Indsigt: Emne: Infrastruktur\nSvar på åbent brev fra Simon Simonsen om byggeri af lufthavn i Qaqortoq\nNaaja H Nathanielsen, landsstyremedlem for for Boliger, Infrastruktur, Råstoffer og Ligestilling\nMandag d. 2. august 2021\nTak for dit åbne brev om byggeri af lufthavn i Qaqortoq. Det er en vigtig debat, der vedrører os alle og derfor har Naalakkersuisut prioriteret åbenhed om de nye lufthavnsbyggerier. Det er utroligt vigtigt, at denne debat kan foregå på et faktuelt grundlag. Kritik er velkommen, men bør altid bygge på fakta. Det er jeg sikker på, at vi er enige om. Derfor vil jeg benytte denne besvarelse til at fremsætte nogle vigtige fakta om lufthavnspakken, som du selv forelagde for Inatsisartut i 2018 som daværende Naalakkersuisoq for infrastruktur, og som blev vedtaget i Inatsisartut med Siumuts, og Demokraatits stemmer\nHar landsstyret planer om at etablere et vandkraftværk i Tasersiaq\nSiverth K. Heilmann, Medlem af Landstinget for Atassut\nMandag d. 19. juli 2021\nEn af de største søer vi har her i Grønland Tasersiaq, som kunne blive den største energikilde vi har her i Grønland, er noget som vi fra Atassut endnu ikke har formået at realisere\nRedegørelse vedrørende lufthavnspakken og det yderligere kapitalbehov i Kalaallit Airports International A/S\nLørdag d. 26. juni 2021\nDet er ikke klarlagt, hvad en annullering af hele eller dele af lufthavnspakken vil koste. Allerede afholdte udgifter vil selvsagt være tabt. Derudover vil det forventeligt afstedkomme en større udgift at opsige aftalerne med entreprenører med videre. Såfremt hele eller dele af lufthavnspakken annulleres vil det som minimum medføre et behov for investeringer i Kangerlussuaq for cirka 800 millioner kroner for at sikre, at landingsbanen mv. fortsat kan anvendes\nBesvarelse af § 37 spørgsmål 2020-118 om lufthavne\nKarl Frederik Danielsen, Medlem af landsstyet for Boliger og Infrastruktur\nTorsdag d. 13. august 2020\nKompleksiteten af de økonomiske konsekvenser af en sådan handling, og eventuel negativ påvirkning af Grønlands Selvstyres troværdighed i andre sammenhænge, vil påkræve en omfattende analyse, som vurderes at falde uden for rammerne af § 37 i forretningsordenen for Inatsisartut. Naalakkersuisut kan således ikke svare på spørgsmålet, om end det kan siges med vished, at en annullering af kontrakterne vil medføre meget betydelige økonomiske tab for selskabet\nStærk fremgang, men reformer er nødvendige\nAnders Møller Christensen\nTorsdag d. 31. oktober 2019\nNationalbankens analyse af Grønlands økonomi. Byggeriet i Nuuk og Ilulissat påbegyndes efter planerne i løbet af efteråret 2019. Arbejdskraften vil overvejende komme fra udlandet, da der i udgangspunktet er utilstrækkelig ledig kapacitet i den grønlandske anlægsbranche. Der er en stor risiko for, at byggeriet fører til prisstigninger på, eller udskydelse af andre projekter\nParagraf 37 Spørgsmål: om lufthavnsbyggeriet\nFredag d. 25. januar 2019\nHvis lufthavnspakkens samlede anlæg, eller dele af disse, går konkurs – enten i starten – midten eller sent i projektets forløbsfaser, hvem skal så afholde udgifterne til dette? Hvis Staten skal dække én eller flere tab i et konkurs-scenarie, modregnes tabet/tabene da i Bloktilskuddet?\nNuuk – en by med vokseværk\nOnsdag d. 9. januar 2019\nVed et enkelt kik på et kort over Nuuk by og de omliggende fjelde og øer falder øerne syd for Nuuk i øjnene. På den lille gruppe øer adskilt af et enkelt lavvandet sund mellem Ikaarissat og Hundeø kan der bygges en lufthavn. På øgruppen er der plads til en syd-nord-vendt landingsbane på op til 3,8 kilometer\nEt politisk svigt i særklasse\nLørdag d. 15. september 2018\nMidt i al den snak om ekstraordinær støtte fra staten til lufthavnsprojektet i Grønland, har der ikke været nogen opmærksomhed på Grønlands muligheder for at forrente og afdrage de beløb, der stilles til rådighed. Hvis man som regneeksempel kigger på et annuitetslån på 4 milliarder kroner, der afdrages årligt over 40 år til en rente på 2%, så skal der fra den årlige finanslov betales 142 millioner kroner i hvert af de kommende 40 år\nInfrastrukturen skal ændres – Et mere fornuftigt udspil\nTorsdag d. 13. september 2018\nKommuneqarfik Sermersooq er klar, og vores land er klar. Vi anerkender, at Nuuk i høj grad er lokomotiv for resten af landet. Vi skal skabe indtægter fra anlæggelsen af en 2200m bane i Nuuk, også så vi kan bruge overskuddet herfra til at forbedre trafikforholdene i resten af landet. Grønland har brug for et Nuuk i vækst\nPolitisk sabotage på højeste niveau\nOnsdag d. 12. september 2018\nI virkeligheden ønsker man i landsstyrekoalitionen ikke det totale lufthavnsprojekt gennemført. Man ønsker kun, at lufthavnen i Nuuk udbygges til atlantlufthavn og bliver eneste ind- og udfaldsvej for Grønland. Når lufthavnen i Nuuk står færdig, så berostilles resten af projektet med henvisning til, at det bliver for dyrt for Grønland at gøre det færdigt\nHvorfor dukker Lars Løkke Rasmussen pludseligt op i Grønland med 1,6 milliarder kroner i baglommen\nTirsdag d. 11. september 2018\nDerfor dukker Lars Løkke Rasmussen personligt op i Grønland med en check, der er dækningsløs, indtil Folketinget har besluttet at bevilge pengene\nAftalen mellem statsministeren og formanden for landsstyret\nSprængfarlige kineserier i landsstyret\nEsben Skytte Christiansen, samfunds- og sprogvidenskabelig kandidat, lærer, fhv. skoleleder.\nTorsdag d. 26. juli 2018\nVil man have gavn af handelssamkvemmet med Kina, må man renoncere på den åbenlyse tilkendegivelse af tilslutning til Tibets stræben efter selvstændighed. Ja, i det hele taget afholde sig fra at kritisere betændte forhold i Tibet. Det omfatter også officiel modtagelse af Tibets åndelige overhoved, Dalai Lama. Det gælder for Danmark, men i ikke mindre grad for rigsdelen Grønland, som jo selv har sat selvstændighed som mål i henhold til landsstyrets aktuelle stræben\nLufthavnspakkens samfundsøkonomiske implikationer\nFredag d. 25. maj 2018\nTilbageførelser vedr. anlægsinvesteringer er et andet finansieringsbidrag. Hvorvidt dette kan disponeres til andre forhold afhænger af årsagen til tilbageførelsen. Hvis det skyldes manglende igangsættelse, forsinkelse eller udsættelse af projekter, vil en sådan anvendelse kunne lede til et større vedligeholdelsesefterslæb. Det er velkendt, at der over tid har ophobet sig et vedligeholdelsesefterslæb på anlægsområdet\nEt luftkastel som politisk bestillingsarbejde\nJens-Pavia Brandt, selvstændig turistguide og jæger, Kangerlussuaq, Grønland\nTirsdag d. 22. maj 2018\nDe 4 dage var sandsynligvis nøje valgt for at medierne ikke skulle have tid til at finde alle fejlene i ”analysen”, men blot se på de facit analysen forsøger at give. Dette lykkedes over al forventning. Således gengav både Sermitsiaq og KNR ”analysens” facit adskillige gange lige inden valget, uden at forholde sig kritisk til den. Dette på trods af at enhver journalist ved få minutters læsning burde kunne finde de første alvorlige fejl\nNoter fra et Royal Arctic Line i forandring\nVerner Hammeken, Direktør for Royal Arctic Line\nOnsdag d. 9. maj 2018\nVi har nået vores mål, når vi løbende kan forny vore skibe og udstyr, opgradere vore medarbejderes færdigheder og vore produkter med det formål at gøre det let at handle med Grønland. Vi vil være forandringsdygtige, tænke langsigtet, for vore skibe holder i 15-20 år, og vi vil konstant udfordre os selv til at effektivisere yderligere, til glæde for vore kunder, vore medarbejdere og for Grønland i det hele taget\nFremtidens vej for hele Grønland\nMandag d. 5. februar 2018\nKangerlussuaq udmærker sig ved i særklasse at have et stabilt vejr, der kun påvirker adgangen til at lande og lette i meget få og kortvarige tidsrum om året. Den anses for at være en af verdens mest stabile lufthavne\nGrønland går en meget usikker tid i møde\nDe grønlandske politikere har vedtaget lufthavnsprojekter til en pris, der i danske forhold svarer til 17 Storebæltsbroer. Det er blevet gjort på baggrund af mavefornemmelser og helt uden analyser\nBorgernes fokus er de nære ting\nKim Kielsen, landsstyreformand og formand for Siumut\nOnsdag d. 29. marts 2017\nEns for alle byer jeg kommer til – også i forbindelse med tidligere borgermøder – så har jeg et budskab om, at der er noget fuldstændig galt i vores samfund, når vores børn udsættes for seksuelt misbrug, sult og omsorgssvigt. Socialforvaltningen får 4.300 henvendelser der vedrører børn om året. Det er i gennemsnit mindst 10 henvendelser om dagen. Børnetalsmandens undersøgelse i Tasiilaq viser, at halvdelen af børnene går sultne i seng, når måneden har nået den 20. dag. I Østgrønland bliver halvdelen af pigerne udsat for seksuelt misbrug, mens det i Vestgrønland er på 1/3. Drengebørn bliver også udsat for seksuelt misbrug.\nNogen må jo sætte udviklingen i gang…\nSøndag d. 19. marts 2017\nBorgmester Ole Dorph påstår også i samme artikel, at landsstyret har bremset planerne for forlængelsen af byens lufthavn. Hvad er det da for noget vrøvl? Tværtimod har det landsstyret i 2015 fået tilslutning til, at der nu skal bygges en international lufthavn i Ilulissat.\n§ 37 - Spørgsmål: Kommunernes strategier\nRandi Vestergaard Evaldsen, formand for Demokraterne\nMandag d. 23. januar 2017\nHvis man tager udgangspunkt i Grønlands statistiks befolkningsfremskrivning, vil landet i løbet af de næste 23 år miste 4000 indbyggere. Det betragter Demokraterne som en alvorlig trussel. Ikke alene mod Grønlands selvstændighedsdrømme, men også mod Grønlands muligheder for at fungerer som et selvstyrende land.\n§ 37 - Lufthavne\nFredag d. 13. januar 2017\nFormanden for landsstyret sagde meget klart i sin nytårstale, at arbejdet med anlæggelsen af de nye lufthavne i Qaqortoq, Nuuk og Ilulissat nu er i gang. Denne udmelding var en anelse overraskende, da hverken offentligheden eller Landstinget er blevet orienteret om, at finansieringen til disse store anlægsprojekter er på plads.\nVelkomsttale til landsstyrets nytårsreception i København den 12. januar 2017\nTorsdag d. 12. januar 2017\nEn ny landingsbane i Qaqortoq i Sydgrønland og udvidelse af lufthavnene til internationale lufthavne i landets hovedstad Nuuk og i Ilulissat i Nordgrønland er i gang.\nTingene skal hænge sammen. Og det gør de ikke, desværre\nTirsdag d. 27. december 2016\nDemokraterne ønsker selvstændighed, men vi ønsker en anden vej end den koalitionen har lagt. Koalitionen vil starte med at skrive en forfatning – vi vil starte med at skabe ordentlige forhold og uddannelsesmuligheder for vore børn og unge.\nEndnu et ugennemtænkt træk af landsstyret vedrørende servicekontrakterne i Sydgrønland\nAvaaraq Olsen, Kommunalbestyrelsesmedlem Kommune Kujalleq Inuit Ataqatigiit\nFredag d. 16. september 2016\nIngen tvivl om at der er mangel på bedre, struktureret og sammenhængende sejlads. Men hvad nytter øget sejlads, hvis planerne ikke hænder sammen med den øvrige trafik? Hvad nytter den øget sejlads, hvis det betyder at vi er 6 timer om at komme fra Qaqortoq til Nanortalik? Eller 7-8 timer hvis vi skal fra Narsarsuaq til Nanortalik, og endda måske videre til nogle af bygderne?\nLufthavnen i Kangerlussuaq\nKnud Kristiansen, Medlem af landsstyret for Bolig, Byggeri og Infrastruktur\nFredag d. 3. juni 2016\nDet er hverken min eller landsstyrets politik at lukke Kangerlussuaq. Tværtimod er det hensigten, at lufthavnen i Kangerlussuaq også i fremtiden kommer til at indgå i det samlede trafiknet – om end givetvis i en anden rolle, end den spiller i dag\nFlyvning i Grønland\nGerda Vilholm, Demokraterne Tasiilaq\nLørdag d. 30. januar 2016\nImidlertid savner jeg oplysninger om økonomien i små fly, såsom Twinotter, LET 410 og Dornier 228. Disse fly er velegnede til at operere på små, korte baner, og økonomisk har de en fordel: Eftersom de højst kan medbringe 19 passagerer har man ikke pligt til at have en stewardesse med flyet, og på jorden behøver der kun at være een mand til at handle flyet. Disse forhold bør også regnes ind i økonomien.\nVi ønsker konkurrence på infrastrukturdriften\nTirsdag d. 6. oktober 2015\nEnten kan driften af teleinfrastrukturen sendes i udbud eller også kan Tele blive opdelt i et nettostyret og kommercielt selskab. Driftsomkostningerne skal samtidig synliggøres, for at sikre at Tele er så effektive som overhovedet muligt.