jf. katten og dens gravide mave, der er adskilt fra hinanden, st. 2, v ), naturen beskrives enkelt og konkret og er ikke mere besjælet (jf. det grønne egeblad st. 2, v. 10), og som nævnt foregår der en baglæns proces, idet egebladet går tilbage i udvikling og bliver en knop på træet (st. 2, v. 12). Således tryller man den totale modsigelse frem, for i anden halvdel af stroferne (versene 10-18) kan stemmerne karakteriseres som modsætninger til det, der blev udtrykt i versene et til fem: 1. strofe/1. stemme: beskriver en helhed, er tvetydig og fremadrettet. 2. strofe/2. stemme: beskriver en opdeling, er enkel/konkret og bevæger sig baglæns. Pointen er, at man simpelthen ikke kan karakterisere de to strofer entydigt. Hverken ved at læse dem vertikalt og dermed studere stemmerne enkeltvist som særskilte syntagmer (for der er som vist en del modsigelser internt i stemmerne), og det er ligeledes umuligt at karakterisere stroferne ved at læse dem horisontalt som kontrasterende paradigmer, når modsætningsparrene gradvist ophæver hinanden. Hvordan kan man for eksempel påstå, at stemmerne er repræsentanter for henholdsvis noget opdelt og et samlet hele (begge strofer v. 2), når der til sidst i stroferne sker det modsatte, at den første stemme proklamerer en helhed (st. 1, v. 16), og den anden stemme røber en opdeling (st. 2, v. 16)? Stemmen i strofe et er særdeles vanskelig at karakterisere, fordi den eventuelle metaforik er sløret; Du (st. 1, v. 3) står i flere betydninger helt alene, der mangler et verbum, som kunne spore læseren ind på en entydig tolkning og dokumentere, om stemmen skulle læses metaforisk eller bogstaveligt. Yderligere kan det diskuteres om træstammernes vej væk fra flodens voldsomme udspring (st. 1, v. 4-5) og floden der ikke løber (st. 1, v. 15) er troper. Essensen er, at forskellen mellem de to stemmer vidskes ud, når f.eks. den første stemme nærmer sig den anden stemme ved slet ikke at være så entydig og ren for troper, som blev hævdet i gæt nummer et (s. 12). Den retoriske figur kiasmen\n19 19 danner her fundament for en konstant opløsning af definitioner: når læseren tror at have forstået og grupperet de to stemmer som modsætninger eller som del af en helhed, opstår modsatte betydninger, der peger på en ny forståelse af stemmerne, som igen opløses o.s.v. Helt umuligt, og som to højdepunkter i digtet, bliver det til sidst i hver strofe, hvor den vrangvillige konstruktion med katten slipper den helt store desorganisation løs. I første strofe ligger kattens ufødte kuld på gaden udenfor (v ), men hvordan kan et kuld være ufødt og indgå i en helhed med katten, samtidig med at det ligger på gaden adskilt fra den? I strofe to ligger kattens gravide mave på molen udenfor (v ), og her er problemstillingen den samme som i strofe et, men vendt om for at fuldende den kiasmiske gentagelse: hvordan kan digtet hævde en opdeling mellem katten og dens gravide mave, når katten og dens gravide mave naturligt indgår i en symbiose? Under alle omstændigheder er objektet i begge strofer dødt. Første stemme kender ikke dødsårsagen, kuldet er bare dødt, og måske har der aldrig været liv i det, mens der i anden strofe har været liv i den gravide mave, men at det har været nødvendigt for en eller anden (for digteren?) at tage livet af den. Som en understregning af det gennemgående tema om det udefinerbare ender teksten med endnu en umulighed: den i forvejen splittede kattemave ligger uden for alt (st. 2, v ). Men et alt må i sagens natur også indeholde en gravid kattemave, så igen hiver digtet gulvtæppet væk under sine egne udsagn. De to stemmer er hermed ikke to opdelte stemmer, der synger hver deres sang, men to famlende forsøg på at gribe fat i nogle erkendelser og betydninger, der ikke findes. Derfor er der i starten af hver strofe en positiv stemning, der er sang og beruselse, og øjnene forsøger at samle det adskilte (st. 1, v. 6-8) og optage et samlet landskab (st. 2, v. 6-8). Men i lige netop forsøget på at nå to forklaringer, opstår umuligheden som uomgængeligt begreb, og stroferne knækker over ( visualiseret ved at stroferne kun har et ord i niende vers): øjnene forsøger at bringe et landskab sammen, men havet har unddraget sig fællesskabet (st. 1, v. 8-10), og øjnene optager et helt, samlet\n20 20 landskab, hvor havet igen er placeret udenfor (st. 2, v. 8-10). Herefter indtager mørket en dominerende plads i stroferne, og begge forsøg ender i døden. Beruselse bliver et billede på den sløring, det er at ville gruppere og karakterisere noget i grunden udefinerbart. Det kan jo være dejligt at befinde sig i en uvidende rus (derfor indledes stroferne positivt), men når man vågner op til erkendelse af, at erkendelse ikke er muligt, vil man ofte chokeres over tingenes grænseløse tilstand, og man bliver rådvild eller sindssyg (st. 1, v. 18). Sindssygen peger ikke kun på et spaltet jeg, men også på et jeg, der ikke kan beskrive sin dobbelte bevidsthed, når intet er sandt, når intet er forkert, og når alt kan modsiges. En ubegribelig digter og en sindssyg læser Sandheden er en hær af troper. Sætningen blev første gang fremført af Nietzche, og som Møde. Monochrome postulerer den sandheden som relationsbestemt, subjektiv og som et rent sprogligt fænomen (Man, 1992, s. 373). Nikolaj Stochholm viser i sit digt, at selv bitte små sproglige og paradigmatiske ændringer kan vende og dreje en sandhed, som blev etableret kun få vers tidligere. Igen er det relevant at inddrage Paul de Mans forståelse af retorik og digtning. I analysen af Invielsen blev der (på s. 10) gjort rede for de tomme tegn, der resulterede i et negativt moment, og i Møde. Monochrome ses et lignende tilfælde: de to stemmer forsøger at indfange og definere sproglige tegn, der er fyldt med mening, men de findes ikke, forsøgene mislykkes, og derfor må de naturligt afgå ved døden, som selvsagt er et negativt moment. Et allegorisk tegn er tømt for mening, og først når det gentages, opstår der mening (Man, 1989, s. 207). Møde. Monohcrome har dette som rød tråd og er bygget op som én stor gentagende forskydning eller konstant kiasme (strofe to gentager strofe et). Men digtet vil mere end at postulere en egen subjektiv realitet, for i den evige opløsning af sandhed afvises også den mening, som opstår i gentagelsen af de tomme tegn. Sandheden er selv internt i digtet flygtig, den er en udefinerbar og


Når krigen er forbi 2 - Ebba Torstenson - Audiobook - BookBeat\nSeriesNår krigen er forbi (part 2)\nFortsættelsen af historien om familien Bertram og deres liv og ulykke i de sidste måneder af Anden Verdenskrig.\nNår krigen er forbi - en serie om en familie i opbrud Ebba Torstenson (f.1924) er en dansk forfatter, dramatiker, forlægger og journalist født i Mariager. Ebba Torstenston debuterede i 1950 med romanen ”To mennesker”, og udgav de efterfølgende fire årtier 30 bøger, der tæller alt fra romaner til noveller og digte, fra dramaer til essays og erindringer, foruden de artikler hun skrev sideløbende med sin forfatterpraksis. Kærligheden som et grundvilkår i tilværelsen er sammen med skildringer af kvindelige eksistensproblemer omdrejningspunktet i en stor del af forfatterskabet. Ebba Torstenson har modtaget blandt andet Statens Kunstfonds arbejdslegat og engangsydelse flere gange i løbet af sit forfatterskab, ligesom hun i 1964 modtog Frøken Suhrs Forfatterlegat.


