Modernisering i logopædisk praksis - PDF\nModernisering i logopædisk praksis\nDownload "Modernisering i logopædisk praksis"\n1 Modernisering i logopædisk praksis En undersøgelse af tre logopædiske faggruppers fremstillinger af deres praksis vedrørende børn med sproglige vanskeligheder set i relation til moderniseringen af den offentlige sektor Dorthe Hansen Ph.d.-afhandling Institut for Sprog og Kommunikation Syddansk Universitet Marts 2010 Hovedvejleder: Bjarne le Fevre Jakobsen Bivejleder: Peter Østergaard Andersen\n2 Forord Jeg vil gerne takke alle, der har støttet og opmuntret mig i den lange, ofte møjsommelige proces frem mod den færdige ph.d.-afhandling. En særlig tak til de tre tale-hørefaggrupper, der lod mig få indblik i deres dagligdag. Uden jeres store imødekommenhed havde afhandlingen stadig kun været en tanke! Jeg har i høj grad bestræbt mig på at vise kompleksiteten i jeres praksis, men har samtidig måttet erkende, at det kun i begrænset omfang var muligt at omfavne alle dens nuancer. Dorthe 1\n3 Indholdsfortegnelse 1.0. Indledning Baggrund og problemfelt Fokus for afhandlingen Problemformulering Formål og målgruppe Forskningslitteratur om logopædisk praksisudøvelse Afhandlingens struktur Videnskabsteoretiske overvejelser En socialkonstruktivistisk/post-strukturalistisk tilgang Analysestrategi Interaktionistisk socialkonstruktivisme Diskurs og diskursanalyse Subjektpositioner Faircloughs kritiske diskursanalyse Diskurser Social/diskursiv orden og praksis Tekstanalyse Genre, diskurs og stil Intertekstualitet og interdiskursivitet Antagelser Hegemoni og ideologi Sammenfatning af kapitel Logopædi som profession Logopædi i Danmark Logopædi set som profession Viden og kundskab Legitimitet, magt og ansvar Professionelles kategorier Professioner i en moderniseret offentlig sektor Profession og organisation Borgeren/brugeren Modernisering i relation til den logopædiske praksis Sammenfatning af kapitel Produktion af data Valg af metodisk tilgang Kvalitet i kvalitative undersøgelser Tilgang til undersøgelsesfeltet Generelt om undersøgelsens tilblivelse Udvælgelse af og kontakt med logopædiske faggrupper Faggruppe A Faggruppe B\n4 Faggruppe C Kommentarer til udvælgelse og kontakt Kriterier for udvælgelse Case-studier Undersøgelsesfeltets tillid til forskeren Undersøgelsens tidsmæssige forløb Observation Temamøder om revidering af ydelseskatalog Bearbejdning af data fra temamøder Individuelle observationer Udvælgelse af observationspersoner Konkrete aftaler Observationsguide Observationsnotater De konkrete observationssituationer Tid og rum Oplæg til observation Opsamling på observation Positionering af mig selv i observationerne Interview Interview som konstruktion Etiske aspekter ved forskningsinterviewet Konkret gennemførsel af interview Interviewpersoner Interviewform Interviewsituationen Oplæg til interview Opsamling på interview Interviewnotater Interviewspørgsmål Interviewpersonernes baggrund Interviewpersonernes praksis Udskrivning af interview Deltagervalidering Anonymisering Kodning og kategorisering Sammenfatning af kapitel Oplæg til tekstanalyse Sammendrag af forståelsesramme Inspiration fra Fairclough Logopædisk profession i et magtperspektiv Identificering af diskurser Lån fra CA Tegnforklaring\n5 6.0. Faggruppe A s fremstillinger af praksis Baggrund for ydelseskatalog Harmonisering af praksis Fleksibilitet Overordnede begreber og kategorier Kort om begreber/kategorier vedr. genstand Begreber og kategorier i fremstillingen af arbejdsopgaver Indstilling Visitation Undersøgelse/vurdering Foranstaltning Undervisning eller rådgivning/vejledning Undervisning som foranstaltning Rådgivning og vejledning som foranstaltning Rådgivning/vejledning som konsulativ funktion Den ikke-registrerede sag Omfang af den ikke-registrerede sag Indhold af den ikke-registrerede sag Testning i ikke-registrerede sager Undervisning i ikke-registrerede sager Tværfaglighed i logopædens praksis Tværfagligt visitationsudvalg Koordinering af indsats Tværfaglighed i ikke-registrerede sager Generelt om inddragelse af forældre og daginstitution Fremstillinger af forældre Opgave-/ansvarsfordeling ved den ikke-registrerede sag Forældres