\nInternettet skal liberaliseres\nOnsdag d. 15. april 2015\nJeg er helt generelt træt af det evige argument om, at hvis noget er godt for de store byer, så er det automatisk skidt for bygder og yderdistrikter. Det er og bliver noget vrøvl\nDen grønlandske Turismes bedste ven og værste fjende, lige nu, er Air Greenland\nTorsdag d. 19. marts 2015\nEn gennemsnitspris for en returbillet Grønland/ København ligger på 7000 kr. (år 2015). Flere eksperter mener at 7000 kr. er en urimelig pris. En mere rimelig pris, for en returbillet Grønland/ København burde ligge på 4000 kr. Den for høje pris er til skade for den grønlandske turisme.\nOnsdag d. 28. januar 2015\nVed nærmere eftertanke fandt jeg ud af at det slet ikke er nogen dårlig idé at gå i gang med at bygge vejen ud til det sted hvor man planlægger at bygge lufthavnen\nRoyal Arctic Lines fragtmonopol bør afskaffes\nMandag d. 24. november 2014\nI 2010 ansøgte vi Selvstyret om tilladelse til at chartre et skib som skulle komme til Tasiilaq med forsyninger fra Island i april eller maj, hvor byens forsyninger var næsten udtømte eller datoudløbne. Ansøgningen blev behandlet i Selvstyret men det endte med et afslag.\nPræcisering vedr. lufthavn i Qaqortoq\nTorsdag d. 23. oktober 2014\nDet letteste i verden ville være at love, at disse ønsker bliver gennemført i den kommende valgperiode, og at pengene ikke var noget problem. Men fakta er desværre, at pengene er et meget stort problem.\nLufthavn i Tasiilaq nu\nJustus Hansen, Medlem af Landstinget for Demokraterne\nOnsdag d. 30. april 2014\nVi var mange i Tasiilaq, der jublede, da vi læste anbefalingerne fra Transportkommissionen. Her blev det gjort meget klart, at der vil være en samfundsøkonomisk gevinst ved at anlægge en lufthavn i Tasiilaq.\nLad os ikke glemme fakta\nJens Andersen, Administrerende direktør Royal Arctic Line\nLørdag d. 22. februar 2014\nMed fri prisdannelse vil fragten til Nuuk helt sikkert falde – nok med omkring 30 procent. Nogle få byer vil opleve samme fragtpris, men de fleste vil opleve markante stigninger. Nogle steder vil fragten komme til at koste op til det otte-dobbelte af i dag.\nEn lodret løgn og en rodebutik\nFredag d. 4. januar 2013\nAt basere sit abonnementssystem på et antikveret bogholderisystem, der kun har kunnet overleve i kraft af Tele Greenlands monopol og almindeligt sløvsind i virksomhedens daglige ledelse, er naturligvis både uantageligt og ganske absurd. Det må Telestyrelsen sætte en stopper for.\nMagtmisbrug og forsøg på sabotage\nOnsdag d. 21. november 2012\nNavngivningen af abonnementerne og abonnementspriser med slutcifre 99 ligner noget, der er hentet fra de talløse reklamer for skidt og skrammel, der vælter ind i postkasserne i Danmark. Og der er noget, som tyder på, at Tele Greenlands ledelse og medarbejdere i afdelingen for salg af internetadgang er hentet fra de virksomheder, der står for produktionen af de nævnte reklamer for skidt og skrammel.\nKøreplan for ny containerhavn i Nuuk\nTirsdag d. 20. november 2012\nI løbet af 2013 fremsætter landsstyret et samlet lovforslag for etableringen af havnen. Det bliver dermed Landstinget, der træffer den endelige beslutning om organiseringsform og finansiering af havnen.\nGrønlands informations- og kommunikationsteknologi-strategi 2011-2015\nFredag d. 19. oktober 2012\nResten af verden oplever i disse år en rivende udvikling, mens Grønland endnu ikke i fuldt omfang er blevet en del af den globale, digitale udvikling. Grønland har endvidere nogle særlige problemstillinger i kraft af en stor geografi med en lille og spredt befolkning, som gør en fælles samfundsudvikling vanskelig.\nGrønlands IKT-strategi 2011-2015 del I\nGrønlands IKT-strategi 2011-2015 del II\nServiceaftale med uforståelig forskelsbehandling\nKristian Jeremiassen, medlem af Landstinget for Siumut\nTirsdag d. 16. oktober 2012\nHvis man sammenligner afstanden fra Nanortalik til Narsarsuaq med afstanden fra Qasigiannguit til Aasiaat, så er den sidstnævnte afstand ellers kortere. Det vil sige, at borgerne fra Sydgrønland skal betale mindre end folk fra Diskobugten, selvom rejseafstanden er større.\nEn større havn i Nuuk er helt nødvendig – og er i øvrigt en gevinst for hele Grønland\nFredag d. 28. september 2012\nNår vi i Royal Arctic Line siger, at der er brug for en større havn, så handler det ikke om nye industrier, olieefterforskning, miner eller andre ”fugle på taget”. Det handler om, at den nuværende havn er for lille til at blive drevet effektivt med de godsmængder der skal håndteres.\nOffentlig trafik i Sydgrønland\nLisbeth Søvndahl Pedersen, kommunalbestyrelsesmedlem\nMandag d. 11. juni 2012\nVi vil på ingen måde acceptere en løsning med et enstrenget trafiksystem hvor der vælges skib i sommerhalvåret og fly om vinteren. Ovenfor nævnte storis kan hærge om foråret og sommer der absolut kræver en trafikordning fra luften, derfor vil en Diskobugtløsning ikke være passende for Sydgrønland.\nBedre befordring i Diskobugten\nTorsdag d. 24. maj 2012\nJeg har intet imod at flyvningerne indstilles medio maj, idet jeg er sikker på, at såfremt flyvninger skulle fortsætte hele sommeren, så ville det medføre prisforhøjelserne. Hvis flyvningerne kunne indledes pr. 1. oktober, så ville dette være en forbedring for borgerne i Diskobugten, fordi vi dermed kan undgå i at skulle sejle i urolige vand.\nEl- og vandforsyning i Qeqertat\nDoris Jakobsen, medlem af Folketinget og Landstinget for Siumut\nMandag d. 14. maj 2012\nFarvandet omkring Qeqertat er en stor hellefiskebanke, hvor fiskeri og indhandlingsmuligheder kan udvikles såfremt man har vilje herfor. I de senere år, har beboerne i Qeqertat henvendt sig til Selvstyret og folkevalgte for at udvikle deres bygd, men disse henvendelser har indtil nu ikke blevet reageret overfor.\nLad os flyve ind i fremtiden\nMandag d. 2. januar 2012\nDemokraterne vil gerne gøre det helt klart, at den fremtidige transport foregår i luften. Verden – og dermed også Grønland – har fået mere travlt, og på den baggrund er der intet formål i at spilde sin tid med at transportere sig på havet. Vi skal bevæge os hurtigt fra punkt a til b. Derfor er det vigtigt, at vi indretter vores lufttrafik på en måde så flest mulige bliver tilfredse.\nAqqaluaq B. Egede taler med to tunger\nMalik Berthelsen, Borgmester i Qeqqata Kommunia\nTorsdag d. 20. oktober 2011\nInuit Ataqatigiit sagde, at man har de nødvendige informationer og data nok til at man nu kunne træffe beslutninger. Men da vi behandlede transportkommissionens anbefalinger i Landstinget mente Inuit Ataqatigiit pludselig, at materialet ikke var fyldestgørende\nÅbent brev til Transportkommissionen 23-09-2011\nHermann Berthelsen, Borgmester, Qeqqata Kommunia\nSøndag d. 25. september 2011\nI den sammenhæng er det umådelig ærgerligt, at landsstyremedlem for Bolig, Infrastruktur og Trafiks tilsagn om en genberegning af Transportkommissionens modeller nu ikke længere er muligt. I hvert fald ikke af Transportkommissionen selv, der nu er nedlagt.\nTest af udstyr til fjernundervisning\nLørdag d. 3. september 2011\nDisse store trafikpakker skal i henhold til TELEs taksttabeller købes til hver enkelt forbindelse, og kan ikke deles på f.eks. flere små byers samlede forbrug.\nTasiilaq venter: Kom så med den lufthavn\nMandag d. 22. august 2011\nDet er ingen hemmelighed, at Transportkommissionen meget fornuftigt har peget på, at der skal anlægges en lufthavn i Tasiilaq. Herovre i Østgrønland har vi meget svært ved at vente på, at denne anbefaling bliver ført ud i livet.\nNy containerhavnen i Nuuk skal nok blive en realitet\nTorsdag d. 21. juli 2011\nAlle borgere i Nuuk har ved selvsyn konstateret, at der altid ligger skibe og venter på grund af pladsmangel i den nuværende havn. Det er således åbenlyst, at der er et særdeles stort behov for et nyt havneanlæg, da det eksisterende ikke er stort nok til at klare det tryk, der er på fragtområdet\nLad os så komme i gang med den containerhavn i Nuuk\nAllan Chemnitz, Formand for lokalafdelingen Demokraatit i Nuuk\nOnsdag d. 13. juli 2011\nHer i Nuuk har vi med stor tålmodighed ventet på en ny havn. En sådan blev således vedtaget allerede i sidste valgperiode i Landstinget af det Siumutstyrede landsstyre. Anlæggelsen blev dog forsinket, da det nye landsstyre fornuftigt nok ville afvente anbefalingen fra Transportkommissionen.\nTransportkommissionen vil flytte penge fra en lomme til en anden\nTorsdag d. 19. maj 2011\nPituffik er en amerikansk base og der er ingen garantier for, at den vil blive opretholdt. Man kan for eksempel se på Keflavik i Island, som amerikanerne valgte at opgive. Det er en kortsigtet tankegang, hvis landsstyret v il gøre borgernes bevægelighed afhængig af amerikansk udenrigspolitik.\nÅbent brev til Transportkommissionen\nOnsdag d. 11. maj 2011\nQeqqata Kommunia forstår ikke, hvorfor Transportkommissionen ikke anvender en enhedspris omkring de 130-140.000 kr./meter i Nuuk men i stedet 89.000 kr./meter. Forhåbentlig skyldes det ikke, at det gør de 9,9 km tunnel til Angisunnguaq og de 5,8 km tunnel til Qeqertarsuaq (Hundeøen) i Nuuk henholdsvis 405,9-504,9 mio. kr. (½, mia. kr.!) og 237,8-295,8 mio. kr. billigere end hvis de skulle opføres i Maniitsoq.\nTirsdag d. 10. maj 2011\nBefolkningen har krav på at blive serviceret optimalt på trafikområdet, hvilket Atassut mener sikres bedst ved et to-strenget transportsystem. Derfor må det offentlige til stadighed sikre, at befolkningen kan serviceres både til søs og i luften.\nNukissiorfiit - Beretning og regnskab 2010\nFredag d. 15. april 2011\nÅrsagen til underskuddet kan til stor del findes i et fald i salget. Salget af fjernvarme faldt for eksempel med 12,7 millioner kroner sammenlignet med året før. Nedgangen skyldes alene reduceret afsætning som følge af et usædvanligt varmt år 2010 i stort set hele landet.\nLad os prøve noget nyt – lad os starte i Øst\nOnsdag d. 6. april 2011\nSom borger i Østgrønland er jeg jublende glad for, at Transportkommissionen har bekræftet de antagelser, jeg hele tiden har haft om, at der er brug for en lufthavn i både Ittoqqortoormiit og ikke mindst i Tasiilaq.\nHvad er vigtigst: gisninger eller viden?\nAqqaluaq B Egede, Landstingsmedlem for Inuit Ataqatigiit\nTirsdag d. 5. april 2011\nDet er således soleklart at politiske emner er langt udenfor kommissionens arbejde. Til gengæld skal kommissionen, sammensat af særligt udvalgte fagfolk, sørge for at fremkomme med præcise informationer om fakta til politikernes brug for deres beslutninger. Nu efter betænkningens offentliggørelse, har politikerne mulighed for at træffe beslutninger på baggrund af ens viden.\nFredag d. 1. april 2011\nI kommissoriet for Transportkommissionen er det anført, at kommissionens arbejde skal respektere Selvstyrets langsigtede mål om selvstændighed. I rapporten "Selvstændighed - En enorm opgave, men ikke håbløs" fra marts 2010 har Niras Greenland for Grønlands Arbejdsgiverforening netop adresseret problemstillingen: hvilke ændringer er nødvendige for, at Grønland kan undvære bloktilskuddet og dermed opnå økonomisk selvstændighed.\nAftalen med Air Iceland\nMandag d. 21. marts 2011\nPå dette grundlag er det vanskeligt at påvise at aftalerne har en samfundsøkonomisk effekt. Det er derfor min vurdering at aftalerne i sig selv kun har begrænset samfundsøkonomiske effekt, og at den samfundsøkonomiske effekt mere er en konsekvens af at Air Iceland har tilladelse til at flyve mellem Island og Grønland.\nMittarfeqarfiit leverer et markant bedre resultat for 2010 og sætter nye mål\nFredag d. 18. marts 2011\nDer gennemført serviceforbedringer, bl.a. den store udvidelse af terminalen i Kangerlussuaq samt forsøg med længere åbningstider i nogle lufthavne til gavn for passagerer og turismeerhvervet. De udvidede åbningstider bliver fra og med 2011 permanente\nBesvarelse af §37-spørgsmål om Air Iceland\nMandag d. 28. februar 2011\nEn af konsekvenserne ved et fuldt liberaliseret marked, hvor flere operatører potentielt konkurrerer om den samme passagermængde, er, at en kryds-subsidiering som vi ser den i dag, ikke længere vil være mulig. Det betyder, at der vil være flere ruter, hvor det nuværende prisniveau sænkes, men også, at flere destinationer enten vil opleve en prisstigning og/eller en nedgang i frekvenser, som naturligt vil afspejle efterspørgslen på de pågældende ruter. En konsekvens kan være, at Landskassen må indgå servicekontrakter for flere destinationer, end det er tilfældet i dag, for at sikre et rimeligt prisniveau samt et acceptabelt antal flyafgange. Dette er ikke i sig selv en dårlig udvikling. Det er blot vigtigt at holde sig denne mulige udvikling for øje. Det er dog meget mere reelt at beslutningerne om servicekontrakter foregår ved åbenhed via tilskud på finansloven end at bestyrelserne i selskaberne træffer disse beslutninger og krydssubsidierer indtjeningen på de kommercielle ruter til de ikke kommercielle ruter.