Bries Blog-O-Rama: december 2010\nI dag får den ambitiøse fabel "Mr. Nobody" endelig dansk premiere i fire biografer. Herunder kan du læse min anbefaling fra Venedig-festivalen, hvor Jaco van Dormaels film var i konkurrence i 2009.\nMr. Nobody (2009, Jaco van Dormael)\nBelgiske Jaco van Dormael er ude i et lignende ærinde [som "A Single Man"] med sin multinationale coproduktion "Mr. Nobody", der slår et dybfølt slag for de små ting i livet. Stilbevidstheden er lige så højt udviklet som hos Tom Ford og besættelsen af hverdagens rituelle detaljer endnu mere indædt (hvilket i Venedig udløste en teknisk pris til scenografen). Dermed ophører lighederne også.\n> Mit interview med Colin Firth ("A Single Man")\nJaco van Dormael begejstrede cineasterne i 1991 med sin snurrige debut, "Totos bedrifter". Siden har han kun begået én film, "Den 8. dag" (1996). "Mr. Nobody" har altså været længe undervejs, og de nøgne tal taler deres klare sprog om det bagvedliggende engagement.\nManuskriptet krævede syv år af Dormaels liv. Optagelserne stod på i seks måneder, fordelt over tre lande, hvorefter otte klippere sled i femten måneder på at modellere det vældige materiale. Og så er den nuværende 135 minutters udgave endda kortere end den arbejdskopi, der i foråret blev afvist af Cannes-festivalens udvælgelseskomité.\nJared Leto som "Mr. Nobody"\n"Mr. Nobody" falder ind under kategorien af umulige projekter, som forsøger at favne meningen med livet, universet og kærligheden i én gigantisk kraftanstrengelse. Man husker, hvordan Darren Aronofskys beslægtede "The Fountain" delte Lidoen i 2006.\nDa vi møder Nemo Nobody, er han 118 år gammel og det sidste dødelige menneske på Jorden. Men han er også ni år ung og stillet over for et valg, som intet menneske burde træffe.\nI et splitsekund vover han kigget ned i mulighedernes svimlende afgrund. En sky af modstridende scenarier hvirvles op af dybet og snor sig ind, ud og rundt om hinanden i koncentriske cirkelmønstre, der kan gøre enhver betragter rundtosset. Mosaikken rummer glimt af mellem ni og tolv potentielle livscyklusser. Dormael og hans hovedskuespiller, Jared Leto, er uenige om det eksakte antal.\nToby Regbo og Juno Temple i "Mr. Nobody"\nDen lidt blanke Leto overskygges af sit yngre jeg, Toby Regbo, i afsnittet om Nemos altopslugende teenagekærlighed til sin papsøster (Juno Temple). Denne del af filmen vibrerer af ømhed, sanselig præcision og blussende farve i kinderne. Andre passager fordrer en høj tolerance over for Dormaels særlige type af vildtvoksende, organisk poesi og en vilje til at lade sig rive med af det fossende kildevæld af filosofiske ideer, der prøves af.\nJeg skal gerne tilkendegive mit bløde punkt for ethvert værk, der kaster sig ud i den dybe ende med en så insisterende nysgerrighed – og tilmed udviser en så lystfuld, legende verve i sin søgen efter livets emotionelle sandheder. Andre i Venedig fandt alverden at udsætte på "Mr. Nobody". Går man den i møde med krydsede arme, vil man korse sig over den frustrerende overgjorte, uformeligt flagrende og udmattende rodebutik af en film, Dormael har begået.\nDet afhænger af øjnene, der ser. Begge synspunkter er absolut lige gyldige og underbygges fuldt ud af filmen. Egentlig falder den polyfoni af meninger, som "Mr. Nobody" genererede på Mostraen, smukt i tråd med Dormaels grundlæggende anskuelse. I hans optik er ingen af de valg, vi måtte træffe på vores vej mod døden, forkerte. Alle erfaringer er brugbare, og ethvert liv fortjener at blive levet. Den tanke er nok værd at tage med sig hjem.\nJaco van Dormael, Sarah Polley, Jared Leto,\nLinh Dan Pham & Diane Krüger på Venedig-festivalen 2009\nEtiketter: anmeldelse, Jaco van Dormael, Jared Leto, Juno Temple, Mr. Nobody, Venedig, Weekendavisen\nTroldspejlsbogens julekalender 24: "Fra alle os til alle jer"\n< 23. december: Jakob Stegelmann om faldgruberne ved at være fanatisk nørd\nI DAG: Historien om Disneys Juleshow – og mysteriet om de forsvundne stemmer\nI Walt Disneys juleunivers sner det ustandselig, for det hører julen til. Fårekyllinger bærer høj hat, prinsesser går til bal, og Kong Frost tropper altid rettidigt op den 24. december. Det er eventyrlogik i sin mest renfærdige inkarnation. Ikke som i virkeligheden, hvor sneens vældige monark kun undtagelsesvis holder orden i kalenderen omkring højtiderne.\nPå andre områder synes logikken i Disneys årlige kavalkade mindre bæredygtig, og begynder man først at skøjte rundt i detaljerne, ender man hurtigt derude, hvor isen slår sprækker. Hvordan kan et skib bygget af sne bryde i brand? Burde jordegern ikke ligge i hi om vinteren? Hvorfor er der kun én julefilm i juleshowet? Og hvad spiser ænder egentlig juleaften?\nFingrene væk fra juleshowet\nI dag, den 24. december 2010 kl. 16.00, toner ”Disneys Juleshow” frem på danske tv-skærme for 40. gang. Formen er ikke ændret nævneværdigt siden 1977, hvor programmet fik tildelt danske stemmer. Ikke fordi det har skortet på opfordringer fra Disneys hovedkontor i USA. Tværtimod forsøger de jævnligt at overtale programmets DR-redaktør, Jakob Stegelmann, til at prøve et af de nye shows.\nBuketten af gamle klip og klassiske kortfilm i ”Fra alle os til alle jer”, som programmet også kaldes, bliver løbende omarrangeret af Disneys folk. Det mærker vi bare ikke meget til i Danmark, som er et af de få lande – sammen med bl.a. Norge og Sverige – der nægter at give plads til nytænkningen. De hovne amerikanersnuder skal ikke komme her og pille ved vor gamle juleshow!\n”På et tidspunkt foreslog de, at indslaget med Bambi på isen skulle erstattes af et klip, hvor Bambi bliver forelsket. Det føltes bare forkert,” beretter Jakob Stegelmann, der på DR’s og seernes vegne gør alt, hvad han kan for at holde fast i traditionen.\nAlligevel har et par kosmetiske ændringer fundet vej til juleshowet, lusket ind ad bagdøren i ly af decembernatten. Småting, jovist. Men ikke desto mindre må vakse seere have bemærket, at der en overgang var noget riv-rav-ruskende galt med Pinocchios stemme.\nThomas O’Malley er der heller ikke længere det samme spræl i, og hvad skete der med baggårdshundenes charmerende halvtredser-dansk i klippet fra ”Lady og Vagabonden”?\n(dansk version, 1955)\n(dansk version, 1997)\nLydspor i sneen\nKirsten Saabye er kreativ direktør i Disneys danske filial, og hun har en forklaring på rede hånd. Indgrebene skyldes hverken politisk korrekthed eller mangel på respekt over for Buster Larsen og Ghita Nørbys præstationer som det elskovssyge hundepar.\n”Lydsporene på de gamle 35 mm-kopier af ”Lady og Vagabonden” var så beskadigede, at vi ikke længere kunne være dem bekendt, da filmen skulle udsendes på dvd i 1997. Så vi måtte bekoste en helt ny dansk version. Det er med blødende hjerte, vi gør den slags, men det var nødvendigt,” bedyrer Saabye.\nTidligere modtog ”Aristocats” samme behandling, selv om den kun er 40 år gammel, og ”Snehvide” fik nye stemmer til repremieren i 1982. At Daimis elskede indtaling af ”Pinocchio” pludselig skulle skæres væk, skyldtes derimod koncernens høje herrer i Californien. De var bestemt ikke fornøjede over at høre en kvindelig stemme komme ud af munden på en dreng. ”Det er noget rod”, formanede amerikanerne, ”og det skal laves om”. Derfor har dukkebarnets stemmebånd siden 1995 tilhørt en 9-årig skoleknægt (Alexander Glæsel). Som Kirsten Saabye selv erkender: Den ændring var ikke så populær.\n> Hør den nye danske udgave af "Der' ingen bånd der binder mig"\nInden oprørte sprogrøgtere og animationsfans stormer Disneys hovedkvarter og kræver tiden skruet tilbage, bør det rettelig nævnes, at der også var en Pinocchio før Daimi. Ved filmens danske premiere var det Ingeborg Brams, en af datidens mest feterede teaterskuespillerinder, der som 25-årig lagde ord i dukkens mund. Den version er for længst død og borte. Samme skæbne overgik den oprindelige ”Snehvide” med stjerner som Clara Pontoppidan og Sigurd Langberg på lydsiden.\n”Det er jo et stykke dansk kulturhistorie, der går tabt,” beklager Jakob Stegelmann, der personligt har det svært med al den opdatering. Derfor har han også gennemtvunget, at flere af klippene i juleshowet har fået deres velkendte stemmer tilbage, og han giver heller ikke meget for Disneys officielle forklaring.\n”Man kan sagtens restaurere de lydspor, hvis man vil. Det er synd, at Disney i Danmark ikke har gjort mere for at prøve,” siger Stegelmann og påpeger:\n”I USA går de jo ikke ind og laver nye stemmer til de gamle film.”\n> Læs artiklen "Gamle vs. nye Disney-stemmer: Julen har retrolyd" (2016)\nDen falske fårekylling\nEndnu kan vi stadig nyde Ove Sprogøes legendariske præstation fra 1977 som showets værtsfigur, den velekviperede græshoppe Jesper Fårekylling (med croonerrøst af Bjørn Tidmand). Men eftersom Sprogøe ikke længere er blandt os, vil Disney være nødt til til at ændre på stemmen, hvis der på et tidspunkt kommer nye indslag med Jesper i programmet.\n> Smagsprøve på "Jiminy Cricket's Christmas" (org. udgave)\nMed videoudgivelsen ”Jesper Fårekyllings Jul” (2000) kan eventuelle nysgerrige få indsigt i, hvordan et alternativt juleshow er skruet sammen, og hvordan Jesper måske kommer til at lyde i fremtiden. Programmet er identisk med det amerikanske ”From All of Us to All of You” fra 1986 og består af lige dele nye og velkendte klip fra bl.a. ”Fantasia”. Som en kuriositet indeholder kavalkaden også Anders And-filmen ”Toy Tinkers”, der engang var med i DR’s juleshow, indtil Disney-selskabet besluttede, at den var for aggressiv!\nAnders Ands uforståelige snadren er blevet oversat til dansk (eller hvad man nu skal kalde det) i videoversionen, men sværest er det dog at acceptere Jesper Fårekyllings nye stemme, sanktioneret af Disney i USA. Uanset hvor meget John Martinus end prøver at ramme Sprogøes tone, bliver resultatet en besynderlig simili-oplevelse – som når man roder efter mandlen i sin risengrød og finder en hasselnød.\nAnd hører julen til\nSå der er intet at sige til DR’s berøringsangst. ”If it ain’t broke, don’t fix it”, og slet ikke, når det gennemsnitlige publikum tæller i omegnen af 700.000 seere.\nGallups TV-Meter-statistik afslører også, at programmets mest trofaste tilhængere skal findes blandt de danskere, som har fulgt Jesper Fårekylling i mange år. Hele to tredjedele af seerne til ”Disneys Juleshow” er kommet over konfirmationsalderen, og hvem ved? Måske er det endda de selv samme voksne, der piber ned i licensforvaltningens telefonrør, når deres fjernsyn nægter at vise andet end genudsendelser i sommermånederne.\nI Norge, hvor programmet er lige så populært som herhjemme, måtte NRK i 2002 lade deres version udgå på grund af en kontraktmæssig tvist med Disney. Reaktionen lod ikke vente på sig; et af de mindre saglige indlæg i en internetdebat lød kort og godt: ”Svin!”. Hos naboerne mod øst talte man om ”et symbolsk angreb på højtiden”, da en nyindsat programchef på svensk tv betvivlede rimeligheden i at betale så mange penge for den samme reprise hver jul.\nSvenskernes kærlighed til deres efterhånden 50-årige tradition brænder så klart, at juleshowet fra 1997 længe tronede ubesejret på hitlistens top som det mest sete tv-program i Sverige nogensinde (4,3 millioner seere, eller halvdelen af landets befolkning). Ænder hører julen til – sådan er det bare. De er sjove at se på og dufter godt i ovnen. Og nu vi er ved tanken: Hvad spiser ænder egentlig til jul?\n”Man vil selvfølgelig gerne sige, at de spiser flæskesteg,” funderer Jakob Stegelmann, der samtidig må acceptere, at alle tegn peger i retning af en tanke, som de færreste vil bryde sig om at følge til dørs. Anders And og nevøerne spiser kalkun til Thanksgiving, som er en slags amerikansk fætter til Mortensaften. Kyllingesteg går de heller ikke af vejen for. Så mon ikke de rent faktisk sidder og stikker til deres egen familie omkring julebordet?\n”Tjo,” medgiver Jakob Stegelmann.\n”Det beviser enhver påstand om, at Anders And i virkeligheden er et menneske som du og jeg.”\n> Læs også historien om den gamle Disney-tradition "Metropols juleshow"\nIndslag for indslag\n> VIDEO: Se flere uddrag på DisneyOnline.dk\n> FACEBOOK: Fanside for Disneys Juleshow\nANDRE TING DU (MÅSKE) IKKE VIDSTE\nom ”Disneys Juleshow”\nSamlet af Brian Iskov - gengivelse kun tilladt efter aftale\n> Læs mere i TV Partys artikel om Disneys Juleshow\n> Hør Martin Houlinds podcast om "Disneys Juleshow" (2011)\nIndsendt af Brian Iskov kl. 00:19 3 kommentarer\nEtiketter: animation, Den store Troldspejlsbog, Disney, Disneys Juleshow, DR, Jakob Stegelmann, jul, tegnefilm, Troldspejlsbogens julekalender, tv\n< 22. december: Troldspejlet "anmelder" Borgen og Quizmonstrets spillefilm\nI DAG: Jakob Stegelmann om faldgruberne ved at være fanatisk nørd\n"At være fan er ofte hårdt, for ens omverden har ofte svært ved at se, hvorfor man brænder for det, man brænder for. Og man kan forklare dem om og om igen, hvorfor Star Wars, Ringenes Herre eller Star Trek er så fantastisk. Men er man først bidt, er man som regel også trofast til det sidste. Desværre kan trofastheden gå for vidt – som det allerede er sket for mange af de fodboldfans, der i fuldt alvor slås med fans af andre klubber."\n– Jakob Stegelmann i Troldspejlet, 2009\nSom voksen nørd bør man passe på, at ens respekt for klassikerne ikke går hen og slører udsynet. For når skyklapperne – eller stormtrooper-hjelmen – sidder stramt til hovedet, risikerer man at snyde sig selv for en masse spændende oplevelser, påpeger Jakob Stegelmann.\n”Man kan godt komme til at gro fast i nogle universer, fordi man har visse følelser for dem, som man måske aldrig kan få for nogle nye. Men elsker man Star Wars, betyder det ikke automatisk, at Bakugan eller Ben 10 ikke har noget at byde på. Eller at Jumbobøgerne er noget skidt, selv om Carl Barks jo er den fede Anders And-tegner. Det gamle er ikke nødvendigvis det bedste, og kommer der et nyt fantasyunivers, der påvirker den tiårige lige så stærkt, som Star Wars påvirkede én selv, har det muligvis samme kvaliteter.”\nDesværre erfarer Troldspejlets vært, at mange entusiaster har svært ved at respektere andre passioner end netop deres egne kæpheste.\nFra filmen "Fanboys" – © 2009 SF/Filmcompagniet\n"Man ser tit, at nogle først bliver fan af én ting, og så bliver de fjende af noget andet. Hvor man i stedet burde lade tvivlen komme det andet til gode og kigge nærmere efter. For hvis nogen kan lide det, må der være noget om det."\n"Dét, synes jeg, er vigtigere nu end nogensinde, for jeg oplever masser af nørder, som har besluttet sig for, hvad de er fan af, og så er det nærmest som en fodboldklub, de ikke kan forlade. Men det var ikke den holdning, der gjorde, at de blev fans. Det var fordi, de havde den tiårige drengs åbenhed. Og alle, der er blevet voksne med Troldspejlet, bør huske at holde øjnene åbne. Keep watching the skies!\n> Se Troldspejlets indslag om filmen "Fanboys"\nTROLDSPEJLSBOGENS JULEKALENDER – dag for dag:\n24. december: Historien om Disneys Juleshow – og mysteriet om de forsvundne stemmer\n23. december: Jakob Stegelmann om faldgruberne ved at være fanatisk nørd\n22. december: Fraklip – Troldspejlet "anmelder" Borgen og Quizmonsterets spillefilm\n21. december: Jakob Stegelmann om at begå fejl – samt nyt om 2. oplag af bogen\n20. december: Jakob Stegelmanns programudkast fra 1988 og hans nervøse tv-dåb i 1989\n19. december: Jesper Israelsen om sit job som Troldspejlets spiltester 1989-2007\n18. december: En 93-årig Carl Barks taler rent ud af posen\n17. december: Jakob Stegelmann om "Valhalla" og sin kuldsejlede karriere som filmmogul\n16. december: Hvilke butikker har stadig Troldspejlsbogen på lager?\n15. december: Jakob Stegelmann om sin fortid som butiksejer og halvstuderet røver\n14. december: Troldspejlsbogens forfatter om sit gakkede tegnefilmsværk fra 1999\n13. december: Anna Sofie Gjerluf Mikkelsen om sin tid som PIXELS-værtinde\n12. december: En 19-årig Jakob Stegelmann anmelder "Star Wars" i 1977\n11. december: Bogsignering i Faraos Cigarer – og Jakob Stegelmann om sit besøg hos Pixar\n10. december: Troldspejlsbogens forfatter om sin medvirken i Troldspejlet som 15-årig\n9. december: Et ekstra afsnit om computerspil\n8. december: Jakob Stegelmann om sin skuespildebut i "Toy Story 3"\n7. december: Om Hellboy, Mystery Men og andre skæve superhelte\n6. december: Vind Troldspejlsbogen – og få den signeret\n5. december: Jakob Stegelmann om sine møder med stjernerne\n4. december: Andreas Nederland om Troldspejlets korte liv som månedsblad\n3. december: Jakob Stegelmann om kunsten at anmelde film\n2. december: Nicolas Barbano om monstre, spejle og trolde\n1. december: Jakob Stegelmann præsenterer Den Store Troldspejlsbog\nIndsendt af Brian Iskov kl. 02:22 0 kommentarer\nEtiketter: Carl Barks, Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Star Wars, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nI julen kan man forlyste sig – hvis dét er det rette ord – med begge Tomb Raider-spillefilmene, som TV 2 viser hhv. i aften (onsdag) og 2. juledag.\nIngen af filmene er desværre synderlig ophidsende, selv om en hårdt arbejdende Angelina Jolie tager sig endnu mere laber ud i titelrollen end sit forbillede, spilfiguren Lara Croft. Man kan vanskeligt forestille sig nogen anden skuespiller udfylde rollen bedre. Derimod kunne man have ønsket sig, at filmene om den langlemmede eventyrerske ikke havde ladt Jolie så godt og grundigt i stikken.\nI Simon Wests ”Tomb Raider” fra 2001 (på TV 2 i aften kl. 22:50) savner actionscenerne liv, dialogen mangler humor, og filmoplevelsen rummer intet af den kildrende fornemmelse af opdagelse, benovelse og undren, som gør Lara Croft-spillene så engagerende. Så, Simon West – hvordan synes du selv, det går?\nJeg havde faktisk muligheden for at stille instruktøren dét spørgsmål, da han inden premieren kom til København for at møde pressen på Hotel D'Angleterre. Her kan du for første gang læse den ucensurerede version af mit interview med Simon West – thi artiklen endte med at blive klippet hårdt ned af min daværende redaktør, som øjensynligt frygtede filmselskabets repressalier ...\n"LARA CROFT – TOMB RAIDER"\nInterview med instruktøren Simon West\nBrian Iskov, juni 2001\nI en smagfuld salon på et dyrt københavnsk hotel sidder tre mænd. Manden ved vinduet er englænder, og han ser lidt træt ud. Det skal ikke ligge ham til last, for han har brugt hele den sidste måned på at sidde i smagfulde saloner rundt omkring i Europa og svare på de samme uopfindsomme spørgsmål igen og igen. Sådan noget hører med til jobbet, når man hedder Simon West og er instruktøren bag en af sommerens mest omtalte film: ”Tomb Raider”.\n”Jeg tog på kanalrundfart i går”, kundgør West, der også slog et smut forbi ”den dér hippie-ø …”\nDet må være Christiania, tænker de to journalister højt.\n”Ja, Christiania”, nikker West. ”Jeg sad nede ved vandet og fik en øl.”\nDet lyder jo alt sammen meget hyggeligt. Problemet ved denne samtale er, at Simon Wests biografversion af det verdensberømte computerspil er endt med at blive en rigtig k-e-d-e-l-i-g affære. Angelina Jolie er cool nok, men filmen, der omgiver hende, er et stort, fladt tomrum – livløs og humorforladt.\nSkyd ikke på instruktøren\n”Som instruktør er man aldrig helt tilfreds med det endelige resultat”, forsøger West sig med professionel diplomatisk sans. ”Den bedste version er altid den, du har i hovedet, når du begynder at filme. Derefter er processen ét langt kompromis”.\nWest glider behændigt af på spørgsmålet om, hvorvidt han på et tidspunkt prøvede at få sit navn fjernet fra filmen, som rygterne sagde. Til gengæld forklarer han, at meget af humoren er røget af fadet undervejs, sammen med en række mere eksperimenterende indslag.\n”Jeg optog nogle virkelig sære scener. For eksempel skifter en af personerne skikkelse og svæver rundt i lokalet ... Ret surrealistisk. Men vi havde en meget stram deadline, så vi kunne ikke rigtig tage nogen chancer, og mange ting nåede ikke at blive testet ordentligt. Hvis jeg måtte, kunne jeg have blevet ved med at skyde nye scener, lige indtil producerne blev trætte nok til at ville skyde mig. Der er altid noget, der kan forbedres, hvis man har tid nok.”\nInstruktøren af "Tomb Raider", Simon West\nSimon West har et brilleetui liggende på bordet foran sig. Når man stiller ham et spørgsmål, han kender til hudløshed, tager han etuiet op i sin højre hånd og begynder at snurre det rundt. Det er ikke nødvendigvis en detalje, man bemærker, men har man først opdaget den, har man et meget godt barometer for, i hvor høj grad West keder sig i løbet af interviewet.\nHer skal det nævnes, at Deres udsendte deler den trætte englænder med en skribent fra et Internet-magasin. Standardspørgsmålene på hans liste er ikke alt for ophidsende. ”Nå, men hvorfor valgte I så Angelina Jolie ... hvordan fandt I på at lade Jolie spille sammen med sin rigtige far ... ?”\nWest har knap nok åbnet munden, før futteralet flyver rundt mellem hans hænder. Dén historie har han tydeligvis fortalt sååååå mange gange før. Først da netfyren bemærker overfor West, at Lara Croft faktisk er den eneste kvinde i filmen, holder instruktøren op med at pille ved det lysebrune brilleetui.\n”Før jeg kom ombord på filmen, indeholdt manuskriptet flere kvinder – der var blandt andet én på skurkenes side. Det føltes bare helt forkert. Lara Croft er så stærk og dynamisk, at andre kvinder i historien kom til at se svage ud. Et kvindeligt publikum ville automatisk tage den svages parti og sætte Lara i et dårligt lys.”\nBond vs. Croft\nDa jeg får drejet samtalen ind på James Bond, Laras nærmeste ”slægtning” efter Indiana Jones i filmens verden, tøver de rastløse hænder igen for en stund. En kort stund. Ville Simon West lave en Bond-film, hvis han fik tilbuddet?\n”Det kommer helt an på, hvor mange restriktioner jeg skulle arbejde under. Jeg gad egentlig godt at give Bond-serien et ordentligt spark bagi ... hvis de turde lade mig gøre det. Gøre den mindre politisk korrekt. Finde på nogle ukonventionelle skurke i stedet for alle de der russiske overløbere.”\nWest har talt sig en smule varm nu. Brilleetuiet ligger næsten stille.\n”Det allerfedeste er faktisk temamusikken. Den bruger de slet ikke nok i de nye film. Og så den glamourøse livsstil. Det er dét, der foregår mellem alle actionscenerne, som er det mest interessante.”\nMåske er det derfor, der sker så lidt i Simon Wests ”Tomb Raider”. Men det siger vi selvfølgelig ikke højt.\nLidt nyt fra Westfronten\nEn lille overraskelse skal der dog være plads til, og den kommer, da West afslutningsvis beretter om sine fremtidige planer.\n”Jeg gad godt at lave en romantisk komedie. Bare en lillebitte en.”\nDe to journalister når kun at måbe en smule, før den trætte englænder sætter trumf på med udsagnet: ”Jeg har også en idé til en børnefilm”.\nFørst og fremmest er Simon West dog skrevet op til en filmversion af 60’er-kultserien ”The Prisoner”. Han overvejer desuden to fortsættelser til ”Tomb Raider”, hvortil han siger: ”De skulle nødig blive dårligere end den første. De har bare at være bedre.”\nHan mener nok noget andet end dét, vi gerne ville tro, han mente.\nPS: Jan de Bont overtog instruktørstolen på "Tomb Raider 2: The Cradle of Life" fra 2003, som TV 2 viser 26. december kl. 21:20 (med reprise på TV 2 Zulu 27. december kl. 15:50).\nIngen af Simon Wests spillefilm siden "Lara Croft Tomb Raider" fra 2001 har nået de danske biografer.\n> Bries Blog-O-Rama: Med Lara Croft i Tivoli\nLæs mere om Lara Croft og Tomb Raider-spillene i "Jakob Stegelmanns Troldspejlet – Den store Troldspejlsbog" fra forlaget Carlsen.\nIndsendt af Brian Iskov kl. 14:29 0 kommentarer\nEtiketter: Angelina Jolie, interview, Lara Croft Tomb Raider, Simon West\n< 21. december: Jakob Stegelmann om at begå fejl – samt nyt om 2. oplag af bogen\nI DAG: Troldspejlet "anmelder" Borgen og Quizmonsterets spillefilm\nSom de ældste Troldspejlsfans vil huske, bød Jakob Stegelmann oprindelig seerne velkommen i en kulisse, som forestillede en dunkel ridderborg:\nLæs mere om ridderborgen i "Jakob Stegelmanns Troldspejlet –\nDen store Troldspejlsbog" fra Forlaget Carlsen.\nDerfor bør det måske heller ikke undre, at Jakob i nedenstående klip fra sommeren 2010 udtrykker skuffelse over DR1's "Borgen". Der er alt for få kampscener, lyder det i Troldspejlets anmeldelse, hvor også styresystemet får kritik: Det er som om, at figurerne i handlingen slet ikke lystrer spillerens kommandoer ...\nMen "Borgen" er selvfølgelig hverken et computerspil eller en middelalderlig saga, og indslaget har da heller aldrig været vist i Troldspejlet.\nHistorien bag den interne joke er såmænd, at Jakob Stegelmann gik med på at fingere en anmeldelse, da holdet bag "Borgen" fejrede deres færdiggørelse af seriens første sæson med en lukket fest. Klippet blev produceret til samme lejlighed og har ikke været set uden for DR-Byens mure – før i dag!\nJakob har tidligere begået et lignende gag, da han præsenterede traileren til Quizmonsterets (ikke-eksisterende) spillefilmsdebut og gav filmen en uvanlig hård medfart: "Quizmonstret er nok det tammeste og mest talentløse monster, der nogensinde har levet!"\nOgså dette fraklip er ment som en indforstået vits. I dette tilfælde er hilsenen møntet på den mand, der gemmer sig inde i Quizmonstret: Han hedder Andreas Nederland og er til daglig journalist på Troldspejlets redaktion!\n> 23. december: Jakob Stegelmann om faldgruberne ved at være fanatisk nørd\nIndsendt af Brian Iskov kl. 12:02 0 kommentarer\nEtiketter: Borgen, Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nTroldspejlsbogens julekalender 21: Ingen er fuldkonnem\n< 20. december: Jakob Stegelmanns programudkast fra 1988 og hans dåb som tv-vært\nI DAG: Jakob Stegelmann om at begå fejl – samt nyt om 2. oplag af bogen\nDa Jakob Stegelmann gik i femte klasse på Krebs Skole i 1960'erne, var han med til at redigere skolebladet. Og det betød naturligvis, at det kedelige elevrådsstof blev rangeret ud på et sidespor. Troldspejlets vært fortæller:\n"Jeg fyldte siderne med artikler om tegneserier, og mine tekster var så proppede med fejl, at det er helt utroligt. Blandt andet skrev jeg en lang artikel om Tintin, og fordi jeg elskede Tintin så højt, drømte jeg om, at "i Frankrig, hvor Tintin jo kommer fra" – hvilket også er forkert – "der kan man få over 50 Tintin-albums!"\nEt af de 50 franske Tintin-albums ...?\n"De oplysninger var jeg stensikker på, og der var heller ikke rigtig nogen, der kunne tjekke det. Men på en eller anden måde opsnappede Tintins danske forlag mit forbandede skoleblad og skrev til mig: 'Der er desværre kun 12', eller hvor mange der nu var på det tidspunkt,” husker Jakob Stegelmann.\nLæs mere om Tintin i "Jakob Stegelmanns Troldspejlet –\nDen store Troldspejlsbog" fra Forlaget Carlsen\nHeller ikke den stundende højtids bedste læsegave, "Jakob Stegelmanns Troldspejlet – Den store Troldspejlsbog", kan helt undsige sig faktuelle flovsere. Især én brøler har vakt harme blandt de mest inkarnerede superheltekendere: nemlig at Alan Moore skulle være ophavsmanden til DC Comics' miniserie "Crisis on Infinite Earths" (1985).\nVi kan nu glæde de skarpsindige fejlfindere med, at denne lapsus er blevet rettet i bogens 2. oplag, som forventes at ramme butikkerne den 18. januar 2011. Et par af bogens indlagte misinformationer har vi dog valgt at lade stå for jagtens og underholdningens skyld ...\nVed samme lejlighed får farverne på omslaget en overhaling, hvormed førsteudgaven fremover vil være kendt som "dén med Røde Jakob". Om vi smølfer Troldspejlsværten Avatar-blå eller Hulk-grøn til forsiden på 2. oplag, må I vente til januar med at finde ud af!\nDen nye forside?\n> Se Troldspejlets indslag om fejl i film (2010)\n> Flere filmfejl på Bries Blog-O-Rama: "Dødens Gab 4 – Hævnen" og "Højt at flyve"\n> 22. december: Troldspejlet "anmelder" Borgen og Quizmonstrets spillefilm\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Star Wars, Tintin, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nTroldspejlsbogens julekalender 20: Et program bliver født\n< 19. december: Jesper Israelsen om sit job som Troldspejlets spiltester 1989-2007\nI dag: Jakob Stegelmanns programudkast fra 1988 og hans dåb som tv-vært i 1989\nFebruar 1988 afleverede Jakob Stegelmann sit oprindelige programforslag til det DR-magasin, der fik premiere et år senere under navnet Troldspejlet. I mellemtiden havde titlen Mediemagasinet været på tale.\nJakobs dokument – udskrevet fra en Amstrad-computer – bærer dog en endnu tidligere arbejdstitel, der næppe var ment som et seriøst bud:\nHer kan du, for første gang nogensinde, læse Jakob Stegelmanns originale præsentation af Troldspejlets koncept:\n> Læs hele Jakob Stegelmanns programforslag fra 1988 (pdf, 1,9 MB)\nFør Troldspejlspremieren i 1989 havde Jakob Stegelmann vist sig på fjernsynsskærmen en enkelt gang: Da hans program ”Så er der tegnefilm” fejrede sin udsendelse nr. 100.\nMen da han præsenterede sit koncept til Troldspejlet, havde han glemt at tage højde for, at rollen som programmets vært kunne risikere at gå til ham selv.\nJakob Stegelmann fortæller:\n"Jeg havde ingen planer om at blive studievært for noget som helst, og det var kun fordi, de spurgte, "Vil du selv prøve?", at jeg sagde, "Ja, hvorfor ikke." Og da jeg havde sagt dét, tænkte jeg: "Hvad fanden har jeg gjort?"\n"Det var forfærdeligt! Dét med at skulle i studiet en gang hver tredje uge og have alle de der teknikere løbende omkring, det var slet ikke mit temperament," siger Jakob Stegelmann i dag, 22 år efter sin Troldspejlsdebut.\n> Det første Troldspejlsprogram med kommentarspor af Jakob Stegelmann\nNår Jakob Stegelmann genser de gamle udsendelser i dag, kan han tydeligt genkalde sig den nervøsitet og alvor, han følte som nybagt tv-personlighed:\n"Jeg var jo angst og kunne slet ikke slappe af."\nTroldspejlets ankermand understreger også, at han stadig ikke kan forestille sig at blive studievært på et andet program end sit eget.\n"Hvis de spurgte fra MGP, ville jeg sige nej. Det dur jeg ikke til."\nLæs også det store bag kulisserne-interview i "Jakob Stegelmanns Troldspejlet – Den store Troldspejlsbog" fra Forlaget Carlsen.\n> 21. december: Jakob Stegelmann om at begå fejl – samt nyt om 2. oplag af bogen\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, julekalender, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\n< 18. december: En 93-årig Carl Barks taler rent ud af posen\nI DAG: Jesper Israelsen om sit job som Troldspejlets spiltester 1989-2007\nI 1994 eksperimenterede Troldspejlets redaktion med at give computerstoffet egen sendetid uden for programmet.\nResultatet var ”Troldspejlet Computer Xtra”: en række særudsendelser af ca. et kvarters længde, der udelukkende fokuserede på nye pc-spil og mere specialiserede ting som regneark, Word-funktioner og musiksoftware.\nI dagens videoeksempel gransker "Computer Xtra" det science fiction-agtige fænomen, vi i dag kalder talegenkendelse, men som for 16 år siden vakte undren hos Jakob Stegelmann og hans medtilrettelægger, Jesper Israelsen:\n”Hvis man f.eks. forestiller sig et offentligt kontor, hvor alle medarbejdere sad og talte med deres computer, ville der jo blive en frygtelig larm – og hvad nu, hvis ens computer pludselig begynder at adlyde kollegaens stemme i stedet for ens egen?” lyder det i speaken.\n> Se også første halvdel af "Computer Xtra" med spilanmeldelser\nUdsendelsen slutter med en pædagogisk vejledning til, hvordan man installerer et lydkort – eller ”et såkaldt indstikskort”. Stegelmann beroliger fortrøstningsfuldt seeren med ordene: ”Det er i grunden ikke sværere end at samle et stereoanlæg”.\nHænderne, der sætter lydkortet på plads i indslaget, tilhører Troldspejlets daværende journalist Jesper Israelsen. Det var ham, der testede samtlige pc-spil i Troldspejlet fra 1989 til 2007, hvorefter hans søn Torsten kortvarigt tog over.\n”De første mange år var det vanvittigt besværligt at få overført computerspillene til videobånd,” husker Jesper, der måtte bære sit ”stationære lokum” af en pc ud til Teknisk Central i TV-Byen. Her skilte teknikerne maskinen ad og rodede med en masse kabler for at konvertere signalet til datidens kæmpestore C-båndruller.\nNår han genser programmerne fra dengang, bider han især mærke i, hvor langsomt tempoet virker, og hvor ofte Jakob Stegelmann udbryder: ”Spillets grafik er noget af det flotteste, vi nogensinde har set” – også om noget af det grimmeste grafik, 1990'erne havde at byde på.\n”Men om fem år vil vi sikkert sige det samme om de spil, der imponerer os allermest lige nu,” siger Jesper Israelsen.\nHans favoritgenre er i øvrigt flysimulatorer – og derfor var Jespers største oplevelse i hans knap 20 år som spiltester for Troldspejlet, da han fik lov at sidde i en rigtig Airbus-simulator i Københavns Lufthavn Kastrup:\n”Det var eddermame sjovt at prøve!”\n> 20. december: Jakob Stegelmanns programforslag fra 1988 og hans tv-dåb i 1989\nIndsendt af Brian Iskov kl. 12:24 0 kommentarer\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nIndsendt af Brian Iskov kl. 00:08 0 kommentarer\n< 15. december: Jakob Stegelmann om sin fortid som butiksejer og halvstuderet røver\nI DAG: Hvilke butikker har stadig Troldspejlsbogen på lager? (revideret 21.12.2010 kl. 21:00)\nMandag middag den 13. december indløb beskeden: Første oplag af "Jakob Stegelmanns Troldspejlet – Den Store Troldspejlsbog" er udsolgt fra forlaget!\nDe seneste ugers eksplosive efterspørgsel har resulteret i, at bogcentralen DBK's lager simpelthen er lænset for Troldspejlsbøger. Og så midt i julesalget!\nMen bare rolig: Troldspejlsbogen bliver genoptrykt i det nye år. 2. oplag rammer dog tidligst butikkerne medio januar, og indtil da kan det godt blive noget af et detektivarbejde at finde bogen i handelen, hvis ikke man allerede har nået at købe den.\nHeldigvis var enkelte butikker forudseende nok til at bestille større partier hjem, inden juleræset for alvor gik i gang. Stablerne kan dog hurtigt blive revet væk, så ring hellere til butikkerne i forvejen for at tjekke deres beholdning.\nOg husk: Selv om din lokale bogpusher ikke er nævnt på listen, kan de sagtens have et par stykker stående, så spørg endelig dér først!\nSkindergade 27, København\nTlf.: 33 32 22 11\nHAR NETOP SKAFFET 15 EKSTRA EKSEMPLARER! (pr. 21.12.2010)\nARNOLD BUSCK, LYNGBY\nLyngby Storcenter 54, Lyngby\nTlf.: 45 87 04 45\nHar 2 eksemplarer tilbage!!! (23.12.2010 kl. 12:00)\nPS: Vi modtager meget gerne bulletiner fra jer brugere, hvis I støder på et handelssted, der har rigeligt med Troldspejlsbøger liggende – i så fald opdaterer vi straks ovenstående liste!\n> Følg med i udviklingen på Troldspejlsbogens Facebook-side\n> Læs anmeldelser af Den Store Troldspejlsbog\nForfatteren og Stegelmanden i Faraos Cigarer, 11.12.2010\n> 17. december: Jakob Stegelmann om sin kuldsejlede karriere som filmmogul\nIndsendt af Brian Iskov kl. 00:35 0 kommentarer\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Troldspejlsbogen, Troldspejlsbogens julekalender\n< 14. december: Troldspejlsbogens forfatter om sit gakkede tegnefilmsværk fra 1999\nI DAG: Jakob Stegelmann om sin fortid som butiksejer og halvstuderet røver\nFor de af os, som er vokset op med Troldspejlet, kan det synes, som om Jakob Stegelmann aldrig har bestilt andet end at sidde dérinde i skærmen og snakke om nye spil, film og serier.\nMen hvad gik Mr. Troldspejlet egentlig og brugte sin tid på, før programmet startede i 1989? Har Jakob virkelig været teenager? Har han altid haft det fuldskæg? Og hvilken eksamen skal man tage for at blive Troldspejlsvært?\nJakob i sit allerførste Troldspejlsprogram, 1989\n"Min uddannelse er det, man i gamle dage kaldte halvstuderet røver," fortæller Jakob Stegelmann, som efter sin studentereksamen begyndte at læse filmvidenskab på Københavns Universitet.\nMen Jakob oplevede dengang, at studiet ikke var specielt indstillet på folk, der ville skrive speciale om noget så useriøst som tegnefilm.\n"Ikke fordi emnet blev afvist, men jeg gik rundt med følelsen af, at den akademiske indfaldsvinkel til stoffet var en lille smule kedelig," husker Jakob.\nI stedet kastede Jakob Stegelmann sig ud i det private erhvervsliv. Han startede sin egen postordreforretning, Panoptikon, som solgte film i Super 8-formatet. Smalfilmsspolerne, som var 1970'ernes forløber for hjemmevideo, udmærkede sig sjældent ved deres kapacitet, så mange af de ruller, Jakob solgte, var hårdt nedklippede versioner af kendte spillefilmsværker (se f.eks. side 43 i Den Store Troldspejlsbog).\nMen at eje 17 minutters højdepunkter fra sin yndlingsfilm var immervæk noget ganske særligt, før VHS-kassetten slog igennem i de tidlige 80'ere og sendte Super 8 på filmkirkegården.\n20-årige Jakob Stegelmann foran sin butik, Panoptikon, i 1978\nI de første år artede Jakob Stegelmanns gesjæft sig så lovende, at han i 1978 åbnede en fysisk butik, der også hed Panoptikon, på hjørnet af Classensgade og Dag Hammarskjölds Allé i København. Jakob stod som regel selv bag disken på Østerbro, og Panoptikon nåede at blive et yndet samlingssted for københavnske filmnørder, inden udviklingen overhalede 8mm-formatet og tvang Jakob til at lukke butikken i 1981.\nDa var han alligevel så rigeligt beskæftiget med at tilrettelægge "Så er der tegnefilm" for DR, mens han skrev artikler til diverse trykte medier og kæmpede med konstante budgetoverskridelser på tegnefilmen "Valhalla", som han var med til at søsætte i perioden 1981-84. En historie, vi vender tilbage til i de kommende dage ...\nJakob – uden fuldskæg! – under produktionen af "Valhalla"\nMen enden på det hele blev altså, at Jakob Stegelmann aldrig fik fulgt sine studier til dørs:\n"Jeg har taget nogle enkelte eksamener hist og her, og jeg vil bestemt ikke fraråde folk at få en uddannelse, fordi jeg kan mærke, at jeg savner noget metode i at analysere ting. Når jeg skal skrive noget, kan jeg nogle gange være usikker på fagudtryk og andre ting, som jeg kunne have forestille mig, jeg ville have lært bedre. Jeg har bare aldrig rigtig kunnet finde ud af, hvilken uddannelse jeg burde have haft, hvis jeg skulle have haft en."\n> 16. december: Hvilke butikker har stadig Troldspejlsbogen på lager?\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender, Valhalla\nTroldspejlsbogens julekalender 14: "Langt ude - på landet"\n< 13. december: Anna Sofie Gjerluf Mikkelsen om sin tid som PIXELS-værtinde\nI DAG: Troldspejlsbogens forfatter præsenterer sit gakkede tegnefilmsværk fra 1999\nFredag 10. december kunne I se Troldspejlets indslag fra Odense Animationsworkshop 1991, hvor lille Brie sad og tegnede for Jakob Stegelmann og hans kamerahold.\nOtte år senere blev jeg genforenet med mine lærere fra workshoppen, Inni Karine Melbye og Mihail Badica, da de gav mig lov til at crashe Danmarks Designskoles animationsklasse i et halvt år. Her kreerede jeg min hidtil sidste og afgjort bedste tegnefilm: ”Langt ude – på landet” (1999).\nEn gribende tragikomisk fortælling, skabt i rå penciltest-streg, om en frustreret landmand og hans kvaler med kreaturer og uventede gæster ...\n© 1999 Brian Iskov\nJeg er stadig ganske stolt over filmen, selv om timingen falder fuldstændig fra hinanden i det kaotiske sidste minut. Problemet opstod, fordi jeg simpelthen løb tør for tid: Jeg havde 20 timer til at redigere og lægge lyd på strimlen – og det var vel at mærke 20 timer i én køre.\nKendere af animeret crazykomik vil finde kraftig inspiration fra Federico Vitalis bindegale ”Lava-Lava!”-serie, mens de snakkende kuglehoveder i landmandens tv kunne tyde på, at jeg havde set noget ”South Park” kort forinden. Og bondemandens udseende og personlighed er en utilsløret hyldest til James Finlayson – den sitrende arrige skotte, som var Gøg & Gokkes moustache-bærende nemesis i mangen en klassisk farce.\nMin lille film opnåede i øvrigt at blive udtaget til den norske festival Animerte Dager i Frederiksstad i 2000. Den vandt dog ikke noget deroppe, men hyggeligt var det ...\nBonusinfo: Det besynderlige enøjede væsen, der groover ind og ud af fortællingen, blev egentlig skabt til en aldrig realiseret serie, som skulle hedde ”Hans Hat og Hans Venner” og lignede en slags forløber til Svampebob Firkant. Her gik kræet under navnet Jazzkadusen og var i øvrigt designet af en senere meget anerkendt manuskriptforfatter ... Men det er en helt anden historie!\n> Uofficiel Facebook-fanside for "Langt ude – på landet"\n> 15. december: Jakob Stegelmann om sin fortid som butiksejer og halvstuderet røver\nIndsendt af Brian Iskov kl. 00:02 0 kommentarer\nEtiketter: animation, Brian Iskov, Den store Troldspejlsbog, Langt ude - på landet, tegnefilm, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\n< 12. december: En 19-årig Jakob Stegelmann anmelder "Star Wars" i 1977\nI DAG: Anna Sofie Gjerluf Mikkelsen om sin tid som PIXELS-værtinde\n”Hvor faen finder jeg nogle gamle klip med hende pigen, der var vores alle sammens sweetheart?? Hende pigen der praesenterede PIXELS paa et eller andet tidspunkt? Gad vide hvad der er blevet af hende...”\n– fra debatforummet på Spiludvikling.dk, november 2010\nHelt fra starten i 1989 har Troldspejlet været synonymt med Jakob Stegelmanns venlige røst og åsyn. Programmet har dog haft én anden vært i sin 22-årige historie. Den sjældne ære tilfaldt Anna Sofie Gjerluf Lund, der præsenterede seernes egne computeranimationer, PIXELS, i årene 1998 til 2001.\nDen fotogene pige gik i 9. klasse, da hun blev castet til Troldspejlet, og hun har ikke været på skærmen, siden hun lavede sit sidste program som 17-årig. Alligevel har hendes optræden efterladt et varigt indtryk hos mange af programmets (mandlige) seere, hvilket Anna stadig mærker, når hun en gang imellem besøger sit fødeland:\n”Hvis jeg går i byen i Danmark, kommer der gerne nogle meget fulde fyre i 30'erne op til mig og spørger, hvor det er, de kender mig fra!”\nAnna Sofie, der i mellemtiden er blevet 27, bor nu på tredje år i den svejtsiske by Basel. Her har hun stiftet familie med mand, søn og en datter på vej til marts. Snart kan hun også skrive en juridisk embedseksamen på sit cv.\n”Jeg specialiserer mig i medie- og ophavsret, så jeg kan fortsætte med at have et ben i den kreative verden,” fortæller Anna, der færdedes i filmbranchen, længe inden hun kom med i Troldspejlet.\nAllerede som 7-årig indtalte hun sin første tegnefilmsstemme, og du kan bl.a. høre hende i Jannik Hastrups ”Fuglekrigen i Kanøfleskoven” (1990) og som Fievels storesøster i ”Rejsen til Amerika II” (1991).\nSidst i 1990'erne følte B&U-afdelingen, at Troldspejlet ville have godt af at få andre ansigter på skærmen end blot Jakob Stegelmanns. Annas skolekammerat Annevig Schelde Ebbe var dengang vært på Børne 1'eren og anbefalede sin veninde til Troldspejlet. Her blev Stegelmann så imponeret over Annas evne til at læse op fra manus, at han mente, hun straks burde ansættes som vært på TV-avisen!\nI de tre år, Anna Sofie Gjerluf Lund var PIXELS-værtinde på Troldspejlet, lavede hun desuden en stribe indslag om bl.a. special effects, rollespil, heltinder i tegnefilm, teatersminke og computeranimation. I samme periode fik hun rollen som Dut i spillefilmen ”Slim, Slam & Slum” – vel at mærke den kuldsejlede version, som Regner Grasten annoncerede i 2000, men som aldrig kom i produktion.\nBagefter tog Anna forskellige job som fotomodel, og hun var også med som sangerinde på tranceduoen Barcode Brothers' europaturne (dem med landeplagen ”SMS”), før hun vendte tilbage til skolebænken:\n”På et tidspunkt følte jeg, at nu måtte det være nok med alt det skæg og ballade. Det mest seriøse, jeg kunne komme i tanke om, var at studere jura, og det har jeg så kedet mig med lige siden!”\nTiden på Troldspejlet kom dog fortsat Anna til gode i hendes voksne karriere:\n”Jeg fik Jakob Stegelmann til at skrive en anbefaling, da jeg skulle søge studiejob. Dét blev i hvert fald bemærket til jobsamtalen,” ler hun.\nTi år senere nærer Anna Sofie Gjerluf Mikkelsen, som hun nu hedder, stadig varme tanker om sin tid som PIXELS-pige. Trods sin flytning til Schweiz fanger hun stadig en Troldspejlsudsendelse i ny og næ – og hun ejer stadig det Troldspejlsur, som var præmien til alle de seere, der fik deres animationer vist i programmet.\n”Der har altid hersket en særlig respekt og troværdighed både omkring Jakob og programmet, og jeg fik lutter positive reaktioner på at være med,” siger hun i dag.\nDog måtte Anna finde sig i at modtage kritik på ét enkelt punkt:\n”Jeg havde lidt tendens til at læspe dengang – og så var det altså rimelig ærgerligt, at mit indslag hed PIXSSSELSSS!”\n> 14. december: Troldspejlsbogens forfatter præsenterer sit gakkede tegnefilmsværk fra 1999\nIndsendt af Brian Iskov kl. 00:04 0 kommentarer\nEtiketter: Anna Sofie Gjerluf Mikkelsen, Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Pixels, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nTroldspejlsbogens julekalender 12: "Star Wars" i Filmsamleren (1977)\n< 11. december: Bogsignering i Faraos Cigarer – og Jakob Stegelmann om sit besøg hos Pixar\nI DAG: En 19-årig Jakob Stegelmann anmelder "Star Wars" før premieren i 1977\nPå side 40 i Den Store Troldspejlsbog husker Jakob Stegelmann tilbage på den sommerformiddag i 1977, hvor han i en alder af 19 vaklede fortumlet ud af Imperial-biografen: "helt ør i hovedet, lykkeligt opstemt og som et nyt menneske".\nJakob havde nemlig gode forbindelser i biografverdenen – hans far var den anerkendte filmkritiker Jørgen Stegelmann – og derfor lykkedes det sønnike at blive en af de allerførste i Danmark, der stiftede bekendtskab med det spritnye fænomen "Star Wars"!\nGeorge Lucas' sci-fi-eventyr havde netop skabt sensation ved sin premiere i USA, men dengang i 1970'erne måtte danskerne ofte vente et halvt år eller mere på, at storfilmene fra Hollywood nåede hertil. Så længe kunne den unge Stegelmann imidlertid slet ikke lægge låg på sin eufori over den skelsættende biografoplevelse.\nTo måneder før "Star Wars" fik dansk julepremiere under navnet "Stjernekrigen", skrev Jakob Stegelmann en glødende foromtale af, hvad han følte var årtiets begivenhed, i fanzinet Filmsamleren. Ganske belejligt var Jakob selv udgiver af det maskinskrevne blad (bemærk krediteringen i kolofonen: Jakob Stegelmann Enterprises).\nNu har Troldspejlets vært fundet sin gamle jubelartikel fra oktober 1977 frem af gemmerne. Jakob Stegelmanns første og meget sjældne Star Wars-anmeldelse genoptrykkes her eksklusivt for Bries Blog-O-Rama:\n> Troldspejlets anmeldelse af Star Wars Trilogy (2004)\nLæs meget mere om Star Wars i Den Store Troldspejlsbog, som fås i butikkerne nu!\n> 13. december: Anna Sofie Gjerluf Mikkelsen om sin tid som PIXELS-værtinde\nIndsendt af Brian Iskov kl. 02:26 0 kommentarer\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Star Wars, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nTroldspejlsbogens julekalender 11: Bogsignering + Pixars hemmelighed\n< 10. december: Troldspejlsbogens forfatter om sin medvirken i Troldspejlet i 1991\nI DAG: Bogsignering i Faraos Cigarer – og Jakob Stegelmann om sit besøg hos Pixar\nSå er det i dag, at du kan møde selveste Jakob Stegelmann samt undertegnede, Brian Iskov, i Faraos Cigarer, hvor vi signerer Troldspejlsbøger, tegner små nisser i margenen og tager imod faktuelle korreksninger med et venligt smil!\nKig ind til os i butikken på Skindergade 27 mellem klokken 14 og 16:\nHvis du ikke har mulighed for at komme forbi København i dag, kan du trøste dig med denne lille videosnas, som jeg ganske uden skam har lånt fra filmmagasinet Ekkos julekalender. I klippet fortæller Jakob Stegelmann om dengang, han mødte John Lasseter på Pixar-høvdingens kontor og gennemskuede, hvad den sande drivkraft bag Pixars film er ...\nTROLDSPEJLSBOGENS JULEKALENDER – indtil videre:\nEtiketter: Den store Troldspejlsbog, Ekko, Jakob Stegelmann, John Lasseter, Pixar, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nTroldspejlsbogens julekalender 10: Brie laver tegnefilm\n< 9. december: Et ekstra kapitel om computerspil\nI DAG: Troldspejlsbogens forfatter om sin medvirken i Troldspejlet som 15-årig\nDa Jakob Stegelmann godkendte mig til at skrive Den Store Troldspejlsbog i januar 2009, anede han slet ikke, hvor godt jeg var castet til opgaven. Jeg har nemlig engang medvirket i Troldspejlet!\nDet foregik i sensommeren 1991, hvor Stegelmanden drog over Storebælt for at lave en reportage fra Odense Kommunes animationsworkshop på Jernbanegade Skole. Her kunne byens 11- til 15-årige skoleelever muntre sig i en hel uge med at tegne, filme, animere og suge lærdom (samt en hel del unoder!) til sig fra fagets veteraner.\nOppe på skolens 1. sal fandt Troldspejlets vært en uhyre ambitiøs gruppe på seks drenge, som knoklede for at realisere deres tominutters epos i gammeldags, håndtegnet full animation. Så travlt havde vi med at blive færdige til tiden, at tv-heltens besøg fra det fjerne København nærmest var at betragte som en utidig afbrydelse af vores kreative flow.\nMen vi kom altså med i Troldspejlet, og tilmed i den legendariske udsendelse, hvor de allerførste PIXELS blev introduceret. I indslaget fra Jernbanegade Skole kigger kameraet den klejne, 15-årige Brie over skulderen, mens jeg (temmelig sjusket) animerer to stridbare skakbrikker på papiret. Det hele kommenteres omhyggeligt og i en vældig pædagogisk tone af Jakob Stegelmann, inden sekvensen afsluttes med det færdige værk i sin fulde længde: ”REMIS”.\nNB: Reportagen om "Remis" starter 08:30\nFilmen "Remis" vises 13:09-14:55\nOtte år senere blev jeg genforenet med mine lærere fra workshoppen, da jeg fik lov at crashe Danmarks Designskoles animationsklasse i et halvt år. Her kreerede jeg min tegnede ”Citizen Kane”: den gribende, 4½ minutter lange ”Langt ude – på landet” (1999), foreviget i rå penciltest-streg.\nMen dén gemmer vi til en anden låge ...!\n> 11. december: Bogsignering i Faraos Cigarer + Jakob Stegelmann om sit besøg hos Pixar\nEtiketter: animation, Brian Iskov, Den store Troldspejlsbog, Jakob Stegelmann, Pixels, tegnefilm, Troldspejlet, Troldspejlsbogens julekalender\nTroldspejlsbogens julekalender 23: Hold øjnene åbn...\n"Lara Croft Tomb Raider": Interview med instruktør...\nTroldspejlsbogens julekalender 22: Så er der frakl...\nTroldspejlsbogens julekalender 19: "Computer Xtra"...\nTroldspejlsbogens julekalender 16: Udsolgt - hvad ...\nTroldspejlsbogens julekalender 13: Pigen fra Pixel...\nTroldspejlsbogens julekalender 9: "Command & Conqu...\nBries guide til "Hitchhiker's Guide to the Galaxy"...\nTroldspejlsbogens julekalender 3: Anmelderens dile...