arbejde med barnet Den registrerede sag Forældres medvirken ved udredning af barnet Forældres medvirken ved konkret undersøgelse af barnet Forældres medvirken ved foranstaltning Forældres medvirken ved logopædens undervisning af barn Brevudveksling med forældre Forældres arbejde med barnet i hjemmet Fremstillinger af daginstitutionspersonale Det ikke-registrerede forløb Forventninger til personale Det registrerede forløb/indstilling Sprogvurdering Personales medvirken ved undersøgelse af barnet Personales medvirken ved opfølgning på undersøgelse Personales medvirken ved logopædens undervisning af barnet Personales arbejde med barnet Personales ressourcer Personales viden Sammenfatning af kapitel\n6 7.0. Faggruppe B s fremstillinger af praksis Harmonisering af praksis Bevæggrunde for harmonisering Grader af harmonisering Frivillighed i harmonisering af praksis Omstilling til harmonisering Dokumentation/skriftlighed som del af harmonisering Konsulativ funktion som del af harmonisering Et fælles syn på barn og processer Inddragelse af barnets nære voksne Implementering af konsultativ metode Genstand og opgaver i faggruppe B De sproglige aspekter Logopædens opgaver Specificerede opgaver Kategorisering af opgaver/processer Indstilling Forløb efter indstilling Undervisning Undervisning versus konsultativ metode Logopædens kontakt med barnet Begrænsning for konsultativ metode Det tværfaglige aspekt Faggruppernes kendskab til hinanden Tværfaglige møder Gensidige påvirkninger Tværfaglighed under udvikling Fremstillinger af forældre Forældres medvirken ved udredning af barnet Forældres medvirken efter undersøgelsen Viden i et konsultativt perspektiv Forældres medvirken ved undervisning af barn Historisk blik på forældreinddragelse Forældres arbejde med barnet Gensidige forventninger Regulering af forældrene Aktive forældre Ressourcer hos forældrene Fremstillinger af daginstitutionspersonale Personales medvirken ved indstilling af børn Personales brug af TRAS Kontaktmøder Personales arbejde med børn i daginstitutionen Gensidige forventninger Logopædens krav til personale Personales ressourcer Personales viden Sprogpædagoger\n7 7.6. Sammenfatning af kapitel Faggruppe C s fremstillinger af praksis Harmonisering af praksis Standarder Hensynet til kommunens borgere Omstilling til standarder Overordnede begreber og kategorier Genstand Opgaver og mål Aktiviteter i faggruppe C Indstilling Ekstern rådgivning Andre tværfaglige relationer Undersøgelse Standarder for førstegangsundersøgelse Kontrolundersøgelse Rapportskrivning Tilbud i C Kommune Standarder for undervisning Vejledning Konsultativ metode Fremstillinger af forældre Forældres medvirken ved undersøgelse af barnet kontakt med forældre Forældres medvirken efter undersøgelse af barnet Vejledning af forældre Forældres medvirken ved logopædens undervisning af barn Kommunikation med forældre i forbindelse med undervisning Forældres arbejde med barnet i hjemmet Baggrund for forældres arbejde med barnet Begrænsning i forældres arbejde med barnet Forældreindsats Fremstillinger af daginstitutionspersonale Kontakt mellem logopæd og personale Personales brug af TRAS og sprogvurdering TRAS Sprogvurdering Personales medvirken ved undersøgelser Personales medvirken i et konsultativt perspektiv Personales arbejde med barnet Ansvar for arbejde med barnet Logopædens regulering af personalet Sammenfatning af kapitel\n8 9.0. Sammenligning og diskussion af de tre faggruppers fremstillinger af praksis Faggruppernes konstruktion af genstand og opgaver Genstand og overordnet opgave Arbejdsopgaver/-processer Moderniseringsrelaterede diskurser Harmonisering af praksis Manifestation af harmonisering Konsekvenser af harmonisering Tværfaglighed Manifestation af tværfaglighed Konsekvenser af tværfaglighed Konsultativ metode Manifestation af konsultativ metode Konsekvenser af konsultativ metode Generel sammenfatning og perspektivering Sammenfatning Kategorisering af arbejdsopgaver Manifestation af moderniseringsrelaterede diskurser Harmonisering som moderniseringsrelateret diskurs Tværfaglighed som moderniseringsrelateret diskurs Konsultativ metode som moderniseringsrelateret diskurs Fremstilling af forældre og daginstitutionspersonale Forældre Daginstitutionspersonale Perspektivering Referencer Elektroniske referencer Dansk resumé English summary\n9 1.0. Indledning 1.1. Baggrund og problemfelt Denne ph.d.