\n§37 spørgsmål vedrørende Selvstyrets aftale med Air Iceland\nAftalen med Air Iceland vil resultere i at udviklingen mod et selvbærende økonomi sættes i stå med stigende leveomkostninger for de lokale virksomheder og befolkningen samt ledighed som følge. Vores egne virksomheder og arbejdstagere skal anvendes til at gøre vort land mere økonomisk selvbærende på vores egne præmisser og forudsætninger.\nFakta om fly-aftale med islændinge\nFredag d. 28. januar 2011\nUdover at en central indkøbsfunktion giver god økonomisk mening er Selvstyret også ved sin aftale med EU forpligtiget til at have faste retningslinjer på indkøbsområdet. Dette med sigte på at opnå besparelser og foretage indkøb på bedst konkurrencemæssige vilkår. EU kontrollerer løbende Selvstyrets indsats på området, og kan i princippet reducere det årlige beløb hvis Selvstyret ikke lever op til forpligtigelserne.\nArbejder landsstyret kun for Nuuk eller for hele landet?\nFredag d. 21. januar 2011\nMen det er sådan set ikke nyt, at landsstyret prioriterer Nuuk på bekostning af resten af landet. På transportområdet har landsstyret nedsat en transportkommission med deltagere fra Nuuk og København. Jeg formoder, at konklusionen er skrevet på forhånd med anbefaling af Reykjavik som landets lufttrafikcentrum, hvilket falder i tråd med landsstyremedlem Palle Christiansens aftale med Air Iceland\nMellembølge- og kortbølgesendere lukker\nDepartementet for Boliger Infrastruktur og Trafik\nTorsdag d. 13. januar 2011\nDen 11. februar 2011, kl. 8 (vestgrønlandsk tid) lukkes mellembølgesenderne på vestkysten samt kortbølgesenderen i Tasiilaq, og som følge heraf sendes KNR Radio ikke længere via mellembølgesenderne samt kortbølgesenderen i Tasiilaq.\nEr det en rimelig konflikt?\nHenrik Leth, formand for GA’s brancheudvalg for fiskeri og eksporterhverv\nTirsdag d. 11. januar 2011\nDet er svært at forestille sig en folkelig forståelse for en højtlønnet gruppes kamp for sine privilegier. I GA har vi heller ikke denne forståelse, men bakker Air Greenland op i dets forsøg på en nødvendig modernisering af løn- og arbejdsvilkår. Det er ansvarlig ledelse, hvorimod fortsat eftergivenhed er vejen til en fastholdelse af et tilskudsreguleret erhvervsliv.\nLørdag d. 8. januar 2011\nHar TELE Greenland A/S planer om at udvide søkablet således, at alle uddannelsesbyer nord for Nuuk kobles på, jf. op til Ilulissat?\nLufthavn i Qaqortoq. Ja, tak\nOnsdag d. 24. november 2010\nDemokraterne i Qaqortoq er særdeles positive overfor Transportkommissionens anbefaling om, at der skal bygges en lufthavn i Qaqortoq. Ligeledes er vi glade for, at der på finansloven er afsat penge til forundersøgelser af en sådan lufthavn.\nUndgå splittelse omkring trafik i Sydgrønland\nInuit Ataqatigiit i Sydgrønland\nInuit Ataqatigiit mener ikke det er på sin plads at diverse udvalg, bygder, partier og andre selvbestaltede grupper kommer med udtalelser på vegne af hele befolkningen.\nSeminar om Grønlands brug af geografisk information på internettet\nBaggrunden for seminaret er dels, at NunaGIS har været i drift i mere end to år, dels at landsstyret i foråret 2010 godkendte en SDI Strategi. SDI står for ’Spatial Data In-frastructure’. Det kan oversættes til ’geografisk data infrastruktur’.\nArktisk Militærkommando i Narsarsuaq\nNarsarsuaq har en stærk militærhistorie og området har således tidligere vist sig som et stærkt militærstrategisk knudepunkt og et godt udgangspunkt for rekognosceringsopgaver.\nHavneudvidelse i Sisimiut\nFredag d. 19. november 2010\nDet er 4 år siden, at vi offentliggjorde Forretningsplanen for A/S Umimmak Traffic, hvor havneudvidelsen i Sisimiut var topprioritet. Siden har vi fået positive tilkendegivelser fra investorer, men Grønlands Selvstyre har ikke fået taget stilling til forslaget endnu.\nSæunn Nolsøe, Kommunikationschef i Tele Greenland\nFredag d. 5. november 2010\nTele Greenlands aktiver er bundet i udstyr såsom radiokæde og søkabel. Selskabets likviditet er de senere år voldsomt belastet af investeringerne, som vi har skullet låne os til gennem fremmed kapital.\nEtablering af store havne i Grønland\nEt enkelt høringssvar angiver også muligheden for international oversøisk besejling af store havne i Grønland med containerskibe, der har en kapacitet på helt op til 3000 TEU. Besejling med så store internationale panamax containerskibe vil minimere prisomkostningerne til bunkersolie pr. transporteret TEU samt potentielt kommende CO2 afgifter på netop bunkersolie\nGodt rustet ud af krisen\nMartha Labansen, Bestyrelsesformand\nTorsdag d. 15. april 2010\nEt af de første synlige beviser på strategien om udvikling, er stiftelsen af Arctic Base Supply A/S, i et 50/50 samarbejde med Danbor Service A/S, pr. 1. januar 2010. Artic Base Supply skal imødekomme den olieindustri, der er under opbygning i Grønland, og vil tilbyde alle former for supply-ydelser til olieindustrien.\nArctic Umiaq Line skal forblive!\nTorsdag d. 25. marts 2010\nSiumut mener, at det sidste kystpassagerskib skal beholdes. Den er uundværlig i kysttrafikken både af stor betydning for byer og bygder for lokale og turister.\nRedegørelse om Anlægs- og Renoveringsfonden for 2008\nFredag d. 20. november 2009\nOrdførerindlæg: Når etableringen af vandkraftværket ved Ilulissat er udført, så vil der igen være økonomisk råderum til større infrastrukturelle anlægsinvesteringer. Derfor vil Demokraterne gerne opfordre til, at man allerede nu får opdateret diverse projekter om havneudvidelser, større vejanlæg samt at man får lavet nogle konkrete trafikscenarier, som ville kunne skabe et vidensgrundlag for en fremtidig debat om vores trafikstruktur.\nReality-tjek af transportområdet\nTirsdag d. 3. november 2009\nLandsstyret har besluttet at nedsætte en transportkommission, der skal gennemgå transportområdet og komme med forslag til en langsigtet transportpolitik, der understøtter Selvstyrets mål om en selvbærende økonomi\nFair kamp eller gidseltagning?\nTirsdag d. 21. juli 2009\nVi kan ikke frigøre os fra den tanke, at man udnytter den ringe konkurrence på de grønlandske flyruter til at ramme en befolkning, der stort set ikke har andre muligheder end at benytte Air Greenland. Alene den omstændighed gør, at man bør strække sig meget langt for at undgå en konflikt.\nSkal Benjamin og Sakæus ud at rejse?\nJørgen-Ole Nyboe Nielsen Dino\nMandag d. 1. juni 2009\nDet er beklageligt, at Landsstyret ikke ønskede at lade andre forsøge sig med trafikmodellen. Det ville nemlig have skabt muligheden for, at der kunne komme flere tanker i spil og mere debat om fremtidens trafikstruktur.\nDerfor landes der ikke i Pituffik\nJacob Juhl Jensen\nTirsdag d. 26. november 2002\nFør der blev indgået aftale med Air Greenland A/S, havde Hjemmestyret i en længere periode forsøgt at få svar på en række spørgsmål til de amerikanske myndigheder omkring benyttelsen af Pituffik efter færdiggørelsen af lufthavnen i Qaanaaq. Blandt andet om der kunne mellemlandes i Pituffik på vej til Qaanaaq. Hjemmestyret har aldrig fået nogle endelige svar på de stillede spørgsmål\nDen foreslående renovering af landingsbanen i Narsarsuaq\nAir Greenland har forberedt en erstatningsplan, hvor rejsende fra Narsarsuaq skal flyves over Kangerlussuaq med deraf følgende store økonomiske konsekvenser for den enkelte rejsende, idet de rejsende selv må betale for de påførte merudgifter for beflyvningen mellem Narsarsuaq og Kangerlussuaq\nSkovaa i "Svedekassen"\nGorm Winther, Professor ved Aalborg Universitet\nMandag d. 18. november 2002\nJamen, jeg imødeser da med spænding Skovaas 'uvildige undersøgelse', der vil vise 1199 m. banens fortræffeligheder - nu især da efter, at han næsten tilbød mig 'en tjans' for at skrive den rigtige, undskyld 'uvildige' konklusion\nHvorfor ikke lande i Pituffik?\nDet kan virke som om hverken Air Greenland eller Direktoratet for Boliger og Infrastruktur tjener borgernes interesser - og det var vel egentligt det, de begge burde gøre\nSydgrønlands Lufthavn ved Qaqortoq\nTirsdag d. 5. november 2002\nDen sluger en fhv. professor, Ph.d. vel ikke råt. Gu’ ved om direktøren virkelig taler om en fortjeneste på 15 mill.? I samme åndedrag kunne man spørge direktøren, hvilken værdi det har at kunne sejle med passagerskibene til lufthavnen hele året og ikke have en overflødige kapacitet liggende i bøjen 7 måneder, mens fjorden til Narsarsuaq er tilfrosset?\n"Badegæstende" økonomer i Grønland\nSøndag d. 3. november 2002\nEn lukning af Narsarsuaq vil føre til forhøjede billetpriser fra Kangerlussuaq og til region syd og at det vil påføre krydstogtturismen betydelige tab. Der kan man aldrig sammenligne med situationen som den er nu. Med faste kilometerpriser og forlængede ruter uden tilskud kommer kunderne og turisterne til at betale for ruteomlægningen, og det mere end udligner de gevinster, der er på at omlægge trafikken indenfor region Syd\nReplik til Gorm Winther om trafikken til Sydgrønland\nFredag d. 1. november 2002\nÆndringer opleves altid som ubehagelige af nogle af de berørte, og sådan vil det også være, når Narsarsuaq nedlægges. Men lad os alligevel prøve at tænke på, om det nu er så slemt netop i dette tilfælde\nKritik rammer ved siden af\nLørdag d. 26. oktober 2002\nJeg vil medgive at min beregning af værdien af en lufthavn i Qaqortoq i hvert fald på overfladen er kaninen op af hatten. Dog kan du næppe være uenig i, at jeg meget tydeligt henviser til et indlæg af Carl-Aage Skovaa den 1. oktober i AG, og her opregnes en lang række efter min mening gode grunde til, at Qaqortoq løsningen skulle fremme væksten\nNarsarsuaq eller Qaqortoq - Tillægsrapport\nSøndag d. 20. oktober 2002\nDet fremtidige knudepunkt for trafikken vil med en lukning af Narsarsuaq udgøre en flaskehals for større fly ind og ud af Grønland, fordi alt skal foregå via Kangerlussuaq. Dette vil naturligvis afstedkomme voldsomme prisstigninger på Danmarksrejser for rejsende til og fra region Syd\nBemærkninger til Lars Lunds indlæg\nFredag d. 18. oktober 2002\nLars Lund gentager den trafikpolitiske redegørelse, når han ensidigt fokuserer på de små besparelser, der er på helikopterbilletter og servicekontrakter. Det man skal betale for disse besparelser i form af stærkt forhøjede billetpriser for turen Kangerlussuaq - Qaqortoq, tabt arbejdstid, omkostningerne ved en folkeflytning og tab for turismeerhvervet er selvfølgeligt langt mere end disse små regionsinterne besparelser\nBygderne bør fortsat udvikles\nMads Peter Grønvold\nTirsdag d. 15. oktober 2002\nBygderne fra Kangaatsiaq kommune i syd og til Qaanaaq kommune i nord er blevet glemt af politikerne i de sidste fire år, skønt der blandt andet kunne igangsættes en erhvervsudvikling i bygderne. Men man må sige, at erhvervsudviklingen i bygderne har ligget stille i de seneste år, det vil sige på produktionsområdet\nSpøgelser fra Qullissat i Narsarsuaq?\nI denne konkrete sag er det politikeren Jørgen Wæver Johansen, der fra starten har slået på det samfundsøkonomiske, og det er modigt gjort. Resultatet er ikke givet på forhånd, før alle muligheder er undersøgt. Desværre kan man jo så også ende med et resultat, der taler imod den argumentation, man hidtil har anvendt, fordi nye tal og skøn er dukket op\nUd af den blå luft\nDet er da betryggende, at de fremtidige administratorer vil være i stand til at fremlægge beslutningsoplæg til politikerne, baseret på tal og fremskrivninger, grebet ud af vores smukke, men misbrugte blå luft. En del vil med en vis ret påstå, at vi her følger en indgroet - nej det er et begreb hentet fra den jyske muld - en efterhånden granitfunderet, tradition i det grønlandske samfund\nFlytrafik til Sydgrønland\nFredag d. 11. oktober 2002\nForhåbentlig fremgår det af det, jeg har skrevet, at jeg har stor sympati for et indlæg af Carl-Aage Skovaa, forstander for Grønlands Handelsskole i Qaqortoq, i AG den 1. oktober, idet jeg ikke hæfter mig så meget ved den retoriske stil, men derimod ved det oplagte blik for selve udviklingsproblematikken\nDen telepatiske forstander på handelsskolen i Qaqortoq\nMed Buch & Partners rapport forelå der allerede forrige år en grundig analyse, der pegede på, at det er mest omkostningseffektivt, at bevare Narsarsuaq kombineret med enten minimalistiske lufthavne eller med en fortsat helikopterflyvning baseret på nye Super Puma helikoptere\nManipulation eller velovervejet landspolitik?