Skoleleder Jens Jørgen Christensen, Petersmindeskolen.\nTeatersal er ubrugelig efter piger "kom til" at starte brand, der kunne have gået meget værre\nPetersmindeskolens teatersal har fået ødelagt gulvet og er blevet sodskadet, så salen er helt ubrugelig. Det fortæller skoleleder Jens Jørgen Christensen.\nÅrsagen til ødelæggelserne er en brand, der ifølge skolelederens oplysninger blev startet lørdag aften omkring klokken 22 af to teenagepiger, der ikke går på skolen.\nDe opholdt sig i skolegården og skulle på toilet. De prøvede derfor at se, om der var nogle åbne døre ind til skolen, og det var der uheldigvis, fortæller skolelederen.\nEn branddør til skolens teatersal var åben, og pigerne gik ind ad den og fandt et toilet. Inde i teatersalen fandt de efter sigende en lighter og kom til at tænde ild til at gardin. Pigerne forsøgte uden held at slukke ilden, så de stak af og løb hjem.\nMor frittede datter\nEn af pigernes mor fandt ud af, at der var noget galt, og kørte ud på natten op til skolen på Uhrhøj i Vejle for at se, om der var noget galt.\nDet viste sig, at teatersalen var fyldt med røg, så moren tilkaldte brandvæsenet. Heldigvis havde ilden kun spredt sig under parketgulvet - formentlig fordi ilden ikke havde fået ilt.\n"Det inderste glas i en termorude er sprunget, men heldigvis ikke det yderste. Det er rent held, for hvis der var kommet ilt udefra, kunne det være gået meget værre," siger skoleleder Jens Jørgen Christensen, Petersmindeskolen.\nNu gik det "kun" så galt, at hele gulvet er blevet brækket op, og salen er sod- og røgskadet. Så skolen må finde et andet sted at holde dimissionsfest, der skulle være afholdt i teatersalen, fortæller skolelederen. Det bliver formentlig i gymnastiksalen.\nDet har ikke været muligt at få fat i Vejle Lokalpoliti for at høre om branden.\nPubliceret 24 June 2013 12:15


Illegale på flugt i USA - Fagbladet 3F\nForsidenNyhederInternationalt26. apr 2012 kl. 01:00Læs opDelPrintIllegale på flugt i USALatinamerikanere har det hårdt i USA, specielt i Alabama, der har vedtaget landets hårdeste udlændingelov.Af Per VintherI USA, har det i årtier har været muligt – og stiltiende accepteret – at leve et helt almindeligt liv med bil, hus, skolebørn og job, selv om man var illegal indvandrer fra f.eks. Mexico.\nMen nye love i staten Alabama betyder , at skoler og arbejdsgivere skal kontrollere, om udlændinge har opholdstilladelse, og smide de illegale ud, hvis de ikke har lovligt ID. Loven i Alabama har fået tusinder af arbejdere til at flygte og Barack Obamas regering til at konfrontere Alabama i retten med det formål at få loven underkendt.\nRegeringen mener, at loven fører til diskrimination og fjerner politiets fokus fra at jagte 'rigtige' kriminelle. Tidligere krævede regeringen en tilsvarende lov i South Carolina trukket tilbage, ligesom en lov fra Arizona skal afgøres ved domstolene.\nEn amerikansk appeldomstol har samtidig blokeret Alabama fra at håndhæve en bestemmelse, der gør, at offentlige skoler skal kontrollere de juridiske forhold for børn, der indskrives.\nArbejdere bliver udsatteIfølge gruppen Powerty Law Center betyder loven, at de illegale arbejdere bliver endnu mere udsatte.\nCentret fortæller i en ny rapport om en ung pige, der blev nægtet lægehjælp på en klinik og en daglejer, der blev truet med en pistol af hendes chef, som hævdede, at han ikke behøvede at betale hende.\n- Hvis lovgiverne er uvillige til at ophæve loven, skal de vide, at det er denne type grusomhed, de påfører de illegale indvandrere, siger Mary Bauer, juridisk direktør for centret .\nLoven har dog også ført til mere pinlige episoder - som tilbageholdelse af en direktør for et tysk bilfirma, der har investeret millioner af dollars i Alabama. Efter denne og andre hændelser, har Alabamas republikanske guvernør Robert Bentley lovet, at loven vil blive justeret.\nKrise skærper tonenUdlændinge er et varmt emne i en række delstater på grund af den økonomiske krise og regeringens manglende evne til at håndtere problemet nationalt.\nAlabama, Georgia, Indiana, South Carolina og Utah kører den samme hårde linje mod illegale indvandrere, og Arizona lavede allerede i 2010 en lov, der kræver, at politiet kontrollerer status for alle dem, de anholdt og mistænkte for at være illegalt i landet.\nDe ”hårde” stater forsvarer deres handlinger med, at Washington har undladt at lave en omfattende reform for illegale indvandrere.\nDer er en anslået 11,2 millioner illegale indvandrere i USA, langt de fleste i lavtlønnede jobs uden en række rettigheder.


Køb Frandsen Ball Pendel lamper | Se 11 populære Ball farver\nSort (Mat)569,95 kr\nKobber (Blank)739,95 kr\nMessing (Blank)739,95 kr\nMessing (Børstet)739,95 kr\nSort forkromet739,95 kr\nHvid (Opal/Glas)749,95 kr\nStørrelse (Produktside): Ø18 cm\nStørrelse: Ø: 18 cm\nLedning: 200 cm Stofledning med Baldakin\nFrandsen Ball Pendel Ø18 cm\nFrandsen Ball pendel designet af Benny Frandsen i 1968 er en ikonisk pendel som vi har set i mange udgaver siden den opridelige. En Ball pendel er noget af det mest klassiske fra Frandsen lightning - serien af Ball lamper har udviklet sig siden de oprindelige.\nFor os er en Ball pendel den perfekte lampe hvis du ønsker å pifte op hjemmet - vi hører tit at disse flotte runde pendel lamper bruges i køkkenet, over kjøkkenbordet, i stuen over sofabordet og i de mørke hjørner. Selvfølgelig også over spisebordet - et par pendler ved siden af hinanden eller i en klynge. Hvad med at vælge en farve som skiller sig lidt ud? Det runde og bløde design gør nemlig at lampen giver værelse litt mere kandt. En Frandsen Ball pendel gør nemlig at boligen ikke bliver kedelig.\nBall Pendel i 12 farver\nVi har valgt de 11 mest populære Ball Pendel i de farver som er lige nu. Dette betyder at du hos os kan finde disse skønne pendler i farver fra de moderne krom og metall lamper til de klassiske i sort og varm kobber. Vi ælsker alle disse farver - og kan næsten ikke bestemme os for hvilken af de flotte pendler vi synes er flottest. Du kan jo se om du ønsker en klynge med 3 - 6 Ball Pendel lamper i forskellige farver?\nHvis du søger efter en Ball pendel lampe i en farve som du ikke finder her online - kontakt os! Vi vil gerne undersøge om der er muligt at finde den farve på Ball Pendel lampe du søger\nGlas / Hvid (Opal) med messing ophæng\nBaldakin medfølger i samme farve som lampen.\nSe andre Ball lamper herunder\nDenne Pendel fra Frandsen bruger 1 x E27 Standardpære og passer til pærer på max 40W.\nBall leveres uden pære. Du kan derfor helt selv vælge, hvilken pære du ønsker at kombinere din Pendel med. Og med en E27 fatning er der mange lyskilder at vælge imellem.\nVed valg af pære til din Ball Pendel bør du overveje, hvilken type lys du har behov for og sikrer, at lysstyrke og farvetemperatur matcher det rum, hvor din Ball Pendel skal være.\nOvervej også om lyset i din Ball Pendel skal kunne dæmpes. På den måde kan din nye Frandsen Pendel tilgodese forskelligartede behov og give lys ved fx både en hyggelig middag, lektielæsning og når der skal gøres rent.\nHar du spørgsmål til Frandsen Ball Pendel?\nEr du i tvivl, har spørgsmål eller brug for hjælp i forbindelse med dit køb af Frandsen Ball Pendel, så kontakt os endelig! Du kan fange os på chatten, via mail eller på telefon 64 64 29 60. Vi sidder klar til at hjælpe både før, under og efter købet.


Nyheder Skrevet af Administrator | 18.07.15 | 10:53\nFranskmanden Morgan Schneiderlin scorede et debutantmål efter kun fem minutter, da Manchester United vandt 1-0 over den mexicanske klub Club America sent fredag i Seattle.\nSchneiderlin, som kom til klubben tidligere på måneden fra Southampton, var en af tre debutanter i manager Louis van Gaals startopstilling, og franskmanden scorede med hovedet efter en god tværaflevering til fjerneste stolpe fra Juan Mata.\nMorgan Schneiderlin spillede på den centrale midtbane sammen med Michael Carrick.\nForuden franskmanden var der også debut til italieneren Matteo Darmian i forsvarets højre side og til den hollandske angriber Memphis Depay.\nManager Louis van Gaal benyttede pausen til at skifte hele holdet ud.\nHoldets normale førstemålmand David De Gea måtte sidde over med en mindre skade. Det betød, at Sam Johnstone fik første halvleg, mens den danske målmand Anders Lindegaard fik fornøjelsen i anden halvleg.\nHer gav Louis van Gaal også debut til tyskeren Bastian Schweinsteiger.\nEnglændernes nye formation skabte den ene chance efter den anden, men kunne ikke score foran de næsten 47.000 tilskuere i Seattle.\nManchester United skal spille fire kampe på sin USA-tur. Den næste er tirsdag mod San José Earthquakes i Californien. Sidste kamp er mod FC Barcelona, som er rejst til USA uden Lionel Messi og Neymar.\nOgså andre spillere, der har spillet Copa America for deres landshold, har fået lov til at springe turen over.\nBarcelona møder Los Angeles Galaxy på tirsdag inden kampen mod Manchester United i næste weekend.