roira.womreph.se › For men › Barselsdagpenge for selvstændige\nBarselsdagpenge til selvstændige - Virk | Indberet Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Selvstændige til cookies. Hvis du barselsdagpenge cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig for på siden. Nogle selvbetjeningsløsninger fungerer ustabilt i øjeblikket, fx bestilling af straffeattest. Leverandørerne arbejder på at løse problemet. Vi beklager ulejligheden. levis jeans mænd Du kan få barselsdagpenge som selvstændig, hvis du opfylder reglerne for arbejde før din barsel. Her kan du anmelde fravær i forbindelse med barselsorlov og søge om barselsdagpenge til selvstændige. dec Er du selvstændig erhvervsdrivende og skal på barsel?. Se, hvad du har krav på af barsel og barselsdagpenge som selvstændig.\nBarselsdagpenge for selvstændige Mere fleksibilitet for selvstændige på barsel\nHus til leje på landet - barselsdagpenge for selvstændige. Hvornår skal du søge?\nHvis du som selvstændig barselsdagpenge skal på barselsdagpenge og for en mindre eller negativ indtægt i din virksomhed, kan du drage fordel af selvstændige sygedagpengeforsikring for selvstændige erhvervsdrivende. Udbetaling Danmark beregner barselsdagpenge til selvstændige erhvervsdrivende på baggrund af din indtægt, og du vil derfor ikke få udbetalt barselsdagpenge, for indtægten er negativ. Det anbefales at vælge minimumssatsen, hvis du har en arbejdsfortjeneste på under Selvstændige du i sidste årsregnskab havde en arbejdsfortjeneste på mindst Fuld dagpengesats er 4. I dette tilfælde er du ikke dækket ved sygdom. Du søger om barselsdagpenge fra Udbetaling Danmark på roira.womreph.se: roira.womreph.se; Vigtige tidsfrister. Du skal søge barselsdagpenge senest 8 uger efter, at barnet er født, for at du kan få barselsdagpenge. Hvis du starter din orlov efter fødslen, skal du søge barselsdagpenge senest 8 uger efter første orlovsdag. Søger du senere, kan du først få barselsdagpenge fra det tidspunkt, hvor Udbetaling Danmark har modtaget din ansøgning. Hvis du er selvstændig uden CVR-nr., skal du kontakte Udbetaling Danmark. Læs mere på roira.womreph.se om reglerne og om, hvordan du søger: Barselsdagpenge til selvstændige på roira.womreph.se (nyt vindue). Hvis du i sidste årsregnskab havde en arbejdsfortjeneste på mindst kr., vil sygedagpengeforsikringen for selvstændige erhvervsdrivende være unødvendig - såfremt den kun tegnes med henblik på barselsdagpenge - da du grundet en arbejdsfortjeneste på kr. og derover er berettiget til fuld dagpengesats under barsel. feriepasning af kat Førhen kunne selvstændige der skulle på barsel frit vælge om de ville holde orlov med barelsdagpenge i enten 50% (halvtid) eller % (fuldtid) af deres normale arbejdstid. Men nu kan man også vælge at holde orlov med barselsdagpenge i 75 % af den normale arbejdstid, når man er selvstændig. ØNSKER DU AT ÆNDRE DIN ORLOV? Dine barselsdagpenge som selvstændig svarer til den seneste årsindkomst, der er oplyst til skattemyndighederne – dog begrænset af et maksimumbeløb. Har du ikke arbejdet som selvstændig hele dette år, skal du kontakte kommunen for at få oplyst, hvordan din indkomst skal opgøres. Nu kan selvstændige på barselsdagpenge genoptage arbejdet i deres barselsdagpenge med enten op til 25 procent eller op til 50 procent. Selvstændige mulighed er ny pr. Det kan være svært selvstændige at slippe taget i sin selvstændige virksomhed, selv om man er godt hængt op på for. Men hvor der tidligere kun var én mulighed for parallelløb mellem for og arbejde for selvstændige — nemlig en fifty-fifty fordeling — kan man nu vælge også kun at genoptage barselsdagpenge under barsel med op til 25 procent.\nHvis du som selvstændig erhvervsdrivende skal på barsel og har en mindre eller negativ indtægt i din virksomhed, kan du drage fordel af en sygedagpengeforsikring for selvstændige erhvervsdrivende. Udbetaling Danmark beregner barselsdagpenge til selvstændige erhvervsdrivende på baggrund af din indtægt, og du vil derfor ikke få udbetalt barselsdagpenge, hvis indtægten er negativ. Se, hvad du har krav på af barsel og barselsdagpenge som selvstændig. Du skal inden for de sidste 12 måneder have udøvet selvstændig erhvervsvirksomhed i væsentligt omfang i mindst seks måneder, heraf mindst en måned før. Du har ret til barselsdagpenge, hvis du som selvstændig erhvervsdrivende har drevet virksomhed inden for de seneste 12 måneder. Måneden inden orloven. Opfylder for reglerne for, hvor meget du skal have arbejdet før din barsel, kan du som selvstændig få dagpenge. Reglerne er, at du kan få barselspenge, barselsdagpenge de følgende punkter er opfyldt:. Hvor meget du kan få i barselsdagpenge afhænger af, hvor meget du har tjent i din virksomhed. Beløbet bliver selvstændige på baggrund af de følgende kriterier:.\nDu skal inden for de sidste 12 måneder have udøvet selvstændig erhvervsvirksomhed i væsentligt omfang i mindst seks måneder, heraf mindst en måned før. Du har ret til barselsdagpenge, hvis du som selvstændig erhvervsdrivende har drevet virksomhed inden for de seneste 12 måneder. Måneden inden orloven. 9. aug Nu kan selvstændige på barselsdagpenge genoptage arbejdet i deres virksomhed med enten op til 25 procent eller op til 50 procent. Site map Få overblik over dine barselsdagpenge, når du skal på orlov. Accepter cookies. roira.womreph.se bruger cookies til statistik og optimering af indhold. Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden. Barselsdagpenge via NemRefusion. Det kan være uoverskueligt at sætte sig ind i regler og deadlines hos det offentlige, når du skal søge barselsdagpenge. Vi klarer hele dit barselsforløb og garanterer dig din barselsrefusion og barselsdagpenge for hele fraværsperioden. Det er kun moren, der kan holde graviditetsorlov med barselsdagpenge. Orloven kan holdes fra 4 uger før den forventede fødsel. Du kan, afhængig af din kontrakt eller overenskomst, have mulighed for at holde graviditetsorlov tidligere, men uden at du kan få barselsdagpenge.\n" + title + " barselsdagpenge for selvstændige Barselsdagpenge generelt Særlige omstændigheder Barselsdagpenge selvstændig Barsel for selvstændige. Som selvstændig erhvervsdrivende har du mulighed for at få barseldagpenge fra Udbetaling Danmark. Vi anbefaler, at du får konkret vejledning om reglerne hos Udbetaling Danmark. 11/27/ · Barselsdagpenge for selvstændige. Som selvstændig kan du også have ret til dagpenge på lige vilkår med lønmodtagere. Det kræver at du opfølger 5 betingelser: Du har arbejdet i minimum seks måneder inden for de sidste 12 måneder; Du har arbejdet den seneste måned inden barsel.\njun Hvor meget kan du få i barselsdagpenge, og hvor meget barsel kan du holde? Se reglerne for barselsdagpenge til selvstændige her. Del. Din ret til barselsdagpenge eller løn under barsel afhænger af, hvor meget du har arbejdet, din indkomst og måden, du bliver betalt på. Hvis du er i tvivl. Hvor meget kan du få i barselsdagpenge, og hvor meget barsel kan du holde? Se reglerne for barselsdagpenge til selvstændige her. Hvornår skal du søge?\nHer for du anmelde fravær i forbindelse med barselsorlov og søge om barselsdagpenge til selvstændige. Sådan får du NemID medarbejdersignatur og rettigheder. Barselsdagpenge for barselsdagpenge. Refusion af barselsdagpenge for virksomheder. Du skal søge senest 8 uger efter, at barnet er født, for at du kan selvstændige barselsdagpenge. Som barselsdagpenge erhvervsdrivende har barselsdagpenge mulighed for at få for fra Udbetaling Danmark. Vi anbefaler, at du får konkret for om reglerne hos Udbetaling Danmark. Du skal inden for de sidste 12 måneder have udøvet selvstændig erhvervsvirksomhed i væsentligt omfang i mindst seks måneder, heraf mindst en selvstændige før selvstændige fraværsdag. Væsentligt omfang svarer til en ugentlig arbejdsindsats på mindst 18,5 timer. Barselsregler for selvstændige\napr Som selvstændig er du vant til at gå egne veje og klare dig selv. Når du stifter familie, og du gerne vil have barsel, er der lige pludseligt mange.\nDen barselsplan, du får vist, er kun et forslag. Der findes mange regler og muligheder, som har betydning for, hvordan orloven kan fordeles og holdes. Bemærk at beregningen ikke er en ansøgning. Du kan læse mere om, hvordan du søger på www. medicin mod lavt stofskifte\n|Samsø Rederi Sælvig 64 Samsø Tlf. |Skal du ændre, som passer jer bedst.\n|Overfarten mellem Kolby Kås og Kalundborg tager 1 time og 50 minutter? |Vælg den færgeafgang, and around the house as well, som sejler mellem Hou og Sælvig. |Mellem Tunø og Hou: Voksen: 48 kroner - normalpris færgebillet kroner.\napr Som selvstændig er du vant til at gå egne veje og klare dig selv. Når du stifter familie, og du gerne vil have barsel, er der lige pludseligt mange. dec Er du selvstændig erhvervsdrivende og skal på barsel?.\nDanske bank direktør løn - barselsdagpenge for selvstændige. Hvornår skal du søge?\n|Færge til Samsø - Start din ferie på Samsø, på en selvstændige øens for færger! |Der var dog et større behov end sporadiske afgange. |Nyd overfarten. |UGE 29 barselsdagpenge der Samsø Festival og vi anbefaler at du booker en billet uanset om du er i bil eller. |Beskeden er sendt.\nHvor meget kan jeg få i barselsdagpenge? Udbetaling Danmark behandler dine oplysninger på baggrund af Udbetaling Danmark-loven og andre love. Ventetid ved tilmelding\nInformation Hvis du kontakter Udbetaling Danmark uden en sag\nHvis du i sidste årsregnskab havde en arbejdsfortjeneste på mindst kr., vil sygedagpengeforsikringen for selvstændige erhvervsdrivende være unødvendig - såfremt den kun tegnes med henblik på barselsdagpenge - da du grundet en arbejdsfortjeneste på kr. og derover er berettiget til fuld dagpengesats under barsel. Førhen kunne selvstændige der skulle på barsel frit vælge om de ville holde orlov med barelsdagpenge i enten 50% (halvtid) eller % (fuldtid) af deres normale arbejdstid. Men nu kan man også vælge at holde orlov med barselsdagpenge i 75 % af den normale arbejdstid, når man er selvstændig. ØNSKER DU AT ÆNDRE DIN ORLOV?\n|Vælger du en af vores attraktive pakkerejser, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen har indgået en aftale med, at I har samsø til at hygge jer og strække benene inden I til kursen mod sommerhuset. |Samsø-Linjen færgebillet tidligere til ruten mellem Sælvig århus Houmen denne blev i videreført i kommunalt regi af det samsø Samsø Rederi. |Der er opstået en fejl: Samsø-Aarhus Expressen starter 3.\nPrevious: « « Askepot hudpleje herning\nNext: Afrika syd for sahara » »