\nEjnar Østergaard Madsen\nEr den såkaldte strukturtilpasning« indenfor hovederhvervet, fiskeri, et udtryk for fornuftig erhvervsplanlægning eller et udtryk for, at der kun skal være erhvervsmuligheder i »de fire store byer«. Det vides ikke, - er aldrig sagt, men det er jo et faktum, at der ikke lukkes fabrikker i de store byer, selvom der der er mangel på arbejdskraft, og selvom fiskerne derved pålægges større udgifter til transport af deres fangster\nTuristparadis for de pengestærke - skatteyderstøttet vanvid\nAmmassalik har før oplevet skræmmende tiltag i form af skatteyderfinansierede dumpingpriser på turistbeflyvningen fra Island til Vest- og Sydgrønland - udelukkende for at flytte den østgrønlandske turiststrøm fra Øst- til Vestgrønland. Og nu ser det ud til at kunne ske igen\nAir Greenland - vækstcentre og Østgrønland\nHvis troværdigheden skal bevares, og der skal et vist realistisk indhold i debatten, er det da vist på tide, at Østgrønland bringes på bane som et meget væsentligt vækstcenter\nVi opretholder to samfund udelukkende for flytrafikken, som uden problemer kan flyve til de byer, hvor folk reelt skal hen. Vi kan nøjes med en Atlantlufthavn i Nuuk og to regionale lufthavne á 1200 meter - en i syd og en i Disko bugten.\nHvad der er mest brug for\nUanset hvordan man vender og drejer det, så koster det penge, og hvorfor ikke prioritere børnene, når de er sikret en tryg opvækst og fremtid, kan de sikkert få råd til at flotte sig og forære os en lufthavn som et tegn på deres taknemmelighed\nVildledende artikel om vandkraftværker i Grønland\nMan kan derfor ikke uden videre, og på baggrund af norske forhold konkludere, at vandkraftværker i Grønland er for dyre. Det er ikke blot vildledende, det er også langt fra Nukissiorfiits opfattelse af vandkraftens muligheder i Grønland.\nDet er helt patetisk at en professor ved Ilisimatusarfik lader sig købe af to borgmestre til at lave et stykke papir, hvor borgmestrene har skrevet konklusionen på forhånd ... Jeg har desværre endnu ikke set rapporten ...\nEn ny lufthavn i Qaqortoq er ulogisk, uøkonomisk og uønsket\nI Sydgrønland har vi gennem årene været glade og tilfredse med at have Narsarsuaq som atlantlufthavn og indgangsport til de forskellige byer i regionen. Der har ikke været kritiske røster fremme om dette, bortset fra forskellige udtalelser fra Qaqortoq, der meget gerne ville kunne bryste sig af at huse den centrale flyveplads i Sydgrønland.\nForsvarlig trafikordning for Sydgrønland\nJørgen Wæver Johansen\nAfslutningsvis skal det præciseres, at redegørelsen udelukkende lægger op til, at Landstinget skal beslutte, om den videre planlægning og undersøgelsesproces skal varetages eller ej. Der er med fremlæggelsen af redegørelsen således ikke tale om et endeligt beslutningsgrundlag, som det ellers flere steder fejlagtigt fremstår som om den er\nLad mig afslutningsvis præcisere, at redegørelsen på ingen måde skal betragtes som et endeligt beslutningsgrundlag, som det ellers flere gange kommer til udtryk i dagspressen ... Redegørelsen lægger udelukkende op til, at Landstinget beslutter, om den videre planlægning og undersøgelsesproces skal vedtages eller ej.\nNarsarsuaq eller Qaqortoq - II\nTorsdag d. 19. september 2002\nOperatører, der vil beflyve Grønland, skal hvad indenrigsnettet angår samarbejde med en operatør, der allerede har et absolut monopol på indenrigsruterne, og man er nu fremover tvunget til at lande i Kangerlussuaq. Et absolut monopol kan lede til misbrug af dominerende stilling, som beskrevet i bemærkningerne til den grønlandske konkurrencelov\nNarsarsuaq eller Qaqortoq - I\nDette sammenholdt med de forsigtige skøn antyder, at Qaqortoq alternativet vil udgøre en betydelig belastning for samfundsøkonomien, hvor tabet måske ved en mere detaljeret og præcis dataindsamling vil nærme sig en lille halv milliard kr.\nNarsarsuaq eller Qaqortoq - Konklusioner og anbefalinger\nDe oprindeligt anbefalede projekter fra Buch og Partners ApS er de mest realistiske. Det blev her anbefalet, enten at udbygge helikoptertrafikken og bevare status quo, eller at etablere minimalistiske landingsbaner i de tre sydgrønlandske byer, hvor sidstnævnte har den fordel, at man kan investere i etaper\nLukningen af Dundas blev besluttet i Danmark på baggrund af verdenspolitiske hensyn, i skyggen af det kolde krig. Hvorimod lukningen af Narsarsuaq styres af privatpolitiske ambitioner og bliver besluttet i Nuuk.\nTrafikordning for Sydgrønland\nEfter hvad Wæver siger, flyver Air Greenland gratis mellem disse destinationer. Dette må så betyde, at andre rejsende til andre destinationer skal betale for de rejsende til og fra Sydgrønland, ved at betale mere for deres billetter\nStørre åbenhed omkring betalinger til flytrafikken\nDirektoratet for Boliger og Infrastruktur\nDet største tilskud gives til passagerer i distriktsbeflyvningen i henholdsvis Sydgrønland, Qaanaaq og Ittoqqortoormiit, hvor der for en billet betales under 10% af den reelle pris\nStop for Siumuts frådseri\nJørgen Wæver anstrenger sig for at få anlagt en landingsbane i Qaqortoq, skønt Narsarsuaq kun ligger en 10-15 minutters helikopterflyvning væk. Der er allerede afsat penge til renovering af Narsarsuaq, og renoveringen er allerede påbegyndt, udnyt dog de allerede eksisterende faciliteter, i stedet for at ødsle pengene væk\nMan må udpege, hvilke bygder der skal lukkes\nTirsdag d. 27. august 2002\nVi, der sammen med vores forældre har været ofre for G-60 politiken, ved udmærket godt, hvad det drejer sig om. For vi startede alting på ny.\nStatsministeren kom forbi\nFredag d. 23. august 2002\nSelv om statsministeren klart blander sig i et internt hjemmestyreanliggende kan han bidrage med en ekspertbistand, som måske kan være med til at sætte skub i en udvikling, som alle er interesserede i. Men samtidig kan der kastes lys over områder, som er med til at forhindre den nødvendige økonomiske ekspansion i erhvervslivet.\nVisionen for Grønland - lukning af bygder?\nOveni det hele har statsministeren nu givet Hjemmestyret en falliterklæring ved at foreslå, at Danmark nu skal vurdere, hvor i den grønlandske lovgivning, der spærres for en erhvervsudvikling og selvbærende økonomi - til brug for næste bloktilskudsforhandlinger!\nIkke så få initiativer er startet op\nFabrikken i Nanortalik, der har stået stille i mange år, er blevet genåbnet med en krabbeproduktion, og vil beskæftige en hel del arbejdere, når vi har overstået presset fra naturkræfterne, som vi ikke kan kæmpe imod\nHelligkøer skal slagtes\nJørgen Fleischer, Redaktør\nFredag d. 16. august 2002\nHvis man skal gøre sig håb om uafhængighed af bloktilskuddet og dermed selvstændighed, så er der ikke andet at gøre end at ændre det nuværende bosætningsmønster radikalt\nEn by er gået i stå\nBefolkningen i Nanortalik kommune sidder med hænderne i skødet, og betragter deres by, der er gået i stå i udviklingen. Man kan ikke sige, hvorfor byen er holdt op med at udvikle sig. »Virksomhedens« chef (borgmesteren) har ingen tilbud til sine »medarbejdere« (befolkningen)\nHold op med at lege og tag og bliv voksen\nFredag d. 9. august 2002\nHvad er det for en politik, du er i gang med i dagens Grønland. Hvem har bildt dig ind, at det går "åhh så godt" for resten af befolkningen, at du vil kunne give dig selv lov til at se bort fra virkeligheden og bare give dig til at levere luftkasteller, du som end ikke har nogen holdepunkt for at sige, at det skulle være samfundsøkonomisk\nVi vil være med i krabbefiskeriet\nVores fiskere, som andre fiskere i Grønland, der har lært erhvervet, vil gerne være med til at udnytte ressourcerne i havet. I løbet af 1900-tallet har de gentagne gange været tilskuere til forsøgsfiskeri, men sådan er det ikke mere. I dag i år 2002 må de have mulighed for være med i forsøgsfiskeriet\nFangere og fiskere i Upernavik forbigås\nLavindkomstgruppen bliver hårdt ramt af de beslutninger, som de politisk ansvarlige tager. For en fanger med en årsindkomst på 40.000 kroner er én fugl meget værdifuld. Sådanne begrænsninger på livets opretholdelse medvirker til udryddelse af fangererhvervet\nGrønland står foran hård slankekur\nJacob Kaare Sørensen\nTorsdag d. 8. august 2002\nKommissionen mener den sociale sektor har mistet overblikket og flere kommuner med fordel kan lægges sammen. Desuden vil man se alvorligt på antallet af bygder ... "Vi kommer ikke uden om ændringer af bosætningsmønstret. Det koster simpelthen det hvide ud af øjnene at sikre vilkårene for de folk, der bor dybt isoleret - og på et spinkelt erhvervsgrundlag ..."\nTuristcheferne i Sydgrønland, Nanortalik Tourism Service\nNarsaq Tourist Office\nLad os gøre det\nMandag d. 22. juli 2002\nNu må vi skele til vores nabo i vest (Canada og ikke mindst Alaska) og begynde at interessere os for beflyvningsstrukturen dér\nAir Greenland bestemmer udviklingen\nNu bestemmer Air Greenland, at alle passagerer ud af landet skal samles i Kangerlussuaq. Indkøb af den nye Airbus bestemmer infrastrukturen og udgiftsniveauet. Tilsyneladende bliver hjemmestyrets trafikdirektorat kostet rundt med af flyselskabet, fordi direktoratet ikke har foretaget de nødvendige analyser og beregninger, der viser konsekvenserne af det man gør\nWævers flyvske planer\nFredag d. 5. juli 2002\nBorgmestrene i Narsaq og Nanortalik finder, at Jørgen Wæver Johansen er ved at gøre præcis samme fejl som manden i H. C. Andersens eventyr. Borgmesteren i Qaqortoq finder til gengæld planen ganske oplagt\nMineralefterforskning i Grønland\nHans Kristian Olsen\nFredag d. 28. juni 2002\nEfterforskningsselskaberne er blandt andet på grund af den korte feltsæson her i landet stærkt afhængig af helikoptertransport i forbindelse med deres efterforskning, og Grønland kan desværre ikke konkurrere med andre lande inden for dette område, idet Grønland er berygtet for verdens dyreste priser på helikoptercharter\nFredag d. 21. juni 2002\nDet må forventes, at et stort antal passagerer fra Qaqortoq skal afsætte to rejsedage til Danmark efter den 28. oktober oven i de stærkt forlængede rejsetider\nNedlæg lufthavnen i Qaarsut\nFredag d. 14. juni 2002\nFør lufthavnen i Qaarsut havde Uummannaq op til 10 ugentlige beflyvninger til og fra Ilulissat, og en rejse varede under én time. Nu tager samme tur i tid mellem hen halv og en hel dag, hvis der da ellers er plads ...\nProblemer med Uummannaq Lufthavn\nFør etableringen af lufthavnen kunne man opleve, at S-61 forbindelsen fra Ilulissat til Uummannaq nogle få gange om året kunne være forsinket på grund af vejret ...Ved etableringen af lufthavnene blev vi lovet regularitet ...I dag er det spørgsmålet om disse ting er blevet indfriet ...\nBedre teleforbindelse ønskes\nHvad med en anden udbyder? - Hvad med f.eks. de mange udbydere i Danmark, er det måske uretfærdigt med monopol her i landet?