-afhandling tager sit udgangspunkt i den gruppe af professionsudøvere, som jeg her vælger at samle under betegnelsen logopæder 1. Kort fortalt beskæftiger logopæder sig med menneskers sprog/tale og kommunikation 2 i snæver og bredere forstand, overvejende med fokus på funktionslidelser og/eller afvigelser fra gældende samfundsnormer. For de logopædiske udøvere er en væsentlig opgave at bistå ved afdækning af vanskeligheder med sprog/tale og kommunikation hos børn og voksne samt ved afhjælpning eller begrænsning af vanskelighederne. Som professionsudøvere er langt de fleste logopæder i Danmark knyttet til den offentlige sektor i regioner og kommuner, hvorfra de betjener samfundets borgere, der søger logopædernes specialiserede viden om håndtering af vanskeligheder med sprog/tale og kommunikation. En større gruppe logopæder er som ansatte i landets kommuner tilknyttet et lokalt Pædagogisk Psykologisk Rådgivningskontor (herefter benævnt PPR ) eller en tilsvarende kommunal enhed, der har som sin primære opgave at tilbyde specialpædagogisk bistand til børn i alderen 0-18 år, hvis udvikling, herunder udvikling af sprog/tale og kommunikation, kræver en særlig hensyntagen eller støtte 3. Det er disse kommunalt ansatte PPR-logopæder 4 og deres forvaltning af specialiseret viden i praksis, der udgør afhandlingens specifikke genstandsfelt, og hertil føjes den særlige vinkel, der drejer sig om en udvikling, som er foregået inden for den offentlige sektor i løbet af de sidste to til tre årtier: Den udvikling, som af flere forskere inden for samfunds- og 1 Også kaldet talepædagoger, talelærere eller audiologopæder på baggrund af f.eks. uddannelse, ansættelsesvilkår, overbevisning mv. 2 Jeg vælger her at definere kommunikation som formidling af budskaber i en social kontekst; sprog som et system af tegn til at formidle budskaber i en social kontekst; samt tale som realisering af sprog via det menneskelige taleapparat. Disse definitioner er ikke uproblematiske, men jeg fravælger en diskussion i den aktuelle sammenhæng. 3 Bekendtgørelse om folkeskolens specialpædagogiske bistand til børn, der endnu ikke har påbegyndt skolegangen (UVM, 2006) samt Bekendtgørelse af lov om folkeskolen (UVM, 1979). 4 Og logopæder i tilsvarende kommunale enheder. 8\n10 professionsforskningen kaldes moderniseringen af den offentlige sektor, og som relateres til neo-liberale diskurser om markedsliggørelse af offentlig økonomi samt til en ny ledelsesforståelse, der på forskellig vis indebærer bestræbelser på at sikre større effektivitet, fleksibilitet og kvalitet i den offentlige sektor. Min interesse for kommunale PPR-logopæder set i sammenhæng med modernisering af den offentlige sektor har følgende baggrund: Som relativt nyuddannet (audio-)logopæd fra Københavns Universitet arbejdede jeg fra år 2000 og syv år frem på et dengang amtsligt tale-høreinstitut primært med børn, der blev henvist fra kommuner i amtet med henblik på dét, der blev kaldt vidtgående specialundervisning. Det vil sige, at man i kommunen vurderede, at et givent barn havde behov for et mere specifikt eller intensivt tilbud, end man kunne give i den pågældende kommune. I løbet af den nævnte periode bemærkede jeg i mit konkrete arbejde såvel som i dele af faglitteraturen og den faglige debat nogle ændringer i fokus og sprogbrug vedrørende logopædisk praksis. Det skete særligt i forbindelse med en logopædisk kongres i Edinburgh 2003 (CPLOL 5 ) 6, der som hovedtema havde evidensbaseret praksis, og hvor de nye strømninger tog form i begreber som målsætning, evaluering, effektivitet og guidelines. Som praksisudøvende logopæd blev jeg inspireret af de nye strømninger i min egen praksis, samtidig med at jeg iagttog en lignende proces hos nogle af kollegaerne på min arbejdsplads samt i et bredere perspektiv, f.eks. i logopædiske fagartikler om målsætning og evaluering (Jørgensen og Aagaard, 2007; Petersen, 2007a; Petersen 2007b), og tiltag til udarbejdelse af faglige standarder for logopædisk praksisudøvelse (DTHS 7 ) 8. Overordnet kan man sige, at opmærksomheden var rettet mod kvalitetssikring af det logopædiske tilbud. Idet mit logopædiske arbejde koncentrerede sig om børn, der var henvist fra kommunerne, indebar det jævnlig kontakt med logopæder fra de henvisende PPR-kontorer. På denne måde fik jeg efterhånden indblik i nogle af de aspekter, der vedrører arbejdet som PPR-logopæd, og jeg bemærkede, at der i det kommunale regi blev iværksat tiltag, der havde træk til fælles med de ovenfor nævnte, og som tilsyneladende satte præg på den logopædiske praksis. 