Bonnichsen, ambassadører og andet godtfolk | Information\nKlap i! Sagen om justitsministeren og Dansk Folkepartis angreb på Hans Jørgen Bonnichsen er vigtig, fordi den konfronterer politik med demokrati.\nDansk Folkeparti har bedt den tidligere chef for Politiets Efterretningstjeneste PET, Hans Jørgen Bonnichsen, om at stikke piben ind. Han er vist oven i købet blevet kaldt ynkelig af partilederen. Justitsministeren har efterfølgende belært Bonnichsen om de skærpede bestemmelser om tavshedspligt, efter at Bonnichsen har udtalt sig kritisk om dele af den danske antiterrorlovgivning og administrationen heraf. I et par omgange har man også tidligere bedt en stribe pensionerede ambassadører om at holde deres holdning om udenrigspolitik og diplomatisk praksis for sig selv, da de følte anledning til at betvivle fremgangsmåden i Danmarks samarbejde med muslimske lande i forbindelse med Muhammed-krisen og navnlig opspillet hertil.\nEn righoldig historie\nDet er interessante sager, som rejser en række problemstillinger, der er fundamentale. Dels for demokrati og ytringsfriheds status i tilstande, hvor rigets sikkerhed opfattes som truet. Dels for nuværende og forhenværende embedsmænds rettigheder og rolle i den offentlige debat.\nAt det handler om demokrati og ytringsfrihed illustreres af, at manden bliver bedt om at holde kæft. At det handler om forvaltningen af embedsmandsrollen viser det forhold, at Bonnichsen udtaler sig som borger med en særlig ekspertise på baggrund af centralt kendskab til efterretningstjenesten og relationen mellem stat og borger.\nBegge problemstillinger har en righoldig historie. Tænk bare på 1970'ernes bekæmpelse af venstrefanatisk terrorisme, når det handler beskyttelse af demokrati og ytringsfrihed med midler, der indskrænker selvsamme. Og for ganske få år siden kom Jens Peter Christensen-udvalget med en betænkning om offentligt ansattes ytringsfrihed, der blev reaktualiseret med debatten om offentlig ansattes meddeleret i tilfælde af uredelighed i forvaltningen; den såkaldte whistleblower-problematik. Spørgsmålene vedrørende demokrati og ytringsfrihed samt embedsmænds rolle i den offentlige debat drøftes således ikke alene polemisk, men er også dybt funderede og genstand for seriøs granskning og vurdering. Så vidt så godt.\nDen nuværende sag om Bonnichsen er dog eksemplarisk, fordi den konfronterer politik med demokrati, om man vil. Den tyske politiske filosof og retstænker Carl Schmitt funderede politik på forholdet mellem ven og fjende. Altså et spørgsmål om konflikt og modsætninger, om at være med eller imod, som buk eller får for nu at tale udenrigspolitisk nydansk. Altså en definition milevidt fra en geheimlich, konsensusorienteret dansk folkestyretradition med vægt på samarbejde, kompromis og inddragelse. Bonnichens er 'i mod' i folkepartisternes udlægning. Han er ikke en ven af det demokrati, man mener selv at personificere i den patriotiske kamp mod islamisk terrorisme. Legitimitet skabes ikke i denne forståelse gennem kritisk granskning, debat og modstand, men gennem loyalitet; ved at melde sig ind i venskabet og bekræfte aversionerne mod og beskrivelsen af fjenderne. Jo tættere på stavepladeniveau jo bedre. Eksemplarisk udtrykt i DR2's Deadline onsdag den 3. december, da Karen Hækkerup (S) i en ophedet debat med Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt sagde, at det handler om ytringsfrihed, hvortil Messerschmidt svarede: nej, det handler om Bonnichsen' (gengivet efter hukommelsen).\nDen skikkelige uenighed\nDen danske filosof og teolog K.E. Løgstrup sagde engang, at demokrati er en skikkelig måde at være uenig på. Han understregede hermed flere ting. For det første, at demokrati forudsætter pluralisme, der udtrykker sig i en mangfoldighed af synspunkter om dette og hint, f.eks. antiterrorlovgivning. For det andet, at slutmålet i et demokrati ikke nødvendigvis er konsensus. For det tredje, at demokrati er en civilisationsform - altså den skikkelige måde at være uenig på, hvor man lytter, argumenterer etc. og anerkender enhver anden borger eller diskussionspartners krav på og ret til at ytre sig. Ikke nødvendigvis i bedemandskostume uden passion, men dog uden vold, trusler etc. (men gerne med satire kunne man tilføje). For Løgstrup som så mange andre, der har tænkt over demokrati siden oplysningstiden, udgør ikke alene en fri offentlig debat en afgørende forudsætning for at realisere demokratiske idealer, men også en oplyst debat et væsentligt element. Det er bl.a. derfor vi har ni års undervisningspligt. Demokrati knytter sig ikke alene til værdier, men også til oplysning.\nAlt hvad vi ved, ved vi fra medierne, sagde Niklas Luhmann. Derfor er det afgørende, at medierne og offentligheden kan oplyses af viden og ikke alene være slagmark for stridende synspunkter. Og her kommer spørgsmålet om embedsmændenes stilling ind i billedet. Normalt siger embedsmænd i Danmark ikke en lyd. Hverken når de er i embedet eller bagefter. Når de endelig siger noget, siger de mest fra, som SKAT's direktør gjorde det forleden. Det er der mange gode grunde til. Såvel kolleger som politikere foretrækker safe play, den tavse mine, der går i et med tapetet. Embedsmænd diskuterer formentlig heller ikke rollen synderligt internt. Og da der ikke er nogen særlig stærkt brobygning mellem embedsværk og forskning i Danmark, bliver tv's og avisernes mange universitetsansatte eksperter og deres viden sjældent modspillet eller iltet af ikke-subjektive udsagn, vurderinger m.v. fra nuværende og forhenværende embedsmænd. Og vi ved lidt mindre fra medierne, end vi ellers ville. Når så oveni købet forhenværende embedsmænd skal holde kaje og intimideres, vinder ven/fjende logikken over den skikkelige måde at være uenig på. Politik over demokrati. Det er værd at tænke over - og sige noget om.\nCarl SchmittHans Jørgen BonnichsenKaren HækkerupNiklas Luhmann\nDansk FolkepartiPolitiets EfterretningstjenesteSKAT


Tegnebøger: herrepunge | The Little Green Bag for Men\nHome > Punge > Mænd\nVil du købe punge eller kreditkortholdere til mænd?\n✓ Hurtig levering af din herrepung\nEN EKSTRA SMALL VALLET 147\nEt lille væg 163\nEN MEDIUM WALLET 88\nEN STOR WALLET 50\nELEGANT 102 En følelse af luksus, raffineret og feminin\nCASUAL CHIQUE 254 Elegant, feminin med et råt twist\nSEJT 153 Robust, enkel, med en nonchalant stil\nTRENDY 185 Moderne og farverig - inspireret af catwalken\nForrigeVis 825 produkter\nMønt punge (6)\nRfid beskyttet (118)\nTegnebog med lynlås (42)\nTegnebog til sedler (95)\nParisian Page (8)\nCreditcard etui (43)\nRFID portemonnee (90)\nCasual Chique (117)\nVis 334 produkter\nDKK 157,79 DKK 223,22 -29%\nDKK 226,73 DKK 297,35 -24%\nDKK 210,46 DKK 297,35 -29%\nDKK 74,43 DKK 148,79 -50%\nDKK 355,45 DKK 468,54 -24%\nDKK 331,65 DKK 468,54 -29%\nDKK 354,82 DKK 468,54 -24%\nDKK 371,16 DKK 468,54 -21%\nDKK 93,04 DKK 186,00 -50%\nDKK 44,66 DKK 148,79 -70%\nDKK 74,28 DKK 148,49 -50%\nDKK 92,89 DKK 185,71 -50%\nDKK 111,65 DKK 223,22 -50%\nDKK 204,69 DKK 409,30 -50%\nParisian Page Wallet L Flap\nParisian Page Wallet S Flap\nDKK 167,32 DKK 334,57 -50%\nDKK 111,50 DKK 222,92 -50%\nDKK 111,42 DKK 222,92 -50%\nDKK 104,13 DKK 520,64 -80%\nDKK 130,50 DKK 186,00 -30%\nDKK 161,41 DKK 223,22 -28%\nDKK 123,86 DKK 163,75 -24%\nHerrepunge og kortholdere\nHos Little Green Bag for Men finder du en stor kollektion af herrepunge og tegnebøger fra topmærker. De passer godt sammen med herretaskerne fra The Little Green Bag for Men. Tegnebøgerne fås i forskellige stilarter. De stilfulde læderpunge fra Tommy Hilfiger er af fantastisk kvalitet, tidløse og har ofte et sporty touch. Pungene fra mandemærket Property of er trendy, fremstillet af pragtfuldt læder og super funktionelle. Pungene fra Cowboysbag er fremstillet af sejt læder med en vintage-udstråling. De passer godt til den hippe mand, der holder af enkelthed og kvalitet. Stort udvalg af punge.\nBestil din herrepung online\nHar du fundet en flot herrepung eller tegnebog? Bestil den hurtigt online og udnyt de mange fordele. Derved sparer du Baggies. Desuden pakkes alle punge omhyggeligt og leveres hurtigst muligt. Det gør også en pung til en dejlig gave!