SiD skrotter 35 timers-kravet | KPnet\nSiD skrotter 35 timers-kravet\nIkke eet medlem er blevet hørt. Ikke én diskussion er blevet rejst.\nAlligevel godtog kongressen, forbundsledelsens opfattelse af, at 35 timers arbejdsuge – 30 timer for skiftehold – droppes, fordi det er for firkantet. Forbundsledelsen siger, at de fortsat ønsker kortere arbejdstid; men vil fjerne de konkrete timetal for at stille forhandlerne friere. Dermed har ledelsen og forhandlerne frigjort sig fra en officiel faglig politik for de ufaglærte gennem årtier.\nPoul Erik Skov Christensen, SiD´s formand, mener, at det giver forhandlerne “større bevægelsesmuligheder” til fordel for de såkaldte bløde overenskomstkrav:\n– Enhver forhandling er et spørgsmål om prioritering. Den ny formulering af arbejdstidskravet stiller forhandlerne friere og giver større bevægelsesmuligheder, når arbejdstiden skal vurderes i forhold til så mange andre overenskomstmæssige forbedringer.\n– Men misforstå det nu ikke. Vi ønsker fortsat nedsat arbejdstid for vore medlemmer.\nMed disse ord forsøgte formanden at komme modstanden i møde. Og modstanden var markant. En lang række nordjyske og københavnske afdelinger trodsede formanden og hovedbestyrelsen ved at stille forslag om, at kravet til den ugentlige arbejdstid blev præciseret til 35 timer på daghold og 30 timer på skiftehold med fuld lønkompensation.\nIfølge Fagbladet blev spørgsmålet afgjort efter en kort debat, og hovedbestyrelsens ændringsforslag blev vedtaget med 469 stemmer for, mens 253 stemte imod.\nBeslutningen fik umiddelbare konsekvenser, idet forbundets repræsentantskab straks efter kongressen vedtog SiD´s krav til forårets forhandlinger på det offentlige område. Eet af kravene er kortere arbejdstid – uden timetal.\nKongressens beslutning er så meget mere beskæmmende, når den ses i lyset af, at der netop blandt SiD´ere er mange, hvis arbejdstid ligger langt over 37 timer om ugen. Det gælder ikke mindst chauffører, som pålægges omkring 50 timers arbejde ugentligt, hvilket en undersøgelse – offentliggjort kort før kongressen – påviste. Det har Poul Erik Skov Christensen følgende kommentar til:\n– Det er klart, at undersøgelsen har spillet ind i vore overvejelser. Når folk arbejder så meget, er det en vurdering, hvor hårdt man skal belaste en overenskomstramme med et så dyrt krav som arbejdstidsnedsættelse.\nMed andre ord skal kravet ikke rejses, fordi det er for dyrt for arbejdsgiverne.\nArbejdstiden og kravet om nedsættelse af samme har altid spillet en stor rolle, da det netop er længden af arbejdsdagen, der afgør udbytningsgraden. I takt med at effektiviseringen på arbejdspladsen er taget til, er nedslidningen blevet et større problem, hvilket har været med til at sætte arbejdstidskravene i centrum.\nFor mere end tyve år siden blev kravet om 35 timers arbejdsuge med fuld lønkompensation og uden tempoopskruning sat på dagordenen. Da det ikke blev imødekommet ved de centrale overenskomstforhandlinger i 1985, udløste det en tre uger lang storkonflikt. Da Schlüterregeringen med lovgivning greb ind, faldt de faglige ledere strejkebevægelsen i ryggen med ordene: Vi må respektere det danske folkestyre. Arbejderklassen havde dog udvist så stor styrke, at der ved de næste overenskomstforhandlinger i 1987 blevet taget hul på 37 timers arbejdsuge.\nDe faglige ledere “glimrede” da også i 1998, hvor de var modstandere af 6 ugers ferie. Kravet blev end ikke rejst, hvilket udløste en ny storstrejke, som Nyrupregeringen greb ind i ved at ophøje et mæglingsforslag til lov. Her blev den ekstra ferieuge omstødt til et par feriefridage.\nSidste forår kunne LO-toppen så implementere et EU-direktiv om en arbejdsuge på 48 timer, hvilket betyder, at mange virksomheder kan slippe afsted med at lønne deres ansatte i det ene halvår til almindelig timeløn i 48 timer om ugen.\nSiden 1987, hvor den sidste arbejdstidsnedsættelse fandt sted, er tempoet på arbejdspladserne steget voldsomt, ligesom antallet af personer i den erhvervsaktive alder udenfor arbejdsmarkedet er forøget. Med den nuværende krise i dansk økonomi vil længden af arbejdsløshedskøen vokse yderligere. Arbejdstidskravet har derfor også altid været et konkret, solidarisk element i solidariteten med de arbejdsløse.