5 CPLOL (Comité Permanent de Liaison des Orthophonistes), 5th European Congress. 6 Elektronisk kilde, se referenceliste sidst i afhandlingen. 7 DTHS, det fælles forum for tale-høre- og synsinstitutioner i Danmark 8 Elektronisk kilde, se referenceliste sidst i afhandlingen. 9\n11 Med min interesse for børn med sproglige vanskeligheder og med opmærksomhed på disse børns forvaltningsmæssige forankring i det kommunale system blev jeg efterhånden mere interesseret i at udbygge mit kendskab til det kommunale logopædiske arbejde med denne gruppe børn, som jeg her vælger at benævne børn med overvejende sproglige vanskeligheder 9. Ikke alene med fokus på børnenes situation, men i stigende grad på situationen for de logopæder, der udøver deres praksis inden for rammer, der var og fortsat er under forandring Fokus for afhandlingen Som tidligere nævnt er den store opmærksomhed på kvalitetssikring mv. af forskere blevet relateret til moderniseringen af den offentlige sektor, hvilket indebærer, at strømningerne ikke alene har præget de logopædiske udøvere, men også andre offentligt tilknyttede professioner, f.eks. lærere og sygeplejersker. Det er således i forskningspublikationer om sådanne professioners (også kaldet semi-professioner og/eller relationsprofessioner ) møde med moderniseringen af den offentlige sektor at jeg har fundet et grundlag for konstruktion af blikket på mit genstandsfelt, hvorudfra jeg har truffet beslutningen om at anlægge et professionsperspektiv. Om end jeg i udgangspunktet havde koblet det valgte perspektiv med et videnskabsteoretisk afsæt i socialkonstruktivisme, har professionsperspektivet ad forskellige veje ledt mig videre til post-strukturalistisk inspireret professionsforskning, primært med reference til Michel Foucaults tænkning, hvilket bl.a. har åbnet mine øjne for diskursanalyse som 9 Det skal her bemærkes, at PPR-logopæder ikke alene beskæftiger sig med børn med overvejende sproglige vanskeligheder, men tillige børn med en række tale- og kommunikationsvanskeligheder. Det er dog gruppen af børn med overvejende sproglige vanskeligheder på baggrund af forsinket sproglig udvikling eller specifikke sproglige vanskeligheder (se f.eks. Nettelbladt og Salameh, 2007, for en uddybning), som jeg har min særlige interesse for, om end på grundlag af dén forståelse, at sprog, tale og kommunikation er tæt integrerede elementer, som er vanskelige at se isoleret fra hinanden, om end det i analytisk øjemed kan være nødvendigt. Bemærk endvidere, at børn med overvejende sproglige vanskeligheder er min egen konstruktion af en gruppe i den aktuelle sammenhæng. Jeg vælger denne frem for andre, mere videnskabeligt definerede grupperinger, idet jeg som udgangspunkt ønsker en åben tilgang til praksisfeltets definitioner og kategoriseringer. Overvejende sproglige vanskeligheder har jeg således valgt at definere primært ved eksklusion, dvs. ved at udelukke primære stamme-, stemme-, høre-, tosprogs- og læbe-, kæbe-, ganeproblematikker samt læsp/snøvl, og pege på restgruppen af børn med sprog- og talevanskeligheder, der kan indeholde flere forskellige problematikker, herunder elementer fra de øvrigt nævnte. 