Download "J/80 DS-DM 2015 Dragør 14 16. august 2015"\n1 SEJLADSBESTEMMELSER 1 REGLER 1.1 Stævnet sejles efter de i Kapsejladsreglerne definerede regler incl. Nordic Sailing Federations og Dansk Sejlunions forskrifter. 1.2 Desuden gælder Dansk Sejlunions statutter for Danmarksmesterskaber. 1.3 Reglerne er ændret således: Indledningen til Del 4 er ændret. Se punkt 4.3 Regel 33 er ændret. Se punkt 11.2 Regel 35 er ændret. Se punkt 14.2 Regel 44.1 er ændret. Se punkt 13.1 Regel 60.1(a) er ændret. Se punkt 15.5 Regel 61.1(b) er ændret. Se punkt 15.4 Regel 62.1(a) er ændret. Se punkterne 8.2 og 14.1 Regel 62.2 er ændret. Se punkt 15.7 Regel 66 er ændret. Se punkt 15.6 Regel A4 og A5 er ændret. Se punkterne 10.3 og MEDDELELSER TIL DELTAGERNE Meddelelser til deltagerne vil blive slået op på den officielle opslagstavle, som er placeret ved bureauet. 3 ÆNDRINGER I SEJLADSBESTEMMELSERNE Enhver ændring i sejladsbestemmelserne vil blive slået op på den officielle opslagstavle før kl på den dag, hvor den vil træde i kraft, bortset fra at enhver ændring i tidsskemaet vil blive slået op senest kl dagen før, den vil træde i kraft. 4 SIGNALER, DER GIVES PÅ LAND 4.1 Signaler, der gives på land, vil blive hejst på signalmasten, der står på Fort. 4.2 Når Svarstanderen vises på land, erstattes 1 minut med ikke mindre end 60 minutter i kapsejladssignalet Svarstander. 4.3 Når signalflag Y er vist på land, gælder regel 40 hele tiden, mens der sejles. Dette ændrer indledningen til Del 4. 5 TIDSPLAN 5.1 Dag Antal sejladser pr. dag Lørdag 15. August 5 Søndag 16. August Varselssignalet for den første sejlads hver dag er planlagt afgivet kl. 09:55 1\n2 5.3 På stævnets sidste dag vil der ikke blive afgivet varselssignal senere end kl. 15:00. 6 KLASSEFLAG Klasseflag er: Klasse J80 Flag Flag med hvidt J/80 logo på blå baggrund 7 KAPSEJLADSOMRÅDE Kapsejladsområdet er beliggende øst for Drogden Sejlrende ud for og syd for Peberholm. 8 BANERNE 8.1 I bilag 1 til sejladsbestemmelserne vises skitse over banen incl. de omtrentlige vinkler mellem banens ben, rækkefølgen, i hvilken mærkerne skal passeres, og den forlangte side for hvert mærke. 8.2 Senest ved varselssignalet vil der fra startfartøjet blive vist den omtrentlige kompaskurs til første mærke. Udeladelse heraf kan ikke danne grundlag for anmodning om godtgørelse. 9 MÆRKERNE 9.1 Mærkerne 1, 3a og 3b vil være orange oppustelige mærker. Mærke 2 vil være en stangbøje med orange flag. Begrænsningsmærke på startlinie vil være en stangbøje med orange flag. 9.2 Nye mærker, som foreskrevet i SB 11, vil være en stangbøje med orange flag. 9.3 Startlinie- og målliniemærkerne vil være orange flag på dommerbåd i den ene ende og orange flag på stangbøje i den anden ende. 10 STARTEN 10.1 Sejladserne vil blive startet som beskrevet i regel 26 med varselssignal afgivet 5 minutter før start. For at varsko både om, at en sejlads eller serie af sejladser snart vil blive startet, hejses et orange flag (sammen med afgivelse af et lydsignal) minimum 5 minutter før varselssignal Startlinien vil være mellem startliniemærkerne En båd, som ikke er startet senest 4 minutter efter sit startsignal, vil blive noteret "ikke startet" uden høring. Dette ændrer regel A4 og A Der må ikke sejles i trekanten mellem begrænsningsmærket og startfartøjets for- og agterende. 11 MÆRKEFLYTNING 11.1 For at ændre næste mærkes position vil kapsejladskomitéen enten flytte det oprindelige mærke (eller mållinien) til en ny position eller udlægge et nyt mærke og fjerne det oprindelige mærke så hurtigt, som det er praktisk muligt. 2\n3 11.2 Regel 33 er ændret, således at det ved mærkeflytning er tilstrækkelig signalering at vise signalflag C og afgive gentagne lydsignaler. 12 MÅLLINIE Mållinien vil være mellem målliniemærkerne. 13 STRAFSYSTEMER 13.1 Regel 44.1 er ændret, så to-runders-straffen erstattes af en en-rundes-straf 13.2 Såfremt en båd bryder en regel (herunder en klasseregel), bortset fra en regel i Del 2, kan protestkomiteen tildele båden en mildere straf end en diskvalifikation, med mindre den er fritaget for straf (jævnfør. Regel 64.1). En sådan straf kan være et tillæg på 10 til 40% af point svarende til en sidste plads plus 1 point, tildelt i den/de pågældende sejlads(er) eller den/de sejladser der blev sejlet tættest på hændelsen dog højst point svarende til en sidsteplads plus 1 point. 14 TIDSFRISTER OG SEJLADSTID 14.1 Der gælder følgende tidsfrister: Klasse 1. mærke frist 1. båd i mål J80 20 min. 45 min. Hvis ingen båd har passeret 1. mærke inden "1. mærke frist", vil sejladsen blive opgivet. En evt. afvigelse i sejladstiden for 1. båd i mål kan ikke danne grundlag for anmodning om godtgørelse. Dette ændrer regel 62.1(a) Både, som ikke fuldfører inden for 15 minutter efter den første båd har sejlet banen og har fuldført, vil blive noteret "ikke fuldført" uden høring. Dette ændrer regel 35, A4 og A5. 15 PROTESTER OG ANMODNINGER OM GODTGØRELSE 15.1 Protestskemaer fås på bureauet og skal afleveres der igen Tidsfristen for protester og anmodninger om godtgørelse er 60 minutter, efter sidste båd har fuldført dagens sidste sejlads Senest 30 minutter efter protestfristen vil der blive slået et opslag op på den officielle opslagstavle for at informere deltagerne om høringer, hvor de enten er parter eller vidner. Høringer afholdes i protestrummet. Starttidspunktet for høringerne meddeles på opslagstavlen Meddelelser om protester fra kapsejladskomitéen eller protestkomitéen vil blot blive slået op på den officielle opslagstavle for at informere både som krævet i regel 61.1(b) En båd kan ikke protestere mod overtrædelser af punkterne 10.3, 14.2, 17, 20, 22, 23 og 24. Dette ændrer regel 60.1(a). Straffe for sådanne regelbrud kan være mildere end diskvalifikation, hvis protestkomitéen beslutter det. En sådan straf markeres med forkortelsen DPI. 3\n4 15.6 På stævnets sidste dag skal en anmodning om genåbning af en høring indgives på bureauet enten (a) inden protestfristen, hvis den part, som anmoder om genåbning, blev informeret om afgørelsen dagen før, eller (b) ikke senere end 30 minutter efter at den part, som anmoder om genåbning, blev informeret om afgørelsen, hvis information blev givet samme dag. Dette ændrer regel På stævnets sidste dag skal en anmodning om godtgørelse som er baseret på en afgørelse i protestkomitéen indgives senest 30 minutter efter afgørelsen er meddelt. Dette ændrer regel Evt. protestflag skal vises ved passage af mållinien. 16 POINTGIVNING pointgivende sejladser er krævet for at udgøre en serie (a) Hvis færre end 5 sejladser gennemføres, vil en båds pointsum i serien være lig med summen af bådens point fra hver sejlads. (b) Hvis mellem 5 og 9 sejladser gennemføres, vil en båds pointsum i serien være lig med summen af bådens point fra hver sejlads fratrukket dens dårligste point. (c) Hvis 10 sejladser gennemføres, vil en båds pointsum i serien være lig med summen af bådens point fra hver sejlads fratrukket de to sejladser med dårligste pointtal. 17 SIKKERHED En båd, som udgår af en sejlads, skal informere kapsejladskomitéen om det hurtigst muligt og om muligt sætte nationsflaget. 18 UDSKIFTNING AF BESÆTNING Udskiftning af besætning er ikke tilladt uden skriftlig godkendelse fra kapsejladskomitéen. 19 MÅLEKONTROL En båd eller dens udstyr kan til enhver tid kontrolleres for overensstemmelse med klassereglerne eller sejladsbestemmelserne. På vandet kan kapsejladskomitéen pålægge en båd at sejle direkte til et anvist område for at blive kontrolleret. 20 REKLAME Både skal føre reklamer valgt og udleveret af den organiserende myndighed. 21 KAPSEJLADSKOMITÉENS BÅDE Kapsejladskomitéens både kan føre arrangørens klubstander. 22 LEDSAGEBÅDE Holdledere, trænere og andre ledsagere skal befinde sig mindst 50 meter fra enhver kapsejlende båd. 4\n5 23 BEGRÆNSNINGER FOR OPTAGNING Kølbåde må ikke tages op i løbet af stævnet, med mindre det sker i overensstemmelse med kapsejladskomitéens skriftlige betingelser og godkendelse. 24 DYKKERUDSTYR OG PLASTIKBASSINER Dykkerudstyr, plastikbassiner og tilsvarende udstyr må ikke anvendes i nærheden af kølbåde efter klarsignalet til den første sejlads og indtil efter sidste sejlads. 25 RADIOKOMMUNIKATION Når en båd kapsejler, må den hverken sende eller modtage radiosignaler, som ikke er tilgængelige for alle både. Denne restriktion gælder også mobiltelefoner. På vandet vil baneledelsen som service benytte VHF kanal 71 til at kommunikere til deltagerne vedrørende sejladserne, starter mm. 26 PRÆMIER Der sejles om Dansk Sejlunions mesterskabs plaketter Der vil endvidere være præmier til hver 5. startende båd. De 3 første placeringer vil modtage præmie til samtlige ombordværende. 27 ANSVARSFRASKRIVNING Deltagerne deltager i stævnet fuldstændig på deres egen risiko. (Se regel 4, Beslutning om at deltage.) Den arrangerende myndighed påtager sig ikke noget ansvar for materielskade, personskade eller dødsfald, der opstår som følge af eller før, under eller efter stævnet. 28 FORSIKRING Hver deltagende båd skal være omfattet af en gyldig tredjeparts ansvarsforsikring. 29 NATIONSFLAGET Nationsflaget må ikke føres af en kapsejlende båd. 30 Organisation Stævneleder: Mik Jensen, Sejlklub Baneleder: Troels Wester Fischer, IRO, Hellerup Sejlklub Formand for Protestkomite: Gunner Juhl-Nyholm, ND, Sejlklubben Lynetten 5\n6 BILAG 1: Der sejles på en op/ned-bane med afvisermærke ved topmærket og gate. Banen gennemsejles i rækkefølgen: START 1 2 3a eller 3b (valgfrit) 1 2 MÅL 6