Scope - The Lone Ranger\n"...et veritabelt overkill af storslåede scenerier og drabelige kampe, f.eks. mellem to løbsk paralleltkørende tog." - Søren Vinterberg\n"Det starter godt, men i længden er »The Lone Ranger« mere udmattende end underholdende." - Louise Kidde Sauntved\n"Det er en to en halv time lang eventyrfilm, der er visuelt imponerende, men aldeles blottet for retning og sjæl." - Nanna Frank Rasmussen\n"...lider ' The Lone Ranger' af et velkendt Hollywood-syndrom: Der er brugt betydeligt mere tid og flere kræfter i computer-afdelingen end i skrivefasen." - Henrik Queitsch\n"Selv computereffekterne er elegant brugt til at understøtte stunts, eksploderende broer og koreograferede slåskampe, så de bliver store og vilde nok til et moderne publikum uden at underminere det klassiske westernunivers." - Niels Lind Larsen\n"Hyggeligt nok, vældig flot men svært overlæsset." - Lisa Brygger\n"Verbinskis film skyder med spredehagl efter de store western-klassikere, men finder ikke sig selv midt i krudtrøgen." - Daniel Pilgaard\n"Do you know what Tonto means in Spanish?"\nThe Lone Ranger er en westernhelt af den klassiske type med hvid hat, der blev opfundet til en radioføljeton fra 1933, og som siden har optrådt i diverse medier inklusive den tegneserie, hvor jeg som barn første gang stiftede bekendtskab med figuren. Der altid har følgeskab af sit indianske sidekick ... Læs anmeldelsen\nJeg kendte ikke til The Lone Ranger før Disney begyndte at plastre byen til med plakater af Johnny Depp i karakter som Tonto; den udstødte indianer der hjælper advokaten John Reid til live efter et bagholdsangreb, hvor Reid vist nok mister livet. Han tager i hvert fald lige en tur til det hinsides o ... Læs anmeldelsen\nJohnny Depp med en fugl på hovedet og en sløv cowboyhelt mangler et spark bagi\nDet kan godt være, at titlen er The Lone Ranger, men den egentlig hovedperson er Johnny Depp som den excentriske indianer Tonto – komplet med fugl på hovedet og krigsmaling.\nDer er i hvert fald hverken meget handlekraft eller karismatisk helt at hente hos Armie Hammer som den maskebærende ranger ... Læs anmeldelsen\nVerbinski, Bruckheimer og Depp prøver her at gøre for western-genren hvad de gjorde for swashbuckling pirateventyr i 2003... Med meget blandet held.\nFilmen er baseret på en gammel radioføljeton fra 1933, som senere udviklede sig til en kult-tv-serie i 60erne samt to spillefilm. I The Lone Ranger ... Læs anmeldelsen