10\n12 potentiel analysestrategi; En strategi, der ligger godt i tråd med min interesse for de nye strømninger, som jeg herefter vælger at se som diskurser, og som jeg yderligere med inspiration fra Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse kombinerer med et socialt perspektiv. Et professionsblik, der bl.a. trækker på Foucault, indebærer i tilknytning til diskurser følgende tre tematikker: magt, viden og subjektivitet. Et særligt interessant perspektiv i denne sammenhæng er dét, der ser professionsudøvere som - qua deres specialiserede viden, som de har tilegnet sig via uddannelse og praksiserfaring - medvirkende til styring af befolkningen i et givet samfund, samtidig med, at de som professionsudøvere selv er genstand for styring via herskende diskurser i samfundet. Koblet til mit genstandsfelt har jeg på baggrund af ovenstående valgt følgende fokus for afhandlingen: Den kommunalt forankrede logopædiske professionsudøvelse/praksis vedrørende børn med overvejende sproglige vanskeligheder i relation til herskende diskurser i samfundet, med særlig henblik på diskurser relateret til moderniseringen af den offentlige sektor. Hvad angår børn med overvejende sproglige vanskeligheder vælger jeg yderligere at indsnævre denne gruppe til børn i ca. tre- til seksårsalderen, og dette aktualiserer et blik på den logopædiske professionsudøvelse/praksis, der omfatter de unge børns nære voksne, hvilket primært vil sige forældre, men i mange sammenhænge tillige daginstitutionspersonale med daglig kontakt til børnene. Således har det igennem mange år f.eks. været almindelig logopædisk praksis i mange kommuner at møde børn og forældre i daginstitutionelle rammer samt at trække på personalets sociale relationer med børnene. Det valgte fokus har jeg med udgangspunkt i mit videnskabsteoretiske afsæt samt den overordnede analysestrategi valgt at belyse via en kvalitativ undersøgelse, der åbner mulighed for en udforskende og kompleksitetssøgende tilgang til undersøgelsesfeltet. I den forbindelse tager den konkrete undersøgelse sit udspring i den logopædiske dagligdag, som jeg har fået adgang til i tre forskellige logopædiske faggrupper, der har stillet sig til rådighed for undersøgelsen. Her har jeg med fremstillinger af praksis som dataformat valgt observation og interview som foretrukne metoder til produktion af data. Jeg skal her præcisere, at det udelukkende er logopædernes perspektiver på praksis, som jeg koncentrerer mig om, samtidig med at jeg vælger formatet fremstilling, 11\n13 som jeg her forstår som en kombination af konstruktion og præsentation medieret primært via talesprog. Endvidere forstår jeg fremstilling i relation til begrebet positionering, hvilket jeg her definerer som placering i et socialt felt i henhold til en given social situation, når fremstillingen drejer sig om sociale aktører knyttet til den logopædiske praksis, hvilket jeg her primært ser som forældre og daginstitutionspersonale Problemformulering På baggrund af ovenstående fokus formuleres følgende problemformulering: Hvordan og med hvilke konsekvenser for logopædernes forvaltning af specialiseret viden i relation til børn i alderen tre til seks år med overvejende sproglige vanskeligheder manifesteres 10 moderniseringsrelaterede diskurser i tre logopædiske faggruppers fremstillinger af deres praksis? Besvarelsen af den overordnede problemformulering indebærer en belysning af følgende tre underspørgsmål: 1. Hvordan kategoriseres arbejdsopgaver vedrørende den nævnte gruppe børn i den enkelte faggruppes fremstillinger af praksis? 2. Hvilke moderniseringsrelaterede diskurser manifesteres særlig tydeligt i den enkelte faggruppes fremstillinger af praksis vedrørende den nævnte gruppe børn - og hvordan? 3. Hvordan fremstiller den enkelte faggruppe aktørkategorierne forældre og daginstitutionspersonale i relation til punkt 1 og 2? 1.4. Formål og målgruppe Med besvarelsen af problemformuleringen ønsker jeg at bidrage med et professionsrettet blik på udøvelsen af logopædisk praksis generelt og mere specifikt vedrørende børn med overvejende sproglige vanskeligheder. Som det vil fremgå af afsnit 1.5., er forskning i logopædisk 10 Med manifesteres mener jeg, at diskurser medieres via sociale aktørers tale og handling. 