Kærligheden udholder alt!\nPrædiken på fastelavns søndag i Martinskirken & Gratiakirken (LGJ)\nSalmer: 150, Klags.3, 49, 174, 176, 175.\nPrædiketekst: 1. Korintherbrev 13 og Lukas 18\nOm jeg så taler med menneskers og engles tunger, men ikke har kærlighed, er jeg et rungende malm og en klingende bjælde. Og om jeg så har profetisk gave og kender alle hemmeligheder og ejer al kundskab og har al tro, så jeg kan flytte bjerge, men ikke har kærlighed, er jeg intet. Og om jeg så uddeler alt, hvad jeg ejer, og giver mit legeme hen til at brændes, men ikke har kærlighed, gavner det mig intet. Kærligheden er tålmodig, kærligheden er mild, den misunder ikke, kærligheden praler ikke, bilder sig ikke noget ind. Den gør intet usømmeligt, søger ikke sit eget, hidser sig ikke op, bærer ikke nag. Den finder ikke sin glæde i uretten, men glæder sig ved sandheden. Den tåler alt, tror alt, håber alt, udholder alt (1 Kor 13,1ff).\nHan tog de tolv til side og sagde til dem: "Se, vi går op til Jerusalem, og alt det, som er skrevet ved profeterne om Menneskesønnen, skal opfyldes: Han skal overgives til hedningerne, og de skal håne ham, mishandle ham og spytte på ham; de skal piske ham og slå ham ihjel, og på den tredje dag skal han opstå" (Luk 18,31ff)\nHer i den ene vægtskål lægger vi livet med vore kære, vore nærmeste, vor ægtefælle, børn og forældre. Hvad skal der til for at de bæres oppe? Hvad er nødvendigt i den anden vægtskål? – Kærligheden! Ikke blot kærlighed. Men kærlighed i bestemt form. Kærlighed med alt, hvad den er og fører med sig! Men hvad nu, hvis der ikke er kærlighed? Hvad kan erstatte kærligheden? Er der noget, som kan kompensere for kærligheden? Hvad skal der til, hvis der ikke er kærlighed? - F.eks. i ægteskabet : Hvad skal der til, hvis der ikke er tålmodighed og mildhed? Kan en dejlig ferierejse erstatte kærligheden? Eller en ny ring? Hvad med en ekstra indsats på arbejdet, så der er ekstra penge til renovering af huset eller en ny garderobe? Eller rige kulturelle oplevelser? Nej! Selv den bedst planlagte ferierejse med de skønneste farver og blomster og begivenheder er for intet at regne, hvis der ikke er kærlighed. Da er alt andet forgæves. - Eller i familielivet : Kan en velorganiseret familie, planlægning og økonomisk ansvarsbevidsthed kompensere for manglende kærlighed? Hvad var det alt sammen uden kærlighed? - Eller i en kristen menighed: Kan store nådegaver, store evner, stor viden og kundskab, nidkære præster og energiske medlemmer og imponerende kirkebygninger og missionsprojekter erstatte tålmodighed og mildhed?\nHvad kan opveje mangel på kærlighed?\nApostelen Paulus hævder: Om jeg så taler med menneskers og engles tunger, men ikke har kærlighed, er jeg et rungende malm og en klingende bjælde. Veltalenhed kan ikke kompensere for kærlighed. Vi kan ikke tale os ud af det. Og han uddyber og siger: Og om jeg så har profetisk gave og kender alle hemmeligheder og ejer al kundskab og har al tro, så jeg kan flytte bjerge, men ikke har kærlighed, er jeg intet. Heller ikke visdom, kundskab, tro og magt kan kompensere for kærligheden. Og til sidst går han så vidt, at han hævder: Og om jeg så uddeler alt, hvad jeg ejer, og giver mit legeme hen til at brændes, men ikke har kærlighed, gavner det mig intet. End ikke noget så stort som selvopofrelse, der kunne minde om kærlighed, kan ikke kompensere for kærlighed.\nAlle har vi oplevet, at der ikke var kærlighed, og det uanset om vi er 11, 41 eller 71 år gamle. Og vi er tilbøjelige til at give Paulus ret. Men hvad så? Hvor slemt er det? Paulus siger: ”Da er jeg intet … og da gavner det mig intet.” Han vil ikke, at vi nøjes med at gennemtænke det med henblik på andre, men også med henblik på os selv. Apostelen og vi andre er ikke den lykkelige undtagelse, som bekræfter, at mennesker mangler kærlighed. Og hvis vi selv mangler kærlighed, da er det alvorligt for os. Da gavner det os intet, hvad vi ellers har foretaget os her i livet.\nMen hvad er kærlighed? Hvordan er kærligheden?\nApostelen Paulus svarer. For han kender ham, som bærer kærligheden i sit væsen, og som levede den ud overfor dem, han fulgtes med og levede sammen med. Han kender Jesus Kristus. Og han forklarer: Kærligheden er tålmodig, kærligheden er mild. Sådan er kærligheden. Det er kærlighedens væsen. Derfor: når vores tålmodighed ikke længere slår til, og når vi bliver forstenede, firkantede og forbigår den vi taler med, da afsløres manglen. Kender du ikke tomhedsfølelsen, når du gav op og svigtede dine nærmeste i hverdagen? Kender du ikke følelsen af, at det alt sammen var forgæves, fordi du ikke havde kærlighed. Paulus bekræfter, at det ikke blot er en følelse, vi skal skyde fra os. Det er virkeligheden. Vi er virkelig intet, hvis vi ikke har kærlighed. Apostelen uddyber og forklarer om kærligheden, at der er noget, kærligheden aldrig, og som er utænkelig hos den, som har kærligheden i sit væsen: Kærligheden misunder ikke, kærligheden praler ikke, bilder sig ikke noget ind. Den gør intet usømmeligt, søger ikke sit eget, hidser sig ikke op, bærer ikke nag. Den finder ikke sin glæde i uretten. Hvis vi blot har en af disse ting hos os, er\ndet bevis på, at vi mangler det væsentligste. Vi mangler det, som intet andet kan kompensere for eller erstatte. … den ikke misunder … den ikke søger sit eget … den ikke hidser sig op … den ikke bærer nag.\nOg han tilføjer: … men kærligheden glæder sig ved sandheden. Den tåler alt, tror alt, håber alt, udholder alt. Udholder alt. Hvor ville det være godt i en menighed og i en familie og i et venskab - og ægteskab, hvis vi og de andre kunne udholde alt. Mangler vi denne udholdenhed, mangler vi ikke blot en del eller noget vigtigt i livet. Da er vi simpelthen intet, og alt andet gavner os – og de andre - intet. Og da opstår det presserende spørsgmål, om der findes en personlig kærlighed, som udholder os. Og evangeliet svarer JA!!\nKan Gud udholde alt dette? Kan han udholde, at hans mennesker tænker, at det er de andre, det er galt med, og at Gud intet ser og ikke vil kræve dem til regnskab for deres manglende kærlighed? Ja. Se bare på Jesus: Se hen til Jesus, troens banebryder og fuldender, som for den glædes skyld, der ventede ham, udholdt korset uden at ænse dets skam og nu sidder på højre side af Guds trone. Hold jer ham for øje, som fandt sig i en sådan modstand fra syndere , for at I ikke skal blive trætte og miste modet (Hebræerbrevet 12). Her står det jo. Her bekræftes det, at kærligheden findes, kærligheden, som udholder alt. Og det er netop den udholdenhed, som Jesus fortæller om i evangeliet: Han tog de tolv til side og sagde til dem: "Se, vi går op til Jerusalem, og alt det, som er skrevet ved profeterne om Menneskesønnen, skal opfyldes: Han skal overgives til hedningerne, og de skal håne ham, mishandle ham og spytte på ham; de skal piske ham og slå ham ihjel, og på den tredje dag skal han opstå." Men de fattede ikke noget af dette; det var skjulte ord for dem, og de forstod ikke det, som blev sagt (Luk 18,31ff). - Det er udholdenhed, som stammer fra kærligheden, ja, som er virkeliggørelsen af kærligheden.\nHer viser Jesus os, at han havde kærlighed til blot til disciplene, men også til dem, der ikke var disciple. Kærlighed til hedningerne, som skulle håne ham, mishandle ham og spytte på ham. Kærlighed til dem, som intet fatter af, hvad stedfortrædende offerdød er for noget, og at det skulle være nødvendigt at en døde i deres sted. Derved viser Gud sin kærlighed mod os ved at Kristus døde for os, mens vi endnu var syndere (Romerbrevet 5,8). Kærligheden defineres ved denne form for udholdenhed. Den håber alt, tror alt og udholder alt. Og den ophører aldrig.\nJesus tog sine disciple til side og fortalte dem det, og de fattede intet. Men i Jerusalem erfarede de det, da Jesus blev korsfæstet, døde og blev begravet. Og bagefter åbenbarede Jesus sig for dem efter sin opstandelse. Da vidste de, at kærligheden findes, og at Jesus udholder alt for deres skyld. Og for andres skyld. Jesus Kristus tager også os til side og vil i fastetiden fortælle os, at han skal lide døden for os. Han udholder det virkelig. Og han tager os med derhen, hen, hvor vi ser, hvad kærlighed er. Han kommer til os og åbenbarer sig for os. Han træder ind midt iblandt os. Lad os tage med, også selv om vi lige nu ikke forstå ret meget af det hele. Det kunne disciplene jo heller ikke – men de gik med. Amen.\nLagt på www.vivit.dk 14.02.2008 post@vivit.dk