\nDirekte indrejse fra udlandet til Sydgrønland bliver lukket\nTirsdag d. 11. juni 2002\nSåfremt etableringen af en ny landingsbane ved Qaqortoq besluttes, vil dette medføre, at turismen i Sydgrønland bliver lukket. For hvem gider at tage til Sydgrønland som turist og betale dobbeltpris frem for at flyve direkte ind i området\nQasigiannguit er en af de ældste byer i landet\nDet vi mangler her i byen er nye arbejdspladser, som kan skabe indtægter for befolkningen og som kan blive byens fremtid\nPoul V. Jensen\nDet er heller ikke sandt, at piloter skal have erfaring i beflyvning af lufthavnen i Narsarsuaq. Der foreligger ingen officiel restriktion på dette område. Alle flytyper op til en vis størrelse kan derfor uden restriktioner operere på lufthavnen i Narsarsuaq\nForudsætninger for atlantbeflyvning\nFredag d. 31. maj 2002\nJeg kan i øvrigt heller ikke erindre ... at man ønsker at dreje nøglen om i Sydgrønland, hvilket ville være følgen af en nedlæggelse af atlantbeflyvningen\nNy forsvarsaftale, nødvendig\nTirsdag d. 21. maj 2002\nDebatten om en fornyelse af den dansk/ amerikanske forsvarsaftale fra 1951 er mere aktuel end nogensinde. I USA fortsætter arbejdet med et missilforsvar, og i Danmark har forsvarsminister Svend Aage Jensby i den danske presse frejdigt givet udtryk for, at Danmark naturligvis skal stille faciliteterne i Pituffik til rådighed\nVi kan godt selv\nFredag d. 17. maj 2002\nI øvrigt har Air Greenlands regularitet over Atlanten i år været bedre end visse »voksne flyselskaber«\nSkjulte bestræbelser på en affolkning\nHvad er der blevet af de personer, der gennem årene har fremsat flotte ord med deres skarpe tunger, og som til tider gav sig selv ufattelige goder i deres iver for at lade som om de arbejdede? Man kan ikke sige andet end at Siumut i de foregående år har siddet på topposterne i selskabets ledelse, bestyrelse, repræsentantskab, og sågar i den politiske ledelse\nGrønlandsfly A/S har ikke lagt skjul på, at der ved en fortsat anvendelse af DASH-7 flyene kan ses frem til et fortsat stigende pres på priserne på flybilletter. Dette skyldes de meget kraftige stigninger i reservedelsomkostninger og de generelle vedligeholdelsesomkostninger\nForudsætningen for at gennemføre atlantflyvningerne må klart være, at den pågældende operatør kan garantere den fornødne tekniske regularitet og reservekapacitet\nFlytrafiksituationen til Sydgrønland\nMandag d. 29. april 2002\nBeflyvningen af Sydgrønland dels fra Island, dels fra Danmark, har i mange år ikke været fuldt tilfredsstillende, og fartplanerne og beflyvningsfrekvensen har ikke været til turismebranchens fulde gavn. Derfor ses der gode udviklingsmuligheder i en hyppigere og mere stabil frekvens\nTeles interesser - og andres\nKlaus Georg Hansen, cand. mag i etnografi\nTirsdag d. 16. april 2002\nMen jeg mindes ikke et eneste tilfælde, hvor hjemmestyret har vedtaget andet end det, som Tele har »foreslået«. Hjemmestyret er jo overhovedet ikke gearet til at udarbejde realistiske og kvalificerede alternativer til Teles anbefalinger\nJørgen Mylliin Lings\nLangt de fleste højskoler og lignende selvejende institutioner skal ikke forrente den kapital, de investeringer, der er foretaget i bygninger med mere. På grund af deres samfunds orientering og kulturelle virke er de fritaget for indkomstbeskatning. Ofte har de særlige økonomiske begunstigelser, der i modsætning til private virksomheder muliggør højskolernes »non profit« virksomhed\nTag på højskole og lær alt om hoteldrift\nOve Karl Berthelsen, Landsstyremedlem for erhverv og arbejdsmarked\nHøjskolerne er selvejende institutioner, som skal være selvbærende økonomisk, og dette nødvendiggør, at vi ligesom andre virksomheder må være opfindsomme for overhovedet at overleve. Det er i denne sammenhæng, jeg nu begynder at overveje at udvide vore kursustilbud med et nyt, nemlig »Tag på højskole og lær alt om hoteldrift«\nFør en realistisk politik!\nLars Jørgen Kleist\nFredag d. 5. april 2002\nVi må til at spørge os selv, om det ikke vil være mere rigtigt at opprioritere problemerne i fiskeriet, hvorfra vi i øjeblikket får hovedparten af vore indtægter. Vi må til at spørge, om vi ikke kan forbedre fiskeriet, så vi kan skaffe større indtjening ad den vej.\nBedst mulige service til mindst mulige pris\nAnton M. Christoffersen\nTELE har kun den principielle holdning, at de kunder der bruger Internettet også skal bidrage til dækningen af de omkostninger, der er forbundet med at udvikle og vedligeholde det grønlandske telenet, og her er volumentakseringen den mulighed, vi finder bedst anvendelig og mest retfærdig.\nI fremtiden vil hver enkel teletjeneste ikke have »sine egne« faste kredsløb i »trafikmaskinen« mellem byerne og til udlandet. Der vil i princippet kun være »et meget stort fast kredsløb« som alle teletjenesterne er fælles om at benytte. Telefon-, TV-, radio-, internet- og datasignalerne bliver alle delt op i små datapakker som flyder gennem det »store faste kredsløb« med hver sin adresse, som fortæller, hvor datapakken skal afleveres.\nBygder må nedlægges\nTønnes O.K. Berthelsen\nEt Grønland med en befolkning der til stadighed ønsker mere selvstændighed må nødvendigvis indse, at denne aspiration forudsætter radikale ændringer på bosætningsmønstret ...\nGrønlands fremtidige flytrafikstruktur\nFredag d. 8. marts 2002\nDerudover kan det også vise sig fordelagtigt at etablere en landingsbane i Qaqortoq på 1199 meter, som kan overtage rollen som indfaldsport til Sydgrønland, på bekostning af Narsarsuaq.\nNy prispolitik hos Tele Greenland A/S kan dræbe det grønlandske IT potentiale\nJeg vil gå så vidt som til at sige, at en ændring af Tele Greenlands nuværende pris- og produktpolitik er en af forudsætningerne for at vi kan få større selvstyre i Grønland.\nDer er for mange zulu-konger i et fattigt land - og det har vi ikke råd til!\nTirsdag d. 26. februar 2002\nHvorfor er det så svært for nogle af vores dygtige turistfolk at samarbejde og glemme deres prikkende irritation over, at de vil være konger i deres regioner og helst være dem som styrer processen, vel at mærke også at få sponsoreret deres ideer, gennem en i forvejen forarmet pengekasse?\nVi indsatte postflyet for at gøre det billigere og bedre\nFredag d. 8. februar 2002\nSkulle vi fremover alene benytte Grønlandsfly, og stoppe brugen af postfly, vurderer vi det som endog meget tvivlsomt, at vores serviceniveau vil blive bedre - men det vil helt sikkert blive dyrere at sende breve og pakker\nSvend Erik Rothberg\nFredag d. 1. februar 2002\nRALs nye fragttarif er blevet til i glimrende samarbejde mellem RAL og Direktoratet for Boliger og Infrastruktur helt uden at være sendt ud i de sædvanlige og tidskrævende høringsrunder, hvad der ellers er skik og brug her i landet\nFragten bliver realistisk for nogle og billigere for andre\nDog har det været et klart politisk ønske at man skal tilgodese raten på stykgods for at bibeholde et fast forhold mellem prisen på stykgods og containere. Dette for at tage hensyn til små forretningsdrivende og kunderne i yderdistrikterne. Det er jo forudsætningen for at bevare det spredte bosætningsmønster i Grønland\nHvornår begynder Post Greenlands Paartoq at beflyve yderdistrikterne?\nFredag d. 11. januar 2002\nAlle og enhver, der har noget med service på landsbasis at gøre, og som ejes af det offentlige, bør planlægge til fordel for hele befolkningen, da vi i yderdistrikterne er medborgere i Grønland som alle andre.\nMagert valgflæsk - men ingen realiteter\nTirsdag d. 23. oktober 2001\nSe engang på kortene, bedøm, hvilke byer - der har eller ikke har - eksistensberettigelse. Når man har studeret dette, skulle man egentlig tro, at en ny koncenstrationspolitik ville stå øverst på selvstyrekommissionens liste over Grønlands mulige redningsplanker\nI Sydgrønlands Kommuneforening ser vi med bekymring til de seneste udmeldinger omkring ændringer af Grønlandsflys fartplan år 2001\nTommy Marø, Landsstyremedlem\nGrønlandsfly kom for nogle år siden med en udmelding om, ikke at ændre fartplanerne for de næste fem år. Ikke desto mindre har der, siden man kom med førnævnte udmelding, været foretaget ændringer af den ene og anden slags\nTuristpolitikken skaber øget afhængighed\nFredag d. 12. oktober 2001\nLad os i første omgang satse på et begrænset antal geografiske områder, så der hurtigt kan opbygges den kritiske masse af service og aktiviteter, som er nødvendig for, at turistudviklingen rigtigt kan komme i gang i de pågældende områder\nPå tide med omkostningsdæmpende initiativer\nAne Hansen, Borgmester, Kommune Qeqertalik\nTirsdag d. 9. oktober 2001\nVi kan allerede nu se, hvor store besparelser, der ville være, hvis Grønland begyndte at importere dagligvarer fra Canada. På den anden side er der også bedre samhandelsmuligheder end med Danmark, når man tænker på, at vi har fælles fødevaregrundlag med vore frænder i Canada. Det bør Grønlands Landsstyre foretage en undersøgelse af i samarbejde med ICC\nDet hele skal hænge sammen\nFredag d. 5. oktober 2001\nGrønlandsfly’s trafikprogram blev offentliggjort i maj, for 3½ måned siden (så der har været god tid til synspunkter)\nTale ved Folketingets åbning\nTorsdag d. 4. oktober 2001\nDet er næppe sandsynligt at Grønland vil blive et terrormål, men vi er selvfølgelig bekendt med at Danmarks øgede beredskab også omfatter Grønland og Færøerne. Hvad konkret det øgede beredskab går ud på ved jeg imidlertid ikke. Og i virkeligheden er det nok også bedst at regeringen ikke løfter sløret for meget om de faktiske tiltag. Imidlertid bringer det tankerne hen på, analog Anden Verdenskrig, hvem der vil tage sig af forsyningen af Grønland, dersom Danmark ikke kan?\nUd af isolationen - billigere billetter til Qaanaaq\nQaanaaq-borgerne behøver derefter ikke længere at være afhængig af Pituffik. Dette har været et af formålene med anlæggelsen af Qaanaaq Lufthavn. Passagerer til og fra Pituffik må således i fremtiden flyve med helikopter til og fra Qaanaaq for at opnå forbindelse til det øvrige rutesystem i Grønland\nLad mig tage et eksempel: Hvert år tager 9.000 passagerer fra Qaqortoq til Narsarsuaq for at rejse videre derfra, og lige så mange tager fra Narsarsuaq til Qaqortoq. For det er deres destination. Derudover er der 2.300 transitpassagerer, der rejser gennem Qaqortoq. Og da Qaqortoq - Narsarsuaq tur/retur koster 1.600 kroner, så kunne disse 30 millioner kroner bruges til at rette op på problemerne i trafikken i Sydgrønland\nTrafikal stillingskrig giver kaos\nTirsdag d. 2. oktober 2001\nFørst for godt en måned siden meldte Mittarfeqarfiit ud, at lufthavnsvæsenet på grund af mangel på flyveledere ikke ser sig i stand til at holde lufthavnene åbne om søndagen\nTrafik i Sydgrønland er og bliver gådefuld\nFredag d. 28. september 2001\nVi vil forslå at der kommer en dialog mellem trafikselskaberne og turistaktørerne. Vi hører sammen på den måde at trafikselskaberne laver fartplanerne og turistaktørerne bringer gæsterne hertil. Derfor er det vigtigt at vi ikke overrasker hinanden, men derimod arbejder sammen om at få det hele til at passe sammen\nGrønland - siumutternes legeplads\nMan accepterer stiltiende, at Royal Greenlands voksende gæld nu er på tre milliarder, mens den for fem år siden kun var 1.7 milliarder\nGrønlandsfly smadrer turismen i Sydgrønland\nTirsdag d. 25. september 2001\nQaqortup Kommunia har netop erfaret, at Grønlandsfly radikalt har ændret sommerfartplanen for Sydgrønland for år 2001. Dette er som sædvanligt sket uden, at man har ulejliget sig med at drøfte forslaget til ændringer med de lokale politikere, erhvervslivet eller turoperatørerne i området\nKritik af Grønlandsfly\nFredag d. 21. september 2001\nDette blev med et slag ændret efter 1. september i forbindelse med åbningen af lufthavnen i Qaanaaq, da Grønlandsfly indsatte 2 ugentlige Dash-7 fly til erstatning for ovennævnte flyforbindelse med Boeing 757. De 2 ugentlige fly skulle desuden betjene Qaanaaq området.\nEn hel branche på spil\nHelge Tang, formand for Brancheudvalget for hotel, restaurant og turisme\nLandsstyret har stillet forslag om begrænsning i adgangen til at foretage skattemæssige afskrivninger, således at verdens til dato enkleste afskrivningsregler med et slag bliver dels begrænset og dels gjort mere komplicerede med masser af fortolkningstvivl og -usikkerhed, som kan give arbejde til snesevis af advokater, revisorer og skatteadministratorer\nHar vi virkelig råd til landingsbanerne?\nSten Egede Hegelund\nTorsdag d. 6. september 2001\nSom alle andre vælgere ønsker vi at se og snakke med jer i Paamiut. Vær ikke generte over os, og afse blot én dag til os. Lej blot en helikopter (hvis alt andet glipper) ved hjælp af vore skatter.\nHvad skete der med den fysiske og økonomiske planlægning i Grønland?\nMan kan for alvor godt være nervøs for udviklingen, hvis man tænker på, at der skal indføres en selvbåren økonomi på luftige begreber som fri markedsøkonomi og privatisering! Da man sidst begyndte at flytte rundt på befolkningen var det trods alt en sammenhængende offentlig fysisk og økonomisk planlægning, der over flere femårsplaner sikrede, at der i det mindste var en forsvarlig materiel velfærd i sigte\nFlytrafik for hele samfundet\nFredag d. 24. august 2001\nKonkurrencen har foreløbig givet dårligere service og højere priser over det hele. Flybilletterne er blevet dyrere, luftposten er blevet dyrere, servicen er blevet forringet, og brugerne skal nu betale en større del af driften af de dyre lufthavne\nSelv om Grønland er placeret tættere ved det store nordamerikanske marked end det ekspanderende europæiske marked, stammer landets import af varer og tjenesteydelser i langt overvejende grad fra Danmark. Dette skyldes ganske givet historiske traditioner\nRoyal Greenland kan ikke løbe fra sin aftale med hjemmestyret\nJohan Lund Olsen\nDe aktiviteter, der er omfattet af aftalen, er gældende til udgangen af 2002, hvilket i sagens natur betyder, at aftalen er bindende for Royal Greenland hele dette år og hele næste år med\nNu må vi forpligte os\nQaqortoq er Sydgrønlands største by. Vi er ikke ude på at »stjæle« initiativet fra vore nabobyer. Men det, der går godt i Qaqortoq, er positivt for hele landsdelen\nVejen mellem Sisimiut og Kangerlussuaq bør have en chance\nFritz Baumann Petersen\nFredag d. 10. august 2001\nMen hvad er Nuuk? - En administrationsby holdt oppe af hjemmestyrets tilstedeværelse og de afledte serviceydelser. - Et kunstigt samfund kalder nogle Kangerlussuaq, men i bund og grund er Nuuk et meget kunstigt servicesamfund\nAG farer med usandheder\nEksempelvis har Paamiut for tiden en ugentlig forbindelse, hvilket - desværre - har medført visse uregelmæssigheder i postbefordringen til byen ... I den sammenhæng har jeg ikke bemærket, at AG målrettet har kæmpet for en bedre postbefordring hér - men i Paamiut har avisen måske ikke så mange abonnenter eller stort løssalg?