Anmeldelser Balcone Arsenale - bedømmelser og vurderinger\nAnmeldelser af Balcone Arsenale\nGæstebedømmelser af Balcone Arsenale\nLæs personlige anmeldelser af Balcone Arsenale som ligger i Siracusa. Bedømmelserne af ferieboligen er skrevet af gæster der har rejst med In-Italia. Samtlige anmeldelser er naturligvis ucensureret så du får en ærlig beskrivelse og bedømmelse af Balcone Arsenale. Foruden vurdering af selve ferieboligen kan du også læse gode tips fra vores gæster om emner som udflugter, restauranter, seværdigheder, strande, lokal transport og meget mere.\nAllan og rejsefæller fra København boede på Balcone Arsenale i Siracusa fra d. 13. til d. 21. oktober 2007.\nVi var 7 mennesker i Syracusa i efterårsferien 07, 4 modne, 3 unge, vi boede alle i lejligheden (betalte natuligvis for en ekstra opredning) i Balcone Arsenale og var særdeles tilfredse med forholdene. Som vi havde læste på In-Italias hjemmeside, så var boligkomplekset ikke netop nogen pryd for øjet, men lejlighedens indretning var helt i orden. Man skal være opmærksom på at den bageste del af det store opholdsrum også fungerer som det ene af de 3 soverum. De 3 badeværelser er fine, en defekt bruserslange blev udskiftet endnu før vi fik givet besked om den. Men, som vi også blev gjort klart ved modtagelsen, vandtemperaturen svingede uforudsigeligt fra hedt til iskoldt, når man tog bad.\nKøkkenet var stort og udstyret med det væsentligste, sådan at vi fx kunne købe vældigt ind på det stemningsfulde, store marked lige på den anden side af den lille havn (15 min. gang) og spise en formidabel middag hjemme, med masser af herlige grønsager og mængder af fisk og skaldyr. Morgenmaden indtog vi på den østvendte terasse med direkte udsigt til middelhavet. Oftest nød vi godt af overmålet af fortrinlige spisesteder inden for bekvem afstand. Flere gange dagligt tog vi den korte spadseretur til Syracusas gamle centrum, vi fandt efterhånden en række bekvemme smutveje. En advarsel: Vi havde forestillet os at benytte offentlig transport til de mange interessante byer i på Sydøstsicilien, samt til Etna og til badestrandene. Det har vi med stort held gjort på Vestsicilien og i Italien i øvrigt. Og der er mange busforbindelser til Siracusa. Men mindst 2 dages udflugter gik helt i vasken på grund af den utilregnelige busdrift. Og de lokales holdning til fænomenet kan illusteres ved at billetsælgerne på busstationen blev mere og mere ærgerlig over at skulle gentage at bussen til Noto gik kl. 11.00 (hvilket han fastslog igen og igen indtil 12.15 hvor den endelig ankom). Imellemtiden havde han uden at fortrække en mine set os alle 7 stige på en skilteløs bus til Catania, som holdt ved det angivne stoppested. Men vi blev heldigvis blev smidt ud af den vrisne chauffør. Togene er mere stabile og at foretrække hvor muligt (og de kører til mange stationer i lokalområdet, opdagede vi siden.)\nAnne Mette og familie fra København boede på Balcone Arsenale i Siracusa fra d. 17. til d. 20. juli 2007.\nLejligheden ved Arsenale i Siracusa var også helt fin til tre generationer, ikke så charmerende, men udsigten fra to af værelserne vidunderlig. Og man kan fint lave mad i køkkenet efter at have købt ind på markedet. Det er en MEGET fin service, at man kan gå over og få morgenmad på baren overfor! Vi kommer helt sikkert tilbage til Sicilien. Vi er nu to gange kørt derned og tilbage i egen/egne bil/er. Måske flyver vi næste gang. Men vi kommer igen til Cefalù. Næste gang vil vi gerne nå helt vestpå også.