Jeg ved ikke om jeg længere er en del af veninde-gruppen - KvinderUdenFilter.dk\nJeg ved ikke om jeg længere er en del af veninde-gruppen\nPost category:Blog / Brevkasse / Hverdagsliv / Tøse-fnidder\nJeg er en kvinde i start 30erne som har været en del af en større pigegruppe siden gymnasiet. Gruppen er meget lukket, og har aldrig været åben for nytilkomne. Fire af pigerne har jeg gået i folkeskole med.\nI gymnasiet synes jeg at de var en smule kedelige, og nogle af dem syntes nok at jeg har været irriterende. Nogle af dem fortalte mig, at de havde et problem med min popularitet hos drengene dengang.\nJeg har altid følt, at jeg har skilt mig ud, da de andre piger på sin vis er mere forsigtige, har søgt meget tryghed i Danmark og i at etablere familie, omend alle ambitiøse og højtuddannede. Jeg har boet i nogle af verdens fattigste lande i forbindelse med flere års udstationering og er kun begyndt at tænke på at få børn med min kæreste for nyligt. Størstedelen af pigerne fra gruppen har børn og er gift, ja de er begyndt at planlægge nr.2 barn.\nVi er linket sammen på kryds og tværs i gruppen, fordi vi er et par søskende samt 3 stærke par barndomsveninder. Desuden har vi en perifer cirkel af fyre fra gymnasiet, som nogle af pigerne nu er i et forhold med og derfor er der også mange social aktiviteter med dem (sommerhus, rejse, festivaller, nytårskur mm.). Jeg har aldrig været en del af drengegruppen.\nLæs også: Er jeg tarvelig når jeg føler misundelse overfor min veninde?\nIndsendt af en anden anonym kvinde\nDet er kun få år siden, at jeg vendte tilbage til Danmark igen, men jeg har sendt nyhedsmails hjem også til pigerne for at holde relationen. Alligevel oplever jeg, at jeg ofte bliver overset, når invitationer bliver sendt ud til børnefødselsdage og fester, og jeg mærker ikke nok interesse fra dem. Jeg ved ikke, om de opfatter mig som et vedhæng pga. min ene stærke relation ind I gruppen.\nEn af pigerne i gruppen bliver ved med at sige til mig, at hun synes det virker til, at pigerne rigtig godt kan lide når jeg er med og de synes jeg er en inspirerende person. Jeg føler mig mere ofte i tvivl, end jeg føler mig glad og accepteret. Jeg har tit syntes, at de har holdt mig fast i den rolle, jeg havde i gymnasiet, og det har jeg været meget ked af.\nJeg har haft lange perioder, hvor jeg ikke har vist interesse I gruppen, da vi var yngre, men var drænet af et dårligt forhold der stod på længe. Det sidste år har jeg prøvet at tage initiativ til påskefrokoster og fester, og de kommer gerne og viser stor opbakning, men derudover er vi ligesom bare ikke forbundet. Jeg er meget tæt med de andre venner og veninder jeg har, så derfor er det meget atypisk for mig at have sådan en slags til tider “overfladisk” vennegruppe.\nHvordan tackler jeg situationen på en ordentlig måde, så jeg ikke går på kompromis med hvem jeg selv er, og hvordan gør jeg det uden at føle, at jeg pådutter dem at blive i relationen til mig?\nmary 29 maj 2019 Svar\nKære anonym 🙂 Hvis det var mig der stod i den situation havde jeg nok valgt at gøre imellem to ting.\nFlere middage / frokoster hvor muligheden for at komme tættere på hinanden igen, kunne byde sig, og så kunne man jo ganske kort efter foreslå at i tog ud og drak kaffe etc, altså for at holde kontakten uden at der skulle gå for lang tid imellem.\nEllers havde jeg nok valgt at droppe den vennegruppe, måske ikke helt, men i hvert fald ville jeg gå ud og møde nye mennesker hvor man måske ville føle sig mere velkommen end overset.\nDet at de holder dig fast i den rolle, er jo deres “tab”\nUmiddelbart er i måske bare vidt forskellige steder i jeres liv, hvor de måske er fyldt op med børn, job osv. der har du nok lidt mere frihed til bare at være dig 🙂\nTatjana Kristensen 29 maj 2019 Svar\nJeg har stået i en lignende situation og der valgte jeg simpelthen, at tage en snak – stille og roligt, om hvordan jeg havde det og på den måde fik vi snakket sammen om alt igennem årene, problematikker, venskabet mv.\nDet viste sig at være det bedste jeg kunne gøre, da min veninde (i det her tilfælde) ikke var klar over jeg havde det sådan. Og omvendt havde hun også en masse problematikker, jeg ikke kendte til. Og det alene, gjorde vores venskab stærkere samt venskabet i hele gruppen af venner bedre og langt mere afslappet.\nSå i bund grund vil jeg anbefale dig, at udtrykke din frustration over et glas vin eller en kop kaffe – uden mænd og børn og derefter ved du, hvad du skal. Kan de accepterer at du har følt sådan og måske endda se, at der er noget om snakken, vil venskabet blive stærkere.\nKan de ikke, skal du også gøre op med dig selv om du vil fortsætte relationen eller afslutte den og fokusere på de gode relationer du har allerede, hvor du føler dig tryg og vellidt.\nStine 29 maj 2019 Svar\nJeg ville tage en ærlig snak og få styr på dine tanker. Vi er ikke tankelæsere, og der kan være en “naturlig” årsag til deres prioriteringer, som ikke er pga din person.\nHvis forholdet dræner dig mere end det giver energi, så ville jeg bakke ud. Det har jeg gjort en gang, med respekt for veninden fortalte jeg hvorfor.\nJeg har også en veninde, hvor jeg hører sjældnere og sjældnere fra hende. Jeg har spurgt hvorfor, hun siger det er travlhed. Jeg inviterer og får afslag så jeg inviterer sjældnere indtil jeg nu ikke gør det mere. Udtrapning kan man vel kalde det.\nMin personlighed er til klare udmeldinger, så jeg ikke selv digter, og prioritering af at jeg skal få energi af et forhold uanset hvor tit vi ses. For jeg bor i udlandet men kan sagtens holde kontakten når der er mulighed for at ses.\nJeanette 29 maj 2019 Svar\nJeg er nu nået til det punkt i mit liv, hvor jeg har besluttet at – Jeg skal tage vare på mig selv og jeg skal gøre det som gør mig lykkelig -.\nMit råd til dig er, du skal simpelthen lade være med at tænke på din vennegruppe og deres handlinger, du skal tænke på dig og tænke på det som gør lykkelig, du skal ikke føle dig presset til at tage hensyn til dem og deres behov når det passer dem, de er allerede godt igang med deres familier og deres små pussenusse børn og lur mig om ikke jeg har ret, så har de altså ikke tid til at tænke på dig og da slet ikke at inviterer dig til deres små sammenkomster, hvor de beundre deres små poder. Du har været alt for længe væk, til at du kan være en del af dette, og de ser dig heller ikke som en del af deres fælleskab, som er far, mor og børn. Desværre må du nok sande at i er vokset fra hinanden og jeres interesser i livet ikke længere er hvad de var engang.\nJeg har en dejlig vennekreds som jeg sætter stor pris på i dag og ja, igennem årene er der altså faldet en del venskaber fra og det har så givet plads til at der også er kommet nye venskaber til, derfor syntes jeg bare at du skal nyde den venskabs gruppe du nævner som tætte venner og veninder og droppe den overfladiske. Og undskyld den hårde tone, det hele er skrevet i god mening. Hilsen fra Kvinde 50+\nChristina 31 maj 2019 Svar\nForstår dine tanker og følelser heri, og kan genkende meget af det du beskriver..\nVil sige, ignorer ikke de følelser du får i maven, de er oftes de rigtige følelser og gir et billede af at du er i en vennegruppe som ikke er god for dig længere. Tænker i er vidt forskellige steder i livet nu, og det er ok, men du skal ikke føle dig forkert eller du skal lave om på dig selv for at være i et med de andre, jeg ville vælge fra, men derfor behøver man jo ikke være uvenner, i er jo bare nogle forskellige steder i livet nu. God vind og pas på dig ❤\nFor mig er det lidt svært at spore din interesse i det liv, medlemmerne af din gamle klike har lige nu. Det virker som om du har gang i lidt nostalgi her, som ikke er meget andet. Dine bestræbelser på, at de skal vise interesse for dig, er jo ret beset nytteløs, hvis ikke du er særligt interesseret i dem. Mon ikke du skal videre? Du virker til at være et nysgerrigt menneske med mod på eventyr, og de er nok stadig på et stadie, som du for længst har forladt og ikke vender tilbage til. Du har sikkert ikke lyst til at være en troløs flakke og er måske bange for at svigte det I havde sammen engang, som var så værdifuldt. Men hver ting til sin tid, og måske svigter du ingen ved at komme videre?