\nSisimiut - Kangerlussuaq - et vejprojekt fra 1970\nFredag d. 27. juli 2001\nMen grønlandsministeren turde ikke udelukke, at en vej mellem Sisimiut og Kangerlussuaq en dag dukkede op som en realitet i forbindelse med en kommende løsning af trafikproblemerne i Grønland\nSydgrønland hører til bygder og yderdistrikter\nTorsdag d. 26. juli 2001\nKoncession på postområdet er ikke bare en eneret, men også en pligt, og væsentlige forringelser i servicen er alvorlige sager, som på forhånd bør diskuteres med forbrugerne. Med ansvar for posten her i landet er det uanstændigt af Post Greenland at sløjfe avisdistributionen til en stor del af landet\nLufthavne skal placeres i byerne\nJeg er fuldstændig enig med Oluva Funding i, at vi må skabe økonimiske kraftcentre. Nuuk og Qaqortoq er oplagte emner i den henseende, ligesom der er mulige kraftcentre i byer i Nordgrønland\nSermitsiaq har fået solstik\nFredag d. 20. juli 2001\nVi følger borgmesteren i Grønlands næststørste by, Hermann Berthelsen i Sisimiut, og foreslår, at der hurtigst muligt bygges en vej fra Sisimiut til Kangerlussuaq. Ikke en stor sekssporet motorvej, men blot en ganske almindelig landevej\nSAS, a company you'll never forget\nTorsdag d. 12. juli 2001\nThe local SAS Station crew behaviour and the SAS HQ treatment of passengers led us to a conclusion, that, either we found ourselves in the darkest corner of Black Africa (sorry, beautiful continent), or SAS Customer Care Program reached its rock bottom\nBeskrivelse af forholdene omkring strejken i Grønland 27/6 - 1/7 2001\nKunne man forestille sig, at DSB efter en strejke udvidede antallet af 1. klasses pladser og inddrog et tilsvarende antal 2. klasses pladser, og så ellers lod folk, der i forvejen havde for billetter og reservationer til 2. klasse, vente på et tog, der ville komme en af de nærmeste dage?\nRegeringen fastholder sin politik om NMD og Thule\nFredag d. 6. juli 2001\nInterview med Mogens Lykketoft: Der er ingen økonomisk sammenhæng mellem Thule-basen og Danmarks forsvarsudgifter, herunder Danmarks deltagelse i NATO.\nDen store verden og os\nSer vi på Island som vores nærmeste nabo, så er det USA, der på grund af sin militære tilstedeværelse opførte den internationale lufthavn og store dele af vejnettet. En islænding, som undertegnede talte med, mener, at det er godt, at de fremmede hjælper, men man må selv regere\nVestnorden - fremtidens port til udvikling\nStig Rømer Winther\nFredag d. 8. juni 2001\nPå mange måder kan man undre sig over, at porten til de tre vestnordiske lande ikke er Keflavik, istedet for idag, hvor to af landene har København som gateway til det store udland. Måske vil en visionær plan være, at vi i fremtiden benytter Island som porten til det store udland.\nVejen fra guldminen til Nanortalik\nOle Christiansen, direktør for Nuna Minerals\nDe fortsatte efterforskningsaktiviteter i 2001 vil forhåbentlig fortsat bære fremad for projektet - vi har ikke grund til at tro andet - og parterne i projektet håber på at kunne igangsætte en produktion, som vil kunne være lønsom på trods af dagens relativt lave guldpriser\nGrønlandsfly A/S gav igen familien Grønland fingeren\nFredag d. 27. april 2001\nSet fra gadeplan er bestyrelsens troværdighed allerede gået tabt, da man i kammerateriets og nepotismens navn indplacerede en partipolitisk valgt formand\nVi ville være taget afsted forlængst\nTirsdag d. 24. april 2001\nHvis det havde været i fortiden, var vi forlængst taget afsted efter fangstdyrene, men da det er blevet fremmed for os, forbliver vi boende på vore opholdssteder og kan ikke gøre andet end at beskylde hinanden\nGrønlandsflys bestyrelse bør gå af\nFredag d. 20. april 2001\nLandsstyrets tillid til selskabets bestyrelse kan ligge et meget lille sted. Det fremgår klart af Steffen Ulrich-Lynges udtalelser på generalforsamlingen. Men man kan undre sig over, at både Grønlands Hjemmestyre og de øvrige ejere kan have en bestyrelse, som de ikke har tillid til\nTirsdag d. 13. marts 2001\nMed et konkurrerende flyselskab til at ånde sig i nakken bliver Grønlandsfly nødt til at droppe de ruter, der ikke betaler sig, og hjemmestyret må derfor i gang med nye udbudsrunder for servicekontrakter for al flyvning, der ikke løber rundt\nSkal vi opretholde de mange bosteder\nFredag d. 9. marts 2001\nI dag holder vi de mange bosteder gående, takket være rigsfællesskabet. Men piben får en anden lyd, når vi skal til at undvære det årlige tilskud på tre milliarder og stå på egne ben.\nCentralisering påny påbegyndt i det nye millenium\nTorsdag d. 1. marts 2001\nMan ser at sportsforeninger får betalt rejser rundt om i landet, men de unge mennesker der stræber efter at blive færdige med deres uddannelser må vente til sommerferien. Og de må holde hjemlængslen, forskelsbehandlingen, mobningen og afsavnet ud\n66% afgift på ferierejser\nNår den ene halvdel af befolkningen rejser gratis, må den anden halvdel nødvendigvis betale dobbelt\nHer går det godt\nFredag d. 2. februar 2001\nAlt ser godt ud. Men nyhedsbrevet glemmer at fortælle, at vi skubber en milliardregning foran os, og at man udskyder betalingen af den regning for at tegne et rosenrødt billede af den øjeblikkelige situation\n»Den sande historie om den interne beflyvning «\nTirsdag d. 30. januar 2001\nI forbindelse med vedtagelsen af landstingsfinanslov 2001 var der politisk flertal for, at en finansiering af merudgiften skulle ske inden for trafikområdet, og at det skulle ske gennem en regulering af de takster, der af den enkelte passager - direkte eller indirekte - betales til Mittarfeqarfiit, og som der fra landskassens side er givet et betragteligt prisdæmpende tilskud til\nPolitikerne har opgivet\nOnsdag d. 24. januar 2001\nNår politikerne blot lader priserne på flytransport stige og stige, kan det kun være fordi, politikerne ikke oplever prisstigningerne som noget problem. Hvorfor det? Muligvis fordi de ikke selv betaler deres flybilletter!\nHvad der er sket i Grønland i løbet af de tre sidste måneder af år 2000, som nødvendiggør en sådan kolbøtte? Er politik blot skuespil? Eller er politikerne så inkompetente, at de ikke kan se, at de handler i strid med egne ord?\nGrønlandsfly i turbulens\nSamlet får kunderne i flytrafiksystemet en regning i størrelsesordenen 150 millioner kroner i konsekvens af bortfald af krydssubsidieringen, liberalisering af lufttrafikken og udfasningen af S61-helikopterne. Det kan næppe alene forklares med stigende fuel-priser og ufordelagtige dollarkurser!\nDen bedste molbohistorie\nTirsdag d. 16. januar 2001\nHverken tobakken eller sprutten tåler imidlertid yderligere beskatning, og hvad er så mere nærliggende end at lægge afgifter på flyvningen selv?!\nGrønlandsflys nye prissystem\nDer er en klar udnyttelse af dominerende stilling på markedet. Systemet ville aldrig være indført, hvis der var konkurrence. Så ville man konkurrere om, hvem der kunne gøre det billigst og bedst for forbrugerne\nDerfor bliver det igen dyrere at flyve\nFredag d. 5. januar 2001\nMed en øget direkte betaling vil Mittarfeqarfiit netop få incitament til at fortsætte den effektivisering af driften, som alle medarbejdere i Mittarfeqarfiit hidtil har medvirket til\nKonkurrencenævn på lav-blus\nHertil kommer at nævnet fortsat kører på en midlertidig ordning, hvor vi indkøber sagsbehandlingen hos Konkurrencestyrelsen i Danmark. Man er hverken i Statsministeriet eller i den danske styrelse indstillet på, at dette skal fortsætte i al evighed\nRoyal Greenland skal have mere konkurrence\nFredag d. 29. december 2000\nKonkurrencenævnet finder at både konkurrenceklausulen og priskonsulatationsaftalen udgør en konkurrencebegrænsning. Nævnet har derfor besluttet, at der skal indledes forhandling med Royal Greenland A/S, Polar Seafood A/S og Upernavik Seafood ApS om at bringe de skadelige virkninger af konkurrencebegrænsningen til ophør\nNuuk Imeq's eneret søges bragt til ophør\nKonkurrencenævnet har besluttet, at såfremt der ikke foreligger lovgivning eller tilsvarende vedrørende Nuuk Imeq's eneret, så vil nævnet indlede forhandling om ophør af eneretsbe stemmelserne. En sådan forhandling kan lede til, at eneretsbeføjelserne ophæves eller ændres så andre også får adgang til det grønlandske marked\nKNR Marketing skal være mere gennemsigtig\nAviserne AG, Sermitsiak og forlagsvirksomheden Lokaltelefonbogen har klaget til konkurrence nævnet fordi de mener, at KNR gennem deres lave priser på skilereklamer underbyder avisernes og forlagene på dette område, hvorved det bliver vanskeligere at sælge reklamer i aviser og øvrige trykte blade/bøger\nGrønlandsfly må ophøre med hidtidige praksis\nGrønlands konkurrencenævn har meddelt Grønlandsfly, at nævnet finder flyselskabets praksis omkring anvisning af hotel til strandede transitgæster i Ilulissat i strid med konkurrenceloven\nSynlige erhvervsrabatter på el og vand\nDet er ved lov besluttet hvilke virksomheder, der kan få el og vand til den såkaldte fiskeindusti-tarif, men det har vist sig, at der også er andre virksomheder, der kan købe el og vand til denne særlige tarif\nDet bliver igen dyrere at flyve\nFredag d. 22. december 2000\nNu er lufthavnsvæsenet et monopol, der selv kan fastsætte sine indtægter efter sine udgifter og ikke omvendt. Der er intet incitament til at spare på driften Ved en kommmunalisering kan der skabes konkurrence mellem lufthavnene om, hvem der er bedst og billigst\nFlypriser og liberalisering\nTorsdag d. 21. december 2000\nEnsprissystemet har gennem tiden skabt socialt sammenhold om elendighed. Det animerer mere til passivitet end aktivitet, mere til at kræve end at til at yde. Ensprissystemet har ikke tvunget os til kamp for fremskridtet. Det har ikke fået os til at løfte i flok for fremgang, men har samlet os i et kæmpestort socialt venteværelse, som hedder Grønland\nSkandalen om Qaanaaq\nFredag d. 20. oktober 2000\n120 millioner stopper landsstyret i den nye lufthavn i Qaanaaq, men det er penge smidt ud af vinduet. For befolkningen får ikke bedre beflyvning end hidtil\nEn vision for fremtiden\nMandag d. 25. september 2000\nDet er ... helt afgørende, at der skabes en bred og fast politisk opbakning bag de pejlemærker, der fremgår af den Strukturpolitiske Handlingsplan\nFormanden svigter Grønlandsfly\nLørdag d. 9. september 2000\nDet er håbløst, at personlige ambitioner og magtkampe skal bestemme flysikkerheden her i landet\nAnlæggelse af lufthavn i NanortalikAG\nTorsdag d. 17. august 2000\nI Nanortalik har vi som landets sydligste kommune desværre ikke den samme politiske bevågenhed som eksempelvis landets nordligste kommune har med hensyn til etablering af en lufthavn\nEn 850 meter lang narresut\nTirsdag d. 1. august 2000\nLandstinget har besluttet, at Qaanaaq skal have sin egen landingsbane og ligge som den nordligste vendeplads i et fastvinget trafiksystem - uden om Pituffik, Thule Air Base\nOm fup-landingsbanen i Qaanaaq\nTorsdag d. 27. juli 2000\nLufthavnsvæsenet siger, at det under alle omstændigheder skal have base i Pituffik og ikke har planer om at flytte personel til Qaanaaq\nVækstcenter tanken bør støttes\nFredag d. 30. juni 2000\nLandspolitikerne må stoppe den centrale detailstyring og give kommuner og erhvervsliv de bedst mulige rammer for udvikling og dermed økonomisk vækst.