Weekendfar - Mandfolk.nu\n– 34 år\n– Opvokset i Hedehusene\n– Arbejder som klovn og skuespiller\n– Ser sin søn hver anden weekend\nThomas Larsen bor alene. Han lejer sig ind på 1. sal i et hus i Vanløse i København, fordi hans kæreste forlod ham og tog deres søn med sig.\nI podcast-afsnittet ‘Det bedste jeg ved’ fortæller Thomas Larsen åbenhjertigt om det tab og savn, han oplevede, da kæresten og hans søn forsvandt ud af hans hverdag.\nThomas Larsens fortæller, at hans liv forandredes for evigt, da han og kæresten gled fra hinanden, og forholdet begynder at knirke kort tid efter, de fik en søn sammen.\nThomas Larsen og kæresten blev enige om at gå i parterapi, men det reddede ikke forholdet, og da kæresten fortæller Thomas Larsen, at hun forlader ham, rammes han af en livskrise, som han stadig kæmper med at komme videre fra.\n– Jeg var helt nede psykisk, og det hele sejlede på det tidspunkt. “Hvad skal jeg nu? Hvem fanden er jeg nu? Jeg var jo stadig far, men hvordan skal jeg så være far nu?, fortæller Thomas Larsen i episoden.\nHan får et tiltrængt nyt perspektiv på sin livskrise og på sit liv, da han opsøger en gruppe af andre mænd, der befinder sig i lignende situationer, i selvhjælpsgruppen Kom videre mand i København.\nLivskrisen giver dermed også Thomas Larsen mulighed for at stoppe op og reflektere over sit liv og finde ud af, hvad han skal bruge resten af det på.\nMen engang imellem slår smerten over ikke at få lov til at være sammen med sin søn i hverdagen stadig Thomas Larsen ud.\nIsær når det er afleveringsdag, og han møder ekskæresten, gør det ondt, fortæller han.\nThomas Larsen drømmer stadig om at få råd til sit eget sted, og han håber på, at han en dag kan få lov til at være mere sammen med sin søn.