ÅBNE ATELIERDØRE STEVNS & FAXE – KOM INDENFOR I KUNSTENS VERDEN\n25 76 77 01\nOMTALE AF FÆLLES UDSTILLING\nFællesudstillingen “Kunst i Kridthuset – CORONAINDTRYK I UDTRYK” blev afholdt den 24. – 26. juli i Boesdal Kalkbrud.\nSe billeder fra fernisering, udstilling og koncert, samt læs omtalen.\nFor 24. gang holdes der Åbne Atelierdøre den sidste weekend i august 2020. Kunstnere fra Stevns og Faxe åbner dørene og inviterer indenfor i kunstens verden…\noplev kunsten og kunstnerne\nkom indenfor I kunstens verden\nVi er et fællesskab af kunstnere i Stevns og Faxe kommuner, som hvert år den sidste weekend i august åbner vores atelierdøre for at give kunstinteresserede mulighed for at opleve kunstnerne i eget miljø og få indblik i den kreative skabelsesproces….\nLæs om os Nyheder\nDiskussionen om kvinder og kunst\nI efteråret dukkede den op igen igen, diskussionen om kvinder og kunst – eller som det også kan ses udtrykt – kvindelige kunstnere eller kvindekunst…\nOplev kunstnerne i deres værksteder, hvor værkerne blive skabt. Se hvordan genrer og udtryk varierer…\nBliv inspireret af en bred vifte af kunstneriske udtryksformer ved at besøge flere af kunstnerne…\nKom ind bag kunstnernes værker og lær spændende om tanker og betydning af deres værker…\nSTEVNS & FAXE\nVi er en gruppe kunstnere fra Faxe og Stevns området, som indgår i et kunstner- & udstillings-fællesskab.\nVi repræsenterer forskellige kunstformer. Maleri, grafik, tegning, collage, blandform, installation, fotografi, lamper, skulpturer, ståltrådskunst, keramik, stentøj, pileflet, trædrejning, smykker, bronzekunst, glaskunst og glasmosaik\nBesøg kunstnerne året rundt. Mange kunstnere tager imod besøg efter aftale hele året – blot tag kontakt via deres sider her på sitet.\nnysgerrig – kontakt os nu\nHar du spørgsmål til Åbne Atelierdøre Stevns & Faxe så kontakt os her….\nKunstnere i Åbne Atelierdøre Stevns & Faxe\nDorte K gæst Dorte Færch\nLotte Birkholm Larsen\nSusanne Stanley Jensen\nFællesudstillingen 2020 blev afholdt som temaudstilling i Boesdal Kalkbrud 24. – 26. juli. Udstillingen hed [...]\nFællesudstilling 24. – 26. juli\nCorona-situationen var skyld i at Pinseudstillingen blev aflyst. Derfor er det kun passende at en [...]\nOmtale af fællesudstiling i Boesdal Kalkbrud 2020\nEfter velgennemført fællesudstilling, hvor 16 kunstnere fra Åbne Atelierdøre Stevns & Faxe fortolkede corona-situationen i [...]\nStevns kommune ligger syd for Køge som en halvø. Med Østersøen på den ene side [...]\nÅbne Atelierdøre Stevns & Faxe er et fællesskab, der arbejder for at give kunstinteresserede mulighed for at opleve kunstnerne i eget miljø og få indblik i den kreative skabelsesproces….\nKun kunstnere og kunsthåndværkere, der arbejder aktivt og seriøst med deres kunst kan komme i betragtning. Læs mere om betingelserne her….\nStevns Kommune – kunst i det offentlige rum Kommentarer lukket til Stevns Kommune – kunst i det offentlige rum\nTale ved fællesudstilling i Boesdal 2020 Kommentarer lukket til Tale ved fællesudstilling i Boesdal 2020\nFællesudstilling 24. – 26. juli Kommentarer lukket til Fællesudstilling 24. – 26. juli\nTlf.: 56 50 25 55\nMobil: 25 76 77 01\n2020 © ÅBNE ATELIERDØRE STEVNS -FAXE


Hoteller nær Douglas Lake i Dandridge | Hotels.com\nHoteller nær Douglas Lake i Dandridge\nAndre seværdigheder i Dandridge\nVermont Horse ParkHvis du er holder af at tilbringe tid udendørs, kan du tilbringe eftermiddagen i Vermont Horse Park, som befinder sig 30,3 km fra Morristown centrum. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området? Hvis du er vild med Vermont Horse Park, vil du synes godt om Forbidden Caverns, som befinder sig en kort køretur derfra.\nSmoky Mountain Motorcycle MuseumHvis du har planer om at besøge museerne i Dandridge, kan du lægge vejen forbi Smoky Mountain Motorcycle Museum. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området?\nDandridge Golf & Country ClubMåske har du lyst til at træne dit sving på golfbanen Dandridge Golf & Country Club, der ligger 5,4 km fra centrum af Dandridge. Hvis Dandridge Golf & Country Club ikke helt lever op til dine golfforventninger, kan du kigge forbi Patriot Hills Golf Club, som befinder sig i nærheden.\nFå mere at vide om Douglas Lake\nHvor ligger Douglas Lake?\nDandridge er hjemsted for Douglas Lake. Du kan tilbringe en afslappende dag med sightseeing og udforske området. Hvis du leder efter oplevelser og seværdigheder i området, kan du tage et kig på Forbidden Caverns og Smoky Mountain Deer Farm and Exotic Petting Zoo.\nHvor kan jeg overnatte i Douglas Lake?\nDu kan eventuelt overveje dette hotel i Douglas Lake.\nÅben 17-20 Oktober Lakefront, 4x4 Side om Side, Poolbord, Boblebad - 1,4 km væk\n• 4,5-stjernet lejlighed • Gratis parkering • Spabad


Generelle Betingelser | PharmacyClub\nPharmacyClub overholder følgende direktiver:\nDirektiv 95/46/EF er referenceteksten, på europæisk plan, der omhandler beskyttelse af personoplysninger. I hvilket der er opstillet et regelsæt, der søger at finde en balance mellem et højt beskyttelsesniveau for den enkeltes privatliv og fri udveksling af personoplysninger i Den Europæiske Union (EU). For at gøre dette, fastsætter direktivet klare grænser for indsamlingen og anvendelsen af personoplysninger, og kræver, at de enkelte medlemsstater opretter et uafhængigt nationalt organ, som har til ansvar at beskytte sådanne oplysninger.\nDirektiv 2000/31/EF fra Europa-Parlamentet og Europarådet dateret 8. Juni 2000 omhandlende visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, i særdeleshed elektronisk handel, i det indre marked (“Direktiv omhandlende Elektronisk Handel”).\nVirksomhedsnavn: Apoteko Pharma S.L. CIF: ESB19549179 Hovedsæde: Poligono Industrial Juncaril. Calle Albuñol - Parcela 247 - Nave 6. Postnummer 18220 Albolote, Granada (Spanien). Tlf: 858.952.394 E-mail: info@pharmacyclub.net. Derudover er domænet www.pharmacyclub.net ligeledes forbundet til denne registrering.\nAdgang til hjemmesiden samt dens indhold er gratis. Bemærk, at det er nødvendigt for brugeren at tilmelde sig hjemmesiden, for at kunne se bestemte oplysninger på hjemmesiden. Brugen af webportalen tildeles brugeren, og forudsætter accept af disse bestemmelser. Vi henviser, og rådgiver dig omkring, at indholdet af denne Skrivelse til enhver tid kan ændres. Derfor anbefaler vi, at du gennemlæser den før hver session.\nIntellektuel og Industriel ejendomsret: de intellektuelle rettigheder følger hjemmesiden http://www.pharmacyclub.net, dens kildekode, design, navigationsstruktur, databaser, tekst, billeder, grafik, fotografi, ikoner, teknologi, software, links og audiovisuelle eller lydindhold, herefter beskrevet som INDHOLDET, tilhører Apoteko Pharma S.L., som har eneret til udnyttelse af dette og navnlig retten til reproduktion, distribution, offentlig kommunikation og transformation. Således er brugeren ikke givet nogen rettigheder eller licenser til det ovenfor beskrevne, bortset for dem, der er nødvendige for at kunne bruge hjemmesiden. Alle varemærker, virksomhedsnavne eller logoer tilhører Apoteko Pharma S.L., med den forståelse, at adgang til hjemmesiden ikke giver brugeren rettigheder til nævnte varemærker, virksomhedsnavne og/eller logoer.\nApoteko Pharma S.L. er indehaver af den industrielle ejendomsret af sine produkter og tjenester, og specielt dem der vedrører det registrerede varemærke. Med hensyn til omtale af tredjepartsprodukter eller tjenester, så anerkender Apoteko Pharma S.L. indehavernes tilsvarende immaterielle rettigheder, hvilket dog ikke indebærer nogen rettigheder eller ansvar for Apoteko Pharma S.L., ved deres blotte omtale på hjemmesiden, ej heller deres påtegning, sponsorat eller anbefaling fra Apoteko Pharma S.L., medmindre dette er udtrykkeligt anført.\nBrugeren skal ikke bruge denne hjemmeside, eller de tjenester der tilbydes heri, til at udføre aktiviteter i strid med loven, moralen, den offentlige orden, eller overbelaste, beskadige eller deaktivere netværket, servere og andet computerhardware eller produkter og software-applikationer ejet af Apoteko Pharma S.L., eller tredjeparter. Du kan ej heller udføre reklameaktiviteter eller kommerciel udnyttelse eller sende meddelelser ved brug af falsk identitet eller skjule meddelelsens oprindelse. Brugeren skal anvende denne portal i overensstemmelse med loven og denne Skrivelse.