\nStop nu det pinlige tiggeri\nDet er faktisk utrolig svært at se formålet med at bygge en lufthavn i Qaanaaq. Det tror jeg, man skal være politiker for at kunne. De alternativer, der er at vælge imellem, er begge både dobbelt så besværlige og dobbelt så dyre, som det vi har i dag\nOffensiv erhvervspolitik i fire vækstcentre\nOnsdag d. 21. juni 2000\nSå meget mere er der grund til at ophæve loven om arbejdskraftens tilgang til Grønland. Loven er vanskelig at administrere - og den kan medvirke til øget polarisering mellem befolkningsgrupperne i Grønland\nStrukturændringer skal sikre vækst\nLandsstyrets beretning peger på mange måder i den rigtige retning. Tilskudsgrønland skal erstattes af et aktivt erhvervsgrønland, men processen tager tid\nUSA må betale for sin sikkerhed\nFredag d. 2. juni 2000\nHvis basen ikke havde været der, og hvis Danmark havde haft ansvaret for Grønland i dag, ville staten have bygget en lufthavn i området for lang tid siden.\nNuuk må udbygges\nFredag d. 24. december 1999\nI Uummannaq siger man for eksempel, »det er os der tjener pengene, men det er Nuuk, som bruger dem«. I Paamiut føler man sig snydt af landsting og landsstyre.\nAnlæggelsen af Vejrstationen i Thule\nOnsdag d. 24. november 1999\nKasserne med Corned Beef varede i tre måneder, og retten blev serveret med tomatketchup til middag een dag og uden ketchup til aftensmad, næste dag var det omvendt.\nDu kan lave din egen varme for halv pris\nDet er en bagvendt måde at spare på energien på. Og hverken privatpersoner eller industrierne kan være tilfredse med den fremgangsmåde.\nFinansudvalgets betænkning ved 2. behandling af forslag til finanslov 2000\nSøndag d. 17. oktober 1999\nFinansudvalget afventer derfor et udspil i den forventning, at Landsstyret - i kraft af sin viden om alkoholproblemets alvorlige karakter - har overvejet en strategi på området, som snarest udmønter sig i konkret handling.\nNu må Poul Nyrup sikre beredskabet\nFredag d. 15. oktober 1999\nPoul Nyrup roser sig af Grønland og den danske politik i Grønland. Men her svigter man på et afgørende punkt.\nFredag d. 8. oktober 1999\nDet gør navnet Grønlandsbanken til en falsk varebetegnelse. Banken burde skifte navn til »Hovedstadsbanken NUUK« eller kort og godt »MonopolBANKEN«\nPolitiske hjerneceller i arbejde\nTirsdag d. 5. oktober 1999\nHer troede vi, at det nye Landsting havde visioner. At det nye Landsting ville lytte. At det nye Landsting ville hæve sig over alle de andre Landsting vi igennem tiderne har slæbt rundt på. Det ser ud til, at vi igen har tabt.\nLandingsbanen ved Uummannaq\nTorsdag d. 29. juli 1999\nMen bifaldet og skulderklappene kom til at brænde i håndfladerne på vælgerne i Uummannaq, hvis chance for en landingsbane i byen for altid er forpasset.\nI mål !\nGennemførelsen af denne tur over indlandsisen åbner op for helt nye muligheder for Grønland. Forsyning og servicering af bygderne Først og fremmest vil gennemførelsen af denne tur give helt nye muligheder for at binde Grønland endnu tættere sammen.\nNye ulovligheder i det gamle landsstyre\nTorsdag d. 6. maj 1999\nHver gang, der lukkes en skabsdør op i det gamle trafikdirektorat, vælter det ud med beskidte sager, siger nogle af de undrende nyvalgte politikere i Landstinget. Forleden flød der en rigtig stinker ud på gulvet, da det viste sig, at landsstyreområdet og Grønlands Lufthavnsvæsen havde sat demokratiet ud af spillet. Og det var ikke bare sådan, at man havde lempet sig uden om de demokratiske spilleregler. Nej, man gik direkte imod en landstingsbeslutning.\nPolitikerne skal retsforfølges\nDEN NYUDNÆVNTE Grønlandsfly-formand, Peter Grønvold Samuelsen, var ansvarlig leder af det landsstyreområde, der ubestridt har fået flest skideballer. Men det er nok mere hans egen skyld end nogen andens. Det har åbenbart været ligegyldigt, hvem hans overordende landsstyreformand var, så gik der kuk i landsstyreområdet. Loven blev sat ud af kraft, og landsstyremedlemmets personlige moral og retsopfattelse blev direktoratets grundlov.\nHån mod vælgerne\nFredag d. 30. april 1999\nOm politiske bestyrelsesformænd er det iøvrigt uforståeligt, at landsstyret bliver ved med at sidde diverse advarsler overhørig. Senest fra Det rådgivende udvalg vedrørende Grønlands økonomi.\nHST's ordinære generalforsamling\nFredag d. 23. april 1999\nHvorvidt det var hans behandling af dette emne der kostede den daværende, ansvarlige landsstyremedlems hans plads i Landstinget og Landsstyret, kan vi ikke vide. Men hvis dette måtte være tilfældet begræder HST ikke resultatet. Kun sjældent har vi oplevet en så arrogant, bedrevidende og overlegen behandling af et for erhvervslivet dybt alvorligt problem.\nHvad er rimeligt og hvad er uklogt?\nHvordan skulle Dundas kunne udvikles til en by i den størrelsesorden uden den support og støtte der er kommet fra Amerika, Danmark og resten af det grønlandske samfund? Dundas havde i dag ganske sikkert, maximalt været på størrelse med Siorapaluk eller Savissivik, måske 70 - 90 mennesker eller måske til og med Moriusaq med ca 40 mennesker.\nRimeligt - men uklogt krav\nFredag d. 19. marts 1999\nFaktisk burde staten betale hver en krone, for det er staten, der har bragt kommunen i den situation, den er i. Hvis basen ikke var bygget, havde staten i sin tid været tvunget til at bygge en landingsbane for at sikre forbindelsen til befolkningen i Grønlands nordligste kommune.\nSvar på kritik fra Grønlands Arbejdsgiverforening\nTorsdag d. 4. marts 1999\nMin sagsbehandling tager sit udgangspunkt i en vurdering af, om den påklagede myndighed har begået fejl eller forsømmelser ved sin sagsbehandling. Jeg tager derfor ikke mit udgangspunkt i politiske eller økonomiske følger en klage måtte få.\nVågn op vælgere!\nOnsdag d. 20. januar 1999\nHvorfor skal vi vente et par generationer med at skifte en "dårlig" politiker ud? Derfor kære vælger, vågn op! og stem ikke bare blindt på de politikere du har gjort før i tiden!!! Men tænk dig om, se hvor tiden er gået hen og spørg dig selv, om politikerne er gået samme vej?\nSæt priserne ned\nFredag d. 15. januar 1999\nI stedet for har flyselskaberne fået lov til at forhøje deres billetpris med fem procent. Hvad der er grund til denne prisforhøjelse kan man sætte spørgsmålstegn ved. Det er i hvert fald ikke fordi flybrændstof er blevet dyrere. For SAS’s vedkommende er det måske fordi, de har sat billetprisen ned på ruter, hvor de har konkurrence. Så er det jo let at forhøje billetprisen på de ruter, hvor selskabet har en monopollignende status.\nLuk Kangerlussuaq - og Narsarsuaq!\nMandag d. 21. december 1998\nHvorfor skal man igennem disse lufthavne, som ligger så langt inde i landet og så langt væk fra alle større beboede områder, blot for at have et par folk til at lave et eller andet?!!? Det er for dyrt, også hvis det var et andet samfund!\nTrafikken bør samles i et selskab\nTirsdag d. 10. november 1998\nTRAFIKSTRUKTUREN ER noget af det mest sammenbiksede makværk, vi kender i dagens Grønland. Flere trafiksystemer udfører de samme opgaver parallelt, private selskaber presser på for at komme ind på markedet, og hjemmestyret giver tilskud til det hele. Det er et gennemført irrationelt system, som har en indbygget garanti for, at vi løser trafikopgaverne på den dyrest tænkelige måde.\nTil landets bedste\nTirsdag d. 6. oktober 1998\nBetænkninger og rapporter bliver produceret i læssevis som for eksempel turismeredegørelsen og trafikrapporten - men ofte bliver de ikke placeret i en større sammenhæng, en overordnet politisk sammenhæng, og derfor udvikler de enkelte samfundsområder sig som isolerede øer, der ikke har kontakt med omverdenen.\nLandskassen får gamle regninger\nTorsdag d. 1. oktober 1998\nOverskridelserne på finansloven er vel i virkeligheden en række lovbrud, fordi de alt for ofte kan begrundes med dårlig styring, elendig planlægning og en ladhed, der for nogle områders og problemers vedkommende er administrativ lemfældighed, som bør føre til fyring.\nTrafikstrukturen skal endevendes\nTorsdag d. 10. september 1998\nI dag er situationen den, at landskassen giver tilskud til billetpriserne i begge trafiksystemer, som samtidig bekriger hinanden - eller i alt fald konkurrerer heftigt på priser og vel også bekvemmelighed. Det er altså en landskassefinansieret og landstingsstyret konkurrencesituation, som set ud fra en erhvervsøkonomisk synsvinkel er uacceptabel.\nSom i Ny Guineas jungle\nTirsdag d. 12. maj 1998\nEn primitiv stamme i Ny Guinea satte snorlige landingslys i det skovklædte bjergterræn i junglen, bakke op og bakke ned. Fra luften lignede det fuldstændigt den landingbane, de havde set ved byen nede i lavlandet, og her havde de lagt mærke til, at der landede store fly med rige forsyninger fra et eller andet fjernt og guddommeligt Slaraffenland.\nHvis vi havde penge nok!\nMandag d. 11. maj 1998\nHvis vi havde penge nok, var der ikke grænser for det der kunne lade sig gøre - også trafikpolitisk. Men det har vi ikke. Store opgaver trænger sig mere og mere på. Renoveringsopgaver indenfor skoler, boliger, sygehuse, elværker og havne - for bare at nævne nogle store tunge klumper.\nOmdannelse af Mittarfeqarfiit til aktieselskab\nTorsdag d. 5. februar 1998\nGrønlands Hjemmestyre skal ikke drive erhvervsvirksomhed, hvis udøvelsen af den pågældende erhvervsaktivitet lader sig regulere i et naturligt og frit konkurrencemarked og varetagelsen af vitale samfundsmæssige opgaver kan tilgodeses.\nTorsdag d. 8. januar 1998\nKangerlussuaq, der har været et lille ungkarlemiljø får mere og mere karakter af familiesamfund, og med et stigende krav om skoler, sygehus og børneinstitutioner vil vi snart være nødt til at etablere en regulær by.\nTirsdag d. 4. november 1997\nDet ville også have været underligt, hvis borgerne i Nuuk kunne bakke op omkring et projekt, der i virkeligheden kun er rent hjernespind. Udgangspunktet var en teknisk rapport, der i den grad savnede data, at den må betragtes som værdiløs, og på dette spinkle grundlag skulle borgerne altså kunne vurdere rimeligheden i kommunens luftkasteller.\nLørdag d. 4. oktober 1997\nOm 10 år har vi for længst erkendt, at der kun kommer rigtig gang i turismen i Diskobugten, hvis man kan flyve direkte dertil. Diskobugten har fået en atlantlufthavn, og turismen blomstrer.\nAnlæggelse af mindre landingsbaner\nLars Karl Jensen\nMandag d. 29. september 1997\nUden at konkretisere hvilke byer nær byer med landingsbane for fastvingede fly er egnede til at anlægge grusbaner i, skal jeg indstille at man undersøger mulighederne for anlæggelse af mindre grusbaner, hvor mindre fastvingede fly kan lande\nOnsdag d. 24. september 1997\nDet virker ... ikke selvindlysende, at Sydgrønland skal rejse særlig billigt, blot fordi der ligger en ubenyttet atlantlufthavn i området. For hvad med os andre? Og især med passagerer fra det nordligste og det østligste Grønland.\nPolitisk-Økonomisk Redegørelse 1997\nTirsdag d. 6. maj 1997\nDet er landsstyrets vurdering, at den positive udvikling i det økonomiske aktivitetsniveau i høj grad har været betinget af den førte balancerede finans- og gældsafviklingspolitik. Kombineret med landsstyrets aktive løn- og omkostningspolitik har denne muliggjort en stabil udvikling i de økonomiske rammebetingelser, herunder ikke mindst en meget lav inflation.\nOmbudsmandens undersøgelse vedr. udbud i forbindelse med anlæg af flyvepladser\nLørdag d. 15. februar 1997\nUden for det egentlige område for min undersøgelse, har jeg noteret mig, at Landsstyremedlemmet for Erhverv, Trafik og Forsyning i sit brev den 16. august 1995 til Grønlands Arbejdsgiverforening tog afstand fra, at Arbejdsgiverforeningen havde udarbejdet et skriftligt referat af et møde.\nDen interne trafikstruktur og turismen i Grønland i 1995/96\nDet rådgivende udvalg vedrørende Grønlands Økonomi\nMandag d. 16. december 1996\nDet fremgår af redegørelsen, at opretholdelsen af to parallelle trafiksystemer i form af fly- og skibstransport på det nuværende grundlag er forbundet med en betydelig overskudskapacitet og hermed ekstra-omkostninger for landskassen\nEn lang række udgifter underminerer regnestykket\nFredag d. 19. januar 1996\nPengestrømmen i Grønland går fra Nuuk til resten af landet. Det er ikke, fordi erhvervslivet i Nuuk er dygtigere eller flittigere end andre steder i landet, men fordi det er derfra, bloktilskuddet fra Danmark fordeles. Når man fra centralt hold begår et økonomisk fejltrin, tørrer pengestrømmen ud til stor skade for udviklingen af vores samfund. Det er vores erfaring, og det er det, der bekymrer os.\nFakta omkring en flytning af atlantlufthavnen fra Kangerlussuaq til Nuuk\nErik A Sørensen\nSten Thorup Kristensen\nTorsdag d. 18. januar 1996\nKort sagt: I sine helhedsbetragtninger er rapporten fuld af oplagte fejl og mangler. Og det understreger den pointe, vi nævnte indledningsvist i dette afsnit: Nemlig at ingen kan overskue konsekvenserne af en total ændring i trafiksystemet.\nNuuk Atlantic Airport\nArbejdsgruppen vedrørende Nuuk Atlantic Airport\nTorsdag d. 4. januar 1996\nDen nuværende persontrafikstruktur er kendetegnet ved overkapacitet i såvel flyflåde som skibsflåde, med deraf følgende urentabel drift i begge transportgrene og behov for store tilskud fra landskassen.\nNuuk Atlantic Airport - Bilagsmateriale