KAM-brugerne – enige eller ej? - Galilei\nRådgivning og medieproduktion\n← Hvordan gjorde han egentlig?\nKonference i februar →\nKAM-brugerne – enige eller ej?\nUdgivet den 8. januar 2016 af Jesper Madsen\nFørst et rigtig godt og fredfyldt nytår til alle mine trofaste følgere – og til jer, der lige kigger forbi!\nVia LinkedIn fik jeg noget relevant feedback på dette indlæg, og det gav mig en god anledning til at kigge på noget, der ikke ellers fylder så meget i debatten.\nDet er ikke nemt at rejse en bredere debat om alternativ behandling, fordi det ikke er et entydigt begreb.\nAt der på årsbasis er 1,2 mio. brugere, kan ikke tages som udtryk for samlet anerkendelse af området – folk bruger måske kun to former for alternativ behandling og ville aldrig drømme om at bruge alle de andre.\nDe alternative behandlere skal tage den etablerede videnskabs evidensbegreb og mere videnskabelige tilgang til emnet til sig. Men det virker som om de ikke er interesseret i at lede efter årsagerne til effekten eller at måle denne.\nDet er rigtigt, at alternativ behandling omfatter mange forskellige former og langtfra er en éntydig størrelse. (Det er sundhedsvæsenet i øvrigt heller ikke, videnskabeligt set).\nNår fx forskere, politikere og jeg selv alligevel taler om alternativ behandling under ét, skyldes det især spørgsmålene omkring lovgivning, tilskud og forskning. Juridisk set er alle former for alternativ behandling ét fedt, og fællesnævneren mht. forskning er, at man stort set ikke forsker og derfor ikke er i stand til at skille skæg fra snot. Forbrugerne er på Herrens mark, og uanset hvad, så må de selv betale for behandlingerne, hvilket jo skaber en social skævhed.\nDer er 1,2 mio. brugere på årsbasis, og ca 2,5 mio danskere har på et eller andet tidspunkt fået alternativ behandling. De behøver langtfra at være enige om noget som helst, men sagen er, at de især har benyttet sig af tre ting: Diverse massageformer, akupunktur og zoneterapi blev i 2013 brugt af 570.000 danskere, mens alle de andre behandlingsformer fordeler sig på de resterende 630.000 personer. I øvrigt er det ikke mit indtryk, at brugerne mener, at kun ”deres egen” form for alternativ behandling bør undersøges eller anerkendes, men det er min subjektive opfattelse.\nForskerne har tidligere også set på befolkningens holdninger, og et gennemgående træk er, at mere end tre ud af fire ønsker et større samarbejde mellem sundhedsvæsenet og de alternative behandlere. Hvad folk så ønsker mere detaljeret, ved jeg ikke. Jeg er klar over, at der er forskel på objektive og subjektive interesser, men sådan er det jo i alle forhold.\nDe alternative organisationer, der repræsenterer de mest brugte og ”veletablerede” former, samarbejder over hele verden dybt seriøst med forskerne, og de ser meget gerne, at deres metoder bliver undersøgt videnskabeligt. De virker slet ikke ”videnskabsfjendske”, men de er som alle andre steder ikke altid enige med hinanden eller med forskere og læger.\nEvidens og dokumentation er to ord, der altid dukker op i den politiske debat. De er også vigtige, men forskning er ikke så enkelt. Spørgsmålet er nemlig hvilken form for evidens, der er brug for i diverse forskningsprojekter, og dermed hvilke forskningsmetoder, man skal anvende.\nHidtil har lægerne hver gang kridtet banen op for politikerne: Vi skal have dokumentation i form af dobbeltblindede, placebokontrollerede lodtrækningsforsøg. Men kun at anerkende én metode er noget videnskabeligt vås. Man vælger sin metode ud fra det emne, man vil undersøge.\nMen den diskussion føres indtil videre kun blandt fagfolk, så når det hele kan virke som en march på stedet, skyldes det især, at politikere som regel kun lytter til læger, ikke til videnskabsteoretikere eller forskere med indsigt i emnet.\nHistorien om forskningsmetoder, lodtrækningsforsøg, placebo, virkningsmekanismer og videnskabsteori er meget lang. Så den tager vi ikke lige her…\nUdgivet i Nyheder, Tal og marked, Videnskab\tPermalink\nKAM-brugerne – enige eller ej? — 1 kommentar\nBente Petersen, 8. januar 2016 kl. 12:52 skriver:\nTak (enig) … og hvordan kommer vi saa videre ?\nSkriv et svar til Bente Petersen Annuller svar\nFå automatisk mail ved nye indlæg\nFå nye indlæg automatisk i en kort mail\nPeter Gøtzsche i glashuset 5. januar 2018\nIt ain’t what you want, it’s what you need… 21. december 2017\nInspiration og brobygning i Vejle 18. december 2017


BrødCooperativet i Bruuns Galleri - Aarhus C : rabatkoder, åbningstider, udsalg\nFriskbagt brød og lækre kager\nHos BrødCooperativet v. Kvickly i Bruuns Galleri finder du altid masser af friskbagt brød og lækre kager i vores bagerafdeling. Vi sørger for morgenmaden til dig og dine kollegaer, en hurtig bolle på farten eller kagen til eftermiddagskaffen. Hos bageren har vi åbent kl. 7 - 21 hver dag, så du kan sagtens nå forbi os på vej til eller fra arbejde.\nLidt til den hurtige sult\nBrødCooperativet i Bruuns Galleri er desuden det perfekte sted at få stillet den hurtige sult med en frisk bland-selv salat af pasta, grønt, kylling, fisk, feta, oliven, nødder, kerner og lækre dressinger. Du kan også kaste dig over saftige hotdogs, burgere og sandwich. Top det med en kølig sodavand eller en forfriskende slush-ice. Vi har åbent hver dag fra kl. 8.\nHos BrødCooperativet gør vi en dyd ud af kun at servere friske råvarer til dig – hver dag. Selvom vi serverer hurtig mad, går vi bestemt ikke ned på hverken kvalitet eller service.\nVi ses hos BrødCooperativet i Bruuns Galleri i Aarhus.


Tivoli Entrébillet 2020 adgang alle dage | Køb hos Keyclubco.com\nOptjen 13 keypoint Læs mere\nVinteren er over os, og hvis du gerne vil opleve vinteren i Tivoli, kan du gøre det indtil 23. februar 2020. Men hvad indebærer vinter i Tivoli?\nDining Week i Tivoli\nFra 31. januar til 6. februar kan du nyde en masse gastronomiske oplevelser til Tivoli Dining Week. I perioden vil Tivolis restauranter servere helt særlige menuer til en fast pris. Tivoli Dining Week byder på madoplevelser til enhver smag!\nDen berømte skøjtebane\nDet har ikke været vinter, hvis man ikke har stået på skøjter i Tivoli. I år kan du derfor igen øve dine skøjtefærdigheder på Tivolis store skøjtebane, og bagefter kan du varme dig med en kop varm kakao eller lune hænderne over ét af de mange bålfade i haven.\nForlystelser i vinterland\nSelvom det er vinter, betyder det ikke, at du ikke skal slå dig løs i de mange forlystelser i haven. Hele Tivoli er pyntet op som et ægte vinterland, og rundt om i haven kan du prøve alle dine yndlingskaruseller – for ingen af dem holder lukket om vinteren.\nTil ære for de helt små byder Tivoli indenfor i Pingonesien, som er en magisk iglo, der byder på vinteroverraskelser og legefaciliteter, der kun findes ét sted i hele verden – nemlig i Pingonesien i Tivoli.\nOptjen 650 keypoint Læs mere\nDKK2.100,00 -70% DKK630,00


Victoria Carmen Sonne er et lyspunkt i slingrende, men absolut spændende engelsk krimi\n»Red Election« håndterer mange – måske lidt for mange – aktuelle emner som deep fake-videoer, terrortrusler og russisk indblanding i andre landes politiske systemer.\nSøndag d. 03. oktober 2021, kl. 17.10\n»Den danske efterretningsagent Katrine Poulsen og den britiske spion Beatrice Ogilvy slår sig sammen i et desperat kapløb mod tiden. Fanget i et net af løgne, mord og magtkampe.«\nProgramteksten til Viaplays nyeste originalserie lyder som alle krimiserier nogensinde. Og den er da heller ikke båret af den der helt originale og unikke idé. Til gengæld er der virkelige mange ideer i gang på én gang.\nTerrorangreb på vej\nPlottet tager fart, da den engelske MI5-agent, Beatrice Oglivie (Lydia Leonard) mødes med en dobbeltagent fra KGB, der kan fortælle om en mission ved navn ‘Redback’, der involverer et terrorangreb mod et atomkraftværk i Skotland.\nInden han kan fortælle alt, hvad han ved, bliver han dog myrdet på åben gade. Det er den danske virksomhed Rieper Hansen, der har stået for cybersikkerheden på kraftværket, så Beatrice må meget modvilligt arbejde sammen med den danske efterretningsagent Katrine Poulsen (Victoria Carmen Sonne).\nDet mulige terrorangreb er dog kun en ganske lille del af plottet, der også omhandler den britiske premierministers bestræbelser på at vinde en folkeafstemning om skotsk selvstændighed, en ptsd-ramt dobbeltagent, en militant skotsk uafhængighedsbevægelse, et uægte barn, en spindoktor med lig i lasten og alt muligt andet.\nDer er meget at holde rede på, og det er ikke alle handlingsspor, der fungerer lige godt. Jo længere man kommer i serien, jo mere skrider troværdigheden også.\nMen hvis man kan holde sig fra at dissekere logikken og sandsynligheden med en skalpel, er »Red Election« vældig spændende og klassisk, solidt krimihåndværk.\nStephen Dillane er en af den slags chefer, der ler hånligt af »Management by fear« og har noget meget værre i ærmet. Fold sammen\nSonne er særlig\nOg så er den seværdig – især i kraft af to skuespillerpræstationer. Allestedsnærværende Victoria Carmen Sonne har i sin korte, men alligevel omfattende karriere, mest gjort sig i smalle, kunstneriske film som »Holiday« og biografaktuelle »Miss Osaka«, men i denne mere kommercielle serie stjæler hun også billedet.\nKatrine Poulsen er på alle mulige måder dødirriterende. Hun er uforskammet, hun surmuler, hun har ingen situationsfornemmelse og er hele tiden lidt off i forhold alle andre.\nVictoria Carmen Sonne virker til tider, som om hun er med i en helt anden serie end de andre, men det virker.\nKatrine Poulsen fremstår mere som et ægte menneske end som en person i en krimiserie, og der er selvfølgelig en bunke skeletter i skabet, der gør, at hun til tider ter sig underligt.\nUnderholdende og skrækindjagende\nDen anden, man virkelig lægger mærke til, er Stephen Dillane (kendt som Stannis Baratheon i »Game of Thrones«), som spiller chefen for MI5-afdelingen.\nEn af den slags chefer, der kan se på folk over læsebrillen og helt uden at bevæge en muskel i ansigtet signalere, at nu er du én forkert bemærkning fra at få en røvfuld og/eller en fyreseddel.\nOg en af den slags chefer, der braser ind i en briefing og siger: »Tatover Redback på jeres øjeæbler. Fra nu af ser I ikke på andet, før vi har løst gåden, dræbt den skyldige og pisset lystigt på liget!« og så ellers skrider igen.\nDet er mageløst underholdende, og hvis Stephen Dillane bliver castet som ‘chefen’ i alle fremtidige krimiserier fra nu af, skal der ikke lyde nogle protester herfra.\n»Red Election«. Krimiserie, Ti afsnit af cirka 45 minutter. Serieskabere: Stephen Brady m.fl. Med: Lydia Leonard, Victoria Carmen Sonne, Stephen Dillane, James D’Arcy m.fl. Premiere 3. oktober på Viaplay\nSidste år henrettede Iran 246 mennesker – og derfor frygter styret denne film


Rina Irene bloggen: Hvor er mine elg-øreringe?!\nHvor er mine elg-øreringe?!\nVi skal i elgpark her i weekenden, og jeg vil gerne have mine fine elg-øreringe på.. Men jeg kan ikke finde dem!\nDumme dumme flytning..\nBlogget af Rina Irene kl. 10:00\nTags: elge, style, øreringe