\nApoteko Pharma S.L. fungerer som en eksklusiv af informationssamfundet, og kan ikke holdes ansvarlig for det indhold, som brugeren kunne sende på trods af de nuværende forhold. I disse tilfælde er brugeren ansvarlig. Brugeren er til ethvert tidspunkt forpligtet til at overholde restriktionerne for brugen af hjemmesiden, som bestemt af Apoteko Pharma S.L.\nBrugeren skal anvende denne portal i overensstemmelse med Loven, denne Skrivelse, og enhver regel der findes anvendelig. Apoteko Pharma S.L., garanterer ikke for lovligheden, pålideligheden og anvendeligheden frembragt af brugere via webportalen www.pharmacyclub.net. Brugeren må ikke gengive, kopiere, distribuere, offentligt kommunikere, transformere eller på anden måde ændre indholdet, bortset fra de tilfælde hvor det er tilladt ved lov eller med udtrykkelig tilladelse fra Apoteko Pharma S.L., eller fra hvem der end ejer rettighederne til udnyttelse.\nVisning, udskrivning og delvist downloadning af hjemmesidens indhold er ene og alene tilladt på følgende betingelser:\na) At dette er foreneligt med hjemmesidens formål.\nb) At den pågældende information udelukkende er til personlig og privat brug.\nc) At intet af hjemmesidens indhold på nogen måde bliver ændret.\nd) At intet skema, ikon eller billede tilgængeligt på hjemmesiden kan bruges, kopieres eller distribueres særskilt fra medfølgende tekst og billeder.\nApoteko Pharma S.L. garanterer ikke for en uafbrudt eller fejlfri adgang til hjemmesiden eller dens indhold, de garanterer ej heller for opdateringer. Apoteko Pharma S.L. vil udføre, medmindre der er grunde hertil, og så snart de er klar over disse fejl, afbrydelser eller manglende opdatering af disse indhold, alt nødvendigt arbejde for at rette op på disse fejl samt opdatere indholdet.\nAdgang til hjemmesiden, samt uautoriseret anvendelse af oplysninger på hjemmesiden, er alene brugerens ansvar. Apoteko Pharma S.L. kan ikke holdes ansvarlig for eventuelle konsekvenser, skader eller overlast, der kunne opnås i forbindelse med en sådan adgang eller brug.\nDe er ej heller ansvarlige for eventuelle sikkerhedsfejl, som kan opstå, ej heller for skader, der kan være forårsaget til brugerens computersystem (hardware og software) eller gemte filer eller dokumenter som følge af:\na) eksistensen af en virus på brugerens computer, der bruges til tilslutning af hjemmesidens tjenester og indhold.\nb) Funktionsfejl i browseren\nc) Brug af browserversioner, som ikke er opdaterede. Der garanteres ikke for fravær af virus eller andre elementer, der kan forårsage ændringer i brugerens computersystem, dokumenter eller filer.\nAlle tredjepartslinks til hjemmesiden skal linke til hovedsiden. Hvor dybe links, framing og enhver anden brug af indholdet på hjemmesiden af tredjeparter, som ikke er godkendt, er udtrykkeligt forbudt.\nIndehold på hjemmesiden som relaterer sig til Apoteko Pharma S.L.’s forretningsaktiviteter, er af generel karakter, og anses ikke som værende et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag for brugeren, der skal kontakte virksomheden for at kontrollere dette indhold. Apoteko Pharma S.L. påtager sig intet ansvar for eventuelle skader, der måtte opstå som følge af en brugers eller tredjeparts handlinger eller på baggrund af oplysninger indhentet på webportalen www.pharmacyclub.net. Apoteko Pharma S.L. er ikke ansvarlig for skader på brugeren, som er forårsaget af fejl eller afbrydelser af telenet, der fører til suspension, annullering eller afbrydelse af tjenesten af portalen under brug.\nBekendtgørelse om ulovlige aktiviteter\nNår brugeren af hjemmesiden, eller enhver anden hjemmeside, bliver klar over, at de linkede sider henviser til sider, hvis indhold eller tjenester er ulovlige, skadelige, nedværdigende, voldelige, eller i strid med moralske normer, kan de kontakte Apoteko Pharma S.L. og angive følgende oplysninger: Informantens personlige oplysninger (navn, adresse, telefonnummer og e-mailadresse). Samt en beskrivelse af de faktiske omstændigheder, der afslører den linkede hjemmesides ulovlige eller utilstrækkelig karakter, og erklæring om at oplysningerne i anmodningen er sande og korrekte.\nModtagelsen af kommunikationen under denne paragraf af Apoteko Pharma S.L. betyder ikke, i overensstemmelse med LSSI, at de har et faktisk kendskab til de aktiviteter og/eller indhold, som er angivet af informanten.\nLager, Priser og Produkternes Karakteristik\nKunden er forpligtet til at forhøre sig om produkternes pris, egenskaber og status, som de ønsker at købe, før kunden færdiggør købet.\nPrisen på de enkelte produkter er bestemt i forhold til den individuelle måleenhed, som angivet i navnet på selve produktet, eller i dets fravær, i dets beskrivelse.\nDe offentliggjorte oplysninger på denne portal er korrekte. Men grundet den store mængde af produkter til salg, er det muligt, at der kan forekomme fejl i priser, lager, karakteristika eller fotografering. Apoteko Pharma S.L. arbejder hårdt for, at dette ikke sker. Dette er årsagen til, at en bekræftelse af materiel og prisfastsættelse er underlagt endelig bekræftelse fra Apoteko Pharma S.L. Dette vil ske ved, at en salgschef sender en e-mail, der bekræfter din ordre i forhold til lager og priser. Uden denne bekræftelse vil ingen ordre blive kategoriseret som værende en godkendt ordre.\nI de ovenfor beskrevne tilfælde vil tilbagebetalinger af de opkrævede beløb kun komme fra Apoteko Pharma S.L.\nBrugeren eller kunden accepterer ovenstående vilkår og betingelser.\nParterne, Apoteko Pharma S.L. og brugeren, er underlagt Spansk lovgivning, på grundlag af Paragraf 29 i loven 34/2002 og i overensstemmelse med Paragraf 90.2 i Det Kongelige Lovdekret 1/2007.


Dronning Silvia har et stort håb - Kendte.dk\nDronning Silvia har et stort håb\n18. juni 2020 17:10 | Af: Keld Stampe, ks@newsbreak.dk\nDronningen vil ikke presse prinsesse Madeleine. Men hun har et stille håb om, at datteren en dag overtager Childhood-stafetten.\nDronning Silvia går med et stille håb om, at hendes datter Madeleine en dag overtager stafetten i arbejdet med Childhood. Klik videre for flere billeder. Foto: Scanpix/REUTERS/Ueslei Marcelino\nPrinsesse Madelein, der er 38 år og i dag bor i USA, har siden hun var 17 år gammel arbejdet sammen med sin mor i Childhood. Klik videre for flere billeder. Foto: Scanpix/REUTERS/Carlo Allegri\nMadeleine har selv tidligere givet udtryk for, at hun har leget med tanken om på et tidspunkt at tage over efter sin mor. Foto: Scanpix/REUTERS/Benjamin Myers\nSiden hun blot var 17 år gammel, har svenske prinsesse Madeleine arbejdet med velgørenhedsorganisationen Childhood. Det er en organisation, der kæmper for børns trivsel og rettigheder og som blev grundlagt af prinsessens mor, dronning Silvia, i 1999.\nDermed følger hun allerede i sin mors fodspor og står det til dronningen, så må Madeleine, ifølge Svensk Damtidning, på sigt meget gerne komme til at sætte endnu dybere aftryk i arbejdet.\nDronningen, der efterhånden er blevet 73 år, har for nuværende ingen planer om trække sig fra det vigtige arbejde for børns rettigheder. Hun har dog tidligere givet udtryk for, at hun håber, Madeleine en dag tager over efter hende.\n“Jeg vil ikke presse hende. Men som mor er det vidunderligt at se, hvordan hun engagerer sig i noget, som jeg selv brænder for,” sagde Silvia i forbindelse med Childhoods 20-års jubilæum i 2019.\nMadeleine, der er æresmedlem af Childhood i USA, hvor hun bor, har tidligere selv leget med tanken om at tage over.\n“Det er vidunderligt, at mor har sådan tillid til mig. Men det bliver svært at udfylde hendes sko. Det er en tung og vanskelig sag, vi arbejder for, har Madeleine tidligere sagt i TV4-programmet ‘Kungahuset’,” skriver Svensk Damtidning.\nCoronakrisen har vanskeliggjort Childhood arbejdet for både mor og datter dette forår. Madeleine har opholdt sig i sit hjem i Florida og har på grund af covid-19 ikke haft mulighed for at besøge organisationens kontor i New York, som hun plejer.\nDronningen har opholdt sig i isolation på Stenhammar Slot sammen med kongen og har derfor ikke kunnet deltage i fysiske møder. Hun har dog arbejdet for organisationen via telefoniske og digitale samtaler.\nSådan bidrager prinsesse Madeleine fra sit hjem i Florida\nPrinsesse Madeleine deler mors video på Instagram