Bog af Iben Diamant : Gin - Historie, Opskrifter, Ginkartotek\nBog af Iben Diamant : Gin - Historie, Opskrifter, Ginkartotek. * Populær Gin Bog, der er skrevet til den nysgerrige, gin-drikkende livsnyder, der er klar til en rejse gennem enebær-eliksirens forunderlige verden. Du bliver taget med gennem ginnens historie, rundt på gin destillerier og med forbi det vigtigste gin-gear til hjemmebaren. Iben kommer også omkring de faglige termer, og i bogens store ginkartotek kan du slå op og se, hvad der kendetegner de enkelte ginmærker, så man kan matche dem med den helt rigtige tonic.\nAnmeldelse fra Redaktionschef og skribent Ulrik Bruun Fanø: “Iben Diamant får med “GIN” løftet den grandiøse spiritus til respektfulde højder, og hun inviterer indenfor til en fascinerende legeplads med den trofaste følgesvend, tonic. Dette er en oplagt gaveidé til ham og hende, der er nysgerrig på gin”


Alexander Kraglund og Bjarke Falgren\nClara Vuust, Andreas Ugorskij og Hans Laurens\nDebat med de tre keynotes\nDialog med rektorerne\nJulie Wieland og Helle Munksgaard\nUniversal Melodies - en aften i spændingsfeltet mellem jazz og klassisk.\nDato: Lørdag den 3. juli 2021\nTidspunkt: kl. 20:00 - 22:00\nSted: Konservatoriets Koncertsal, Julius Thomsens Gade 1\nEntré: Billetter i forsalg\nBilletsalg: Billetsalg via Danmarks Underholdningsorkester\nBryce Dessner: Réponse Lutosławski, 1. sats: ‘Resonance’ for strygeorkester\nNikolaj Hess: Melody for soloviolin, strygeorkester, trommer og bas\nNikolaj Hess: Værker for jazztrio, solist og strygeorkester\nI forbindelse md Copenhagen Jazz Festival 2021 udforsker Danmarks Underholdningsorkester til koncerten ’Universal Melodies’ det musikalske univers, som opstår i mødet mellem den klassiske musik og jazzens traditioner. I samarbejde med solisterne Palle Mikkelborg (trompet), Cæcilie Balling (violin) og Nikolaj Hess’ jazztrio ’Spacelab’ præsenteres musik af tidens genrekrydsende komponister under ledelse af dirigent Carsten Seyer-Hansen. Koncerten bliver et gnistrende flot take på, hvordan to traditioner kan spejle sig i og løfte hinanden med et nutidigt blik på den akustiske, nordiske jazz og den ny-klassiske musik\nKoncerten åbner med et værk, der på flere måder lader den musikalske inspiration flyde fra én genre til en anden: Réponse Lutosławski er skrevet af komponist og guitarist fra The National, Bryce Dessner, som har skrevet værket efter intense studie af den polske komponist Witold Lutosławskis musik. Til koncerten præsenteres værkets første sats, Resonance.\nAftenens hovedværk er violinkoncerten ‘Melody’ skrevet af den danske komponist og klavervirtuos Nikolaj Hess. Værket er for strygeorkester, trommer og bas med Cæcilie Balling som solist, Mikkel Hess på trommer og Anders ‘AC’ Christensen på bas. Værket udfordrer formen for og lyden af den traditionelle klassiske violinkoncert med sine med nordiske klassiske klange, rytmiske skæve figurer og jonglering mellem fast og åben struktur.\nKoncertens anden afdeling åbnes af den anmelderroste supertrio Hess/AC/Hess Spacelab i selskab med jazztrompetisten Palle Mikkelborg. De vil præsentere perler fra Hess’ poetiske og groovende strygerorkesterrepertoire, der blandt andet indeholder afstikkere til Shostakovich og Duke Ellington – først alene og senere i selskab med strygerne fra Danmarks Underholdningsorkester.\nCæcilie Balling er en up-and-coming violinist på den klassiske og genrekrydsende scene med sin helt egen lyriske, sensitive og stærke tone. I 2022 udgiver hun sit debutalbum på pladeselskabet Dacapo Records blandt andet indeholdende violinkoncerten ’Melody’. Balling og Hess har igennem en årrække haft et tæt samarbejde omkring undersøgelsen af sammensmeltningen af jazzen og den klassiske musiks traditioner, hvor blandet andet ’Melody’ et resultat af dette.\nPalle Mikkelborg er trompetist i højeste internationale klasse og kendt for sin helt unikke lyd. Han har optrådt i mange forskellige europæiske orkestersammenhænge og har siden 1964 virket i Radioens Big Band både som musiker, arrangør og dirigent. Palle Mikkelborg har modtaget adskillige hædersbevisninger, blandt andre Statens Kunstfonds livsvarige ydelse i 1998, Nordisk Råds Musikpris i 2001 og Copenhagen Jazz Festival Honorary Award i 2011.\nArrangeret af Danmarks Underholdningsorkester


Start SELSKABSSPIL Tilbehør e-Raptor Insert - Nemesis\ne-Raptor Insert kompatibel med Nemesis er et perfekt tilbehør designet til at organisere og forbedre gameplayet af brætspelet.\nDu kan holde alle dine spillertavler, miniatyrer, tokens, kort, urskiver, bokse, kortfliser osv. Ét sted uden at være bange for at miste kontrollen over indstillingen. De er let tilgængelige og tager ikke så meget plads som under spillet uden indsats. Når boksen er lukket, holdes komponenterne stadig i orden, klar til at indstille et andet spil hurtigere end nogensinde før.\nIndsatsen er sammensat af mange tilgængelige bakker. Alle af dem kan tages ud af brætspilkassen, hvilket gør sortering og nåelse af alle komponenter meget let. Du kan se den foreslåede komponentopsætning på billederne.\nIndsatsen er holdbar og lavet af HDF i høj kvalitet og også med hvid pap. For at samle det kræves der ingen lim. Det gør det muligt at holde alle komponenter inde i kassen, inklusive tavle, scenariebog, kortfliser og manual.\ne-Raptor Insert kompatibel med Terraforming Mars er et perfekt tilbehør designet til at organ...\ne-Raptor Insert kompatibel med Catan + Traders & Barbarians + 5-6 Players Expansions er et per...\ne-Raptor Mini Insert kompatibel med Gloomhaven Forgotten Circle er et perfekt tilbehør design...\ne-Raptor Insert kompatibel med Blood Rage + alle udvidelser (5thPlayer, The Gods of Ásgard, M...\nSpillere tager rollerne som fanger, der uretmæssigt er fanget i dybden af The D...\nGoderne i sgard-ekspansion:\ne-Raptor Insert - Dead of Winter\ne-Raptor Insert kompatibel med Dead of Winteris et perfekt tilbehør designet til at organiser...\ne-Raptor Insert Small World & expansion\ne-Raptor Insert, der er kompatibel med Small World, er et perfekt tilbehør designet til at or...\ne-Raptor Insert kompatibel med Nemesis er et perfekt tilbehør designet til at organisere og f...


Hvad er Corporate Boligindretning? - Zajacperrone.com\nCorporate indretning refererer til udformningen af kontorer, arbejdslokaler, bestyrelseslokaler og andre rum inde selskaber. Indretningsarkitekter, der specialiserer sig i at designe kommercielle interiør arbejder normalt med erhvervskunder at skabe professionel endnu smagfuld miljøer. Corporate indretningsprojekter kan betyde ombygning etager i eksisterende leje kontorlokaler eller dreje helt tomme lagre eller kontorer i funktionelle færdige arbejdspladser.\nFor eksempel kan en stor virksomhed købe en gammel bygning, der har gulve af helt åbent rum, der skal skal skæres ud ved tilsætning af vægge. Hvis du vil oprette kontorer i afsnittene, vil ordentlige elektriske systemer til computere og andet kontorudstyr skal installeres. Tæppe eller gulv samt kontormøbler skal tilsættes for at færdiggøre rummet. Corporate indretning omfatter planlægning, gennemførelse og afslutning af alle disse opgaver.\nIndretningsarkitekter er ikke bare dekoratører, der beskæftiger sig kun med at tilføje møbler, tekstiler, skabe og tæpper. Snarere omfatter indretning planlægge, hvordan plads vil blive anvendt, samt montering af arkitektoniske detaljer. Corporate indretningsarkitekter har erfaring med, hvordan man skaber velfungerende, ikke blot fashionable, kommercielle interiør. De forstår bygningsreglementer og hvordan man arbejder med entreprenører til at bygge interiører, der opfylder deres kunders ønsker og forventninger.\nFirma farver eller farvepaletter, der passer den type selskabsskat anvendes ofte i virksomhedernes indretningsprojekter. For eksempel er det ikke tilfældigt, at chefkontorer af store banker ofte er indrettet i rige greens og traditionelle, kvalitet møbler, mens en hawaiiansk badedragt fremstillingsvirksomhed virksomhedens hovedkvarter kan indeholde tropiske farver og nogle fede mønstre. Corporate indretning bør altid afspejle en virksomheds unikke stil.\nMange virksomheder ser for effektive design ideer til deres bestyrelseslokaler. Et bestyrelseslokale er et mødelokale, der skal undertiden rumme mange mennesker, så et stort træ bord med stole omkring det normalt kernen i bestyrelseslokaler. Men der er meget mere i det end som en del af designet, da lagring er nødvendig for audiovisuelt udstyr; kan også være behov for andre stykker såsom kaffe vogne i rummet. Corporate indretning omfatter de små detaljer, såsom den mængde tabellen pladsbehov til at effektivt at placere computerudstyr.\nBelysning er en af de vigtigste detaljer i virksomhedernes indretning, da forskellige rum kan kræve forskellige typer og intensiteter af lys. Da virksomhedernes rum er arbejdspladser, skal indvendige belysning være tilstrækkelig til, at medarbejderne til at se deres arbejde tydeligt. Belysningen der anvendes, skal også passe på med den overordnede stil af resten af møbler. Arbejdsplads lysdesign skal også opfylde alle retlige krav, herunder dem, der vedrører øje sikkerhedsbestemmelser.\nCorporate indretning omfatter arbejdsrum, kontorer, fælles rum og bestyrelseslokaler.\nHvad er det Boligindretning Industri?\nHvad er en Boligindretning Contract?\nHvad er Corporate Development?\nHvad er Corporate Headquarters?\nHvad er Bursera?\nHvad er Epi Bread?\nHvad er en slimål?\nHvordan forbedrer jeg mit Pool Workout med Swimming Tilbehør?\nHvad er Subliminal Stimuli?\nHvordan kan jeg vælge den bedste VHS-konvertere?


Privatlivspolitik - Helsingør Teater\nI denne privatlivspolitik beskriver vi, hvordan Helsingør Teater indsamler og bruger de personoplysninger, som du afgiver, når du tilmelder dig Helsingør Teaters Nyhedsbrev.\nHar du afgivet personoplysninger ved køb af billetter til én af vores aktiviteter henviser vi til Billetten A/S Persondatapolitik, som du finder hér: https://helsingorteater.billetten.dk/page/privacy\n1. Indsamling af personoplysninger til nyhedsbreve og relevante tilbud\nVi indsamler aldrig oplysninger om dig, uden at du er informeret.\nHar du sagt ja tak til at modtage nyhedsbrev fra os har du givet os information om dit navn, postnummer, telefonnummer og mailadresse.\nDisse oplysninger bruger vi til følgende:\nVed tilmelding til nyhedsbrevet giver du dit samtykke til, at vi må gemme dine kontaktoplysninger (navn, e-mailadresse, postnummer og telefonnummer) i vores adressekartotek, så vi kan sende dig vores nyhedsbrev (ca. 10 gange årligt) samt øvrig målrettet information om relevante forestillinger, andre aktiviteter og særtilbud.\nDu kan altid afmelde dig nyhedsbrevet ved at klikke på afmeldingslinket i nyhedsbreve og e-mails fra os eller ved at skrive til pr@helsingor-teater.dk.\nVi hverken sælger eller deler din data med anden part.\n2. Indsamling af personoplysninger ved køb af billetter og årskort\nNår du køber billetter til forestillinger arrangeret af Helsingør Teater sker det via Billetten A/S og billetportalen www.billetten.dk.\nI forbindelse med køb på billetportalen, oprettelse af en profil eller anden kontakt med Billetten A/S, registreres du med en eller flere af de følgende informationer\nBilletten A/S og Helsingør Teater bruger dine oplysninger til at levere den aftalte tjeneste herunder afvikling af eventet samt tilhørende serviceydelse og support.\nDu kan læse mere om Billetten A/S persondatapolitik hér: https://helsingorteater.billetten.dk/page/privacy\nVi opbevarer og behandler dine oplysninger så længe det er relevant og vi har et sagligt formål hertil, eller indtil du trækker dit samtykke til behandlingen tilbage. Vi kan behandle og opbevare dine oplysninger i en længere periode end beskrevet ovenfor, hvis oplysninger er anonymiseret, hvilket betyder, at vi ikke længere kan spore oplysningerne tilbage til dig.\nStrandgade 72, 1. sal\nHvis du ønsker, at vi opdaterer, berigtiger eller sletter de personoplysninger, som vi har registreret om dig, eller hvis du har nogen spørgsmål til denne privatlivspolitik, kan du kontakte os, som oplyst ovenfor.