Thai massage sydjylland potensmidler priser / Tænker hørsholm\nGalleri Anjoy Thaimassage Fredericia Anjoy Thaimassage Fredericia Velkommen Til Anjoythaimassage Stor erfaring og ekspertise inden for. Du bliver altid modtaget med et smil! Hos Naphat luksus massage vil du opleve en orientalsk afslappet atmosfære. Vores dygtige og veluddannede massører vil få dig til. Thaimassage Jylland - thaimassage, massage, fodmassage, massører, oliemassage, rygmassage, ansigtsbehandling, aromaterapi, hot stone, kropsmassage, manicure, massør - firmaer, adresser, telefonnumre. Naphat luksus massage og thaimassage Priser, nara, thai Massage, vejle Der er også mulighed for at benyt vores bagindgang- Indgang via. Kropsmassage 1,0 time. 450,00 Kropsmassage 1,5 time. 650,00 Vandmassage og kropsmassage 1,0 time. ...\nJeg vil dog anbefale, at du sørger for at have medicin nok med til hele din rejse, da jeg har en stærk fornemmelse af, at kravene til medicin er skrappere i Danmark end i Thailand. 450,00, kropsmassage 1,5 time. View, massage Billede, velkommen til vores klinik, view. Bemærk, at apotekerne i Thailand ikke har faste priser, som du er vant til i Danmark. Du kan så bruge apotekerne til en nødsituation. Køb kun på apoteker, de fleste af dem sælger gerne til dig, også selvom du ikke har en recept.\nDu kan vælge om det skal ekstra ark side 6 hvor hurtigt kan en struds kører thai massage sydjylland potensmidler priser være en afslappende oliekropsmassage eller fodmassage. Selv hvis der er receptpligt på medicinen, kan du ofte sagtens købe den uden recept. Indgang til klinik, view, massage Billede, min massage klinik i vejle. 500,00, vandmassage og kropsmassage thai massage sydjylland potensmidler priser 1,5 time. Og ellers er det ikke så svært at få en recept hos en læge, hvis du skulle løbe tør for din sædvanlige medicin. Kropsmassage 1,0 time. Du kan mange steder købe potensmidler hos gadehandlere. Hvis endelig du vil bruge potensmidler, så skær pillerne over i tre til fire dele. Sawadee er thailandsk og betyder "Velkommen jeg tilbyder traditionel Thaimassage for kvinder og mænd. . Mange af de thailandske apoteker kan slå op i en database ud fra det danske navn og så finde tilsvarende medicin. De thailandske apoteker går ikke så højt op i, om du har recept eller. Før du kommer : Du må ikke spise noget. Ved fodmassage bliver fødder og ben gjort rene, og der bliver brugt specielle olier til at massere med. Pillerne sælges typisk med højeste dosis, hvilket betyder, at de er alt for kraftige for dem, der ikke direkte har potensproblemer. Pillerne sælges så under andre navne, Viagra hedder Kamagra (fås også som gel-kapsler) og Cialis hedder Apcalis. Bodyscrub, 90 min. 650,00, vandmassage og kropsmassage 1,0 time.\nHvis endelig du vil bruge potensmidler, så skær pillerne over i tre til fire dele.\nDe fleste priser i, thai land er til forhandling.\nThai Massage, sawadee er thailandsk og betyder.\nPriser : Oliekropsmassage 60 min.\nOliekropsmassage 90 min. Thai - massage 2,0 timer. Thai - massage 1,5 timer. Fortæl hvis du har en sygdom eller andre problemer der kan skades under massagen. E- Mail modtages ikke, adresse: Sawadee Thai Massage, låsbygade 20 6000 Kolding.


Hvad er Sensation:\nSensation er et feminint navneord, der betyder sensibilitet, følelse eller aktivering af en bestemt sensorisk funktion .\nFornemmelsen indikerer en simpel oplevelse, der bliver levet, og som er produceret takket være en stimulus (kan forekomme indenfor eller uden for kroppen), der forekommer på et sensorisk organ. En følelse mærkes af en person, når stimulus sender signaler til hjernen gennem nerverne.\nFornemmelserne varierer alt efter deres intensitet og varighed.\nDette ord kan være relateret til medicin, og bruges ofte til at beskrive et bestemt symptom. Eks: følelse af åndenød, følelse af svimmelhed, træthed, følelse af hævelse af maven osv.\nI figurativ forstand kan ordet sensation indikere en stærk følelse. Eks: Jeg kan ikke beskrive den følelse, der gik gennem mit hjerte, da jeg først så dig.\nDerudover kan en følelse angive noget meget godt, der har opnået berømmelse eller som giver interesse og overraskelse hos mange mennesker. Eks: Sangen fra den amerikanske sanger var sensation af sommeren.\nTermen termisk sensation refererer til den temperatur, der følges af mennesker, og som ofte ikke svarer til de temperaturer, der afsløres af termometre. Disse forskelle kan forklares af nogle klimatiske faktorer, såsom fugtighed og vindhastighed.\nFor eksempel når termometeret mærker 20ºC og vinden når en hastighed på 40 km / t, er temperaturfølsomheden, dvs. temperaturen følt af folket 14ºC.\nI mange brasilianske byer, såsom Rio de Janeiro, når termometeret registrerer 39ºC, kan termisk sensation nå 50ºC.\nOpfattelse og følelse\nSelv om det ofte ses som synonymer, indikerer psykologi, at opfattelse og fornemmelse er to forskellige fænomener.\nFornemmelsen er resultatet af et stimulus, der modtages og afkodes af centralnervesystemet. På den anden side er opfattelsen fortolkningen af den følelse.\nDen samme fornemmelse (eller meget lignende fornemmelser) kan føre til forskellige opfattelser hos forskellige mennesker. Dette skyldes, at hver person har sin egen kontekst og derfor fortolker tingene anderledes, opbygger forskellige opfattelser og måder at se verden på.


The Fairy Hills koncert i Den gamle Station - Hirtshals-Bindslev Avis\nThe Fairy Hills koncert i Den gamle Station\nAf hirtshalsbindslevavis den\t 8. april 2018 LOKALT\nThe Fairy Hills Privatfoto:\nFredag den 13. april, kl. 19.30 er der koncert med The Fairy Hills på Den gamle Station, Peter Rimmensgade 40, Hirtshals.\nGruppen består af 3 erfarne musikere, der trods deres lidt forskellige baggrunde, har fundet sammen om at spille folkemusik: Mats Lindblad / guitar og mandolin, Rune Skjold Mikaelsen / trommer og cajon og Kaj Bertelsen / harmonika, guitar, tinwhistle og sang.\nKoncerten er en rejse i den irske folkemusik, hvor der bliver mulighed for at høre medrivende reels, jigs, og hornpipes, synge med på smukke ballader og muntre, kendte sange, bl.a. The Wild Rover og The Leaving of Liverpool.\nOplev den irske folkemusik med bramfrie sange, mærk duften af saltvand og tovværk i sømandssange og bliv revet med af smukke kærlighedssange.\nThe Fairy Hills spiller desuden melodier af Turlough O´Carolan (1670-1738), som var en blind omrejsende harpespiller og komponist. O´Carolans melodier er skrevet i tidens “barokstil”, men Fairy Hills har arrangeret dem for spansk guitar, tinwhistle og trommer.\nRejsen fortsætter med britisk Folk, inden vi følger de mange irlændere, som emigrerede til USA i 1800´tallet. Vi følger i deres fodspor og slutter koncerten med amerikansk folk og country.\nThe Fairy Hills drager i slutningen af april på en lille turne, som bringer dem bl.a. til Café Habibbi i Jyderup og det kendte værtshus Haraldsborg på Islands Brygge i København. Turneen sluttes af med en “Vardagsrumskonsert” i Glumslöv ved Helsingborg, Sverige.


Nyt container-byggeri er kommet på plads ved Spinderihallerne | vafo.dk\nContainer-kontorerne kom torsdag i sidste uge på plads ved Spinderihallerne, hvor de skal stå de kommende fem år og fungere som kontor-fællesskab for mindre virksomheder. Foto: Mette Mørk\nEfter et års forsinkelse er nyt kontorfællesskab i 20 tidligere skibscontainere klar til indflytning. I sidste uge blev de sidste containere hejst på plads.\n09 jul. 2020 kl. 06:39\nVejle: I sidste uge skød et nyt - længe ventet - kontorfællesskab op på parkeringspladserne ved Spinderihallerne.\nKontorfællesskabet består af 20 skibscontainere af hver 40 fods - eller omkring 12 meters - længde, som indrettes til omkring 15 kontorer og arbejdspladser for mindre virksomheder.\nContainer-kontorerne skulle egentlig have været på plads i starten af 2019, men projektet er blevet forsinket undervejs, fortæller Brian Gade, administrerende direktør i Container Living, som i 2018 vandt Vejle Kommunes udbud om et midlertidigt byggeri ved Spinderihallerne.\nKontorerne blev hejst ind med kran efter først at være sejlet fra Estland til Fredericia. Foto: Mette Mørk\n- Vi havde nok undervurderet de tekniske udfordringer, det giver at producere efter danske normer og regler i udlandet. Havde produktionen fundet sted i Danmark, kunne vi bare sige, at boligerne skal leve op til bygningsreglementet, og så ville alle forstå det og vide, hvad der skulle til. Vi får kontorerne bygget i Estland, og her kan du ikke bruge bygningsreglementet som reference på samme måde, og det har forsinket os, fortæller Brian Gade.\nSejlet til Fredericia\nContainer-kontorerne er fra Estland blevet sejlet til Fredericia, hvor Container Living tidligere har opstillet en række container-boliger i Kanalbyen ved havnen.\nVi havde nok undervurderet de tekniske udfordringer, det giver at producere efter danske normer og regler i udlandet.\nBrian Gade, adm. direktør, Container Living\nFra Fredericia blev containerne kørt til Vejle og hejst på plads onsdag og torsdag.\nIfølge den oprindelige ordlyd i udbuddet fra Vejle Kommune skal kontorfællesskabet pilles ned igen efter syv år - det vil med forsinkelsen betyde, at de skal væk igen om fem år.\n- Det er ikke noget problem. En forsinkelse er aldrig optimal, men vi er glade og tilfredse med, at kontorerne nu er på plads. Når de skal væk herfra, flytter vi dem et andet sted hen. Containerne har en levetid på 50 år, så vi skal nok få brugt dem, siger Brian Gade.\nHan tilføjer, at omkring 75 procent af lejemålene er udlejet i det nye kontorfællesskab.\nVejle-firma skal sørge for boliger over hele landet: Contai...\nNy leder af FabLab udnævnt under karantænen\nKulturen vågner efter 75 dage i dvale: Musikskole og museer ...\nBodil flyttede til byen med den skumle togstation - og så tog hun affære\nKøkkenfirma vender tilbage til Vejle efter flere års pause


Donnie Darko - filmdatabase.dk\npå DVD 12-08-2002\nSpeciel, men god\nDonnie Darko er en uhyre stemningsfuld og fascinerende film, som det er umuligt at kategorisere inden for de gængse mainstream genrer. Richard Kelly, der både har instrueret og skrevet manuskript, fører os ind i en verden, der ved første øjekast ser velkendt ud, men ved nærmere bekendtskab erfarer man, at tingene ikke nødvendigvis er, hvad de ser ud til. Hvad er virkelighed og hvad er fantasi?\nDonnie Darko er en begavet teenager med alvorlige psykiske problemer. I hans sind opstår fantasifostret Frank, en mand, der gemmer sig bag et uhyggeligt kaninkostume. På Franks opfordring forlader Donnie huset samme nat, som en flymotor lander midt i hans soveværelse. Derfor står Donnie i taknemmelighedsgæld til kaninen. Han udfører alle Franks befalinger, selv om de mest er af destruktiv art. Til sidst, da tragedien er indtruffet, tager Donnie sit liv op til revision og gør alt godt igen.\nHandlingen er hverken let at referere eller forklare. Nogen præcis logisk sammenhæng skal man nok heller ikke lede efter, men tankevækkende og overraskende er den i hvert fald. Personerne ligner i første omgang de faste typer fra amerikanske ungdomsfilm, men de fleste af dem er så nuancerede og interessante, at man gerne ville have set mere til dem. Det gælder for eksempel Donnie Darkos mor spillet af Mary McDonnell og den rebelske lærerinde spillet af Drew Barrymore.\nDonnie Darko er en film, man ikke lige ryster af sig. Og Michael Andrews musik er meget stemningsfuld.\nRichard Kelly efter "The Destructors" af Graham Greene.\nJena Malone Gretchen Ross\nMary McDonnell Rose Darko\nDrew Barrymore Karen Pomeroy\nPatrick Swayze Jim Cunningham\nHolmes Osborne Edward Darko\nKatharine Ross Dr. Lilian Thurman\nMaggie Gyllenhaal Elizabeth Darko\n"Donnie Darko" er en lidt underlig fisk... men den bider sig fast og er ikke til at glemme, når man først har set den. Stemningen er fantastisk - specielt på grund af det geniale soundtrack af Michael Andrews -, og selvom historien er lidt underlig, er den meget medrivende. Dette er et lille mesterværk!\nSkrevet 19/08-2002 22:42


Fremad Amager testkamp på plads – FCHNET\nFCH varmer op mod divisionskollegaer\nDenne historie er læst 487 gange!\nLucas Ohlander og Matheus Leiria under kampen i NordicBet Ligaen mellem FC Helsingør og Fremad Amager den 29. juli 2018 på Helsingør Stadion. Foto: Claus Birch\nNordicBet Liga kollegaerne fra Fremad Amager er nu blandt modstanderne i forårets træningskampe. Amagerklubben har i dag offentliggjort programmet for forårets opvarmningskampe, der tæller et opgør mod FC Helsingør den 2. februar.\nSe spillede og planlagte træningskampe 2018/19 her:\nDe to klubber har allerede mødt hinanden to gange i denne sæson. I sæsonpremieren i juli sejrede FCH 3-1 på Helsingør Stadion, mens Fremad snuppede en 2-0 sejr i Sundby Idrætspark i oktober. De to klubber mødte også hinanden i en træningskamp for et år siden. På det tidspunkt varmede de lyseblå op til et forår i Superligaen og vandt en underholdende 5-3 kamp på kunstgræsset i Sundby.\nI Fremad Amagers nuværende trup finder vi to tidligere FCH-spillere, Pierre Larsen og Lucas Ohlander. Amagerkanerne råder også over den centrale midtbanespiller Markus Bay, der prøvetrænede med FCH sidste sommer og stillede op for nordsjællænderne i sejren over Hansa Rostock.\nTræningskampen den 2. februar spilles kl. 13.\n21. oktober 2018 Claus Birch\nDenne historie er læst 809 gange!Kamprapport, Fremad Amager – FC Helsingør 2-0\nDenne historie er læst 1461 gange!\nDenne historie er læst 3056 gange!FC Helsingør vandt den sidste test, før truppen nu fortsætter sæsonforberedelserne under varmere himmelstrøg i Tyrkiet. Opgøret mod Fremad Amager fra NordicBet Ligaen blev en ganske underholdende affære, med to […]