12\n14 praksis endnu relativt begrænset, og hvad angår logopædisk praksisudøvelse i relation til moderniseringsrelaterede diskurser, er forskning endog meget begrænset. Som målgruppe for afhandlingen betragter jeg i første omgang logopæder, der ligesom jeg har interesse for at anlægge et bredere perspektiv på logopædisk praksisudøvelse, men samtidig håber jeg, at afhandlingen kan være af interesse for professionsforskere, der er åbne for nye genstandsfelter inden for professionsforskningen. Af hensyn til eventuelle læsere fra denne gruppe er logopædiske termer forklaret, hvor jeg har fundet det relevant Forskningslitteratur om logopædisk praksisudøvelse Som led i besvarelsen af af problemformuleringen har jeg søgt forskningslitteratur til inspiration såvel som til perspektivering af mine iagttagelser og overvejelser. Selv om jeg i den forbindelse har fundet interessante artikler og kapitler, er det meget begrænset, hvad jeg har kunnet finde af forskningslitteratur, der på én gang beskæftiger sig med logopædisk praksisudøvelse og modernisering af den offentlige sektor. Af relevant litteratur har jeg således primært fundet nogle ganske få britiske artikler, der har forholdt sig til publikationen Clinical Guidelines (RCSLT, 2005), der præsenteres som et vejledningsredskab til brug for logopæder i deres udøvelse af praksis, når de skal beslutte, hvordan en given sag eller situation skal håndteres (Roulstone, 2001). Denne praksisvejledning er udarbejdet som et svar på øgede krav om bl.a. effektivitet, dokumentation og øget brugerfokus, der i løbet af de sidste årtier er blevet fremsat til den logopædiske fagudøvelse i forbindelse med moderniseringen af det offentlige sundhedsvæsen i Storbritannien (primært England), hvorunder det logopædiske felt hører. I denne forbindelse er bl.a. begreberne evidence-based practice og best practice blevet en del af den britiske 11 logopædiske diskurs. Således beskrives udviklingen af Clinical Guidelines som en del af processen frem imod at gøre den logopædiske professions evidensbase eksplicit med henblik på at underbygge praksis (Roulstone, 2001). 11 Evidensdiskursen er dog ikke begrænset til britisk logopædi, men har også vundet gehør i andre europæiske lande, såvel som på andre kontinenter f.eks. Australien (se f.eks. Reilly et al, 2004; Vallino-Napoli & Reilly, 2004) og USA (se f.eks. ASHA Leader, 2009; Gillam & Gillam, 2006). Det skal i den sammenhæng nævnes, at mens nogle forfattere relativt entydigt fremstiller evidensbaseret praksis som en nødvendig del af logopædisk intervention (se f.eks. Brackenbury et al, 2008), reflekterer andre over de udfordringer, det kan give at tilstræbe evidensbaseret praksis (se f.eks. Ratner, 2006; Dodd, 2007). 13\n15 I relation hertil er der skrevet en række artikler om evidensbaseret praksis inden for de logopædiske delområder, herunder børn med sproglige vanskeligheder (se f.eks. Law et al, 2004). Flere artikler og projektredegørelser lægger sig i parallelle spor og behandler f.eks. spørgsmål om, hvordan kvaliteten af det logopædiske tilbud kan forbedres (f.eks. Williamson, 2001), og i den forbindelse sætter flere forfattere fokus på logopædens professionelle kompetence, dvs. undersøger og udpeger forskellige aspekter, der har betydning for kompetencen (f.eks. Davies and van der Gaag, 1992a; 1992b; 1992c; Williamson, 2000). Mens nogle forfattere beskæftiger sig med logopædens kompetencer, beskæftiger andre sig med den logopædiske interventionsproces som fænomen, herunder faser i et logopædisk forløb og samarbejde mellem logopæd og klient, pårørende samt andre fagpersoner (f.eks. Bunning, 2004). Om end sådanne artikler og kapitler belyser forskellige interessante aspekter ved den logopædiske praksis, gælder det generelt, at aspekterne behandles dels relativt isoleret og dels på et relativt teoretisk plan inkluderende diverse modeller af f.eks. interventionscyklus (Bunning, 2004), beslutningsprocesser (f.eks. Gerard & Carson, 1990; Kersner, 2001; Malcomess, 2005) mv. Endvidere har en del af litteraturen på området karakter af en slags lærebøger med et vist normativt tilsnit (f.eks. Bray et al, 2006). Ved en bredere søgning på artikler har jeg fundet flere, der tematisk set relaterer perifært til mit fokus, mens den metodiske tilgang i de fleste tilfælde er survey eller review. Af relaterede artikler, der beskæftiger sig med samarbejde mellem logopæd og andre fagpersoner, kan bl.a. nævnes (Baxter et al., ; Forbes & Welbon, 2001); artikler, der beskæftiger sig med logopædiske servicemodeller (Case-Smith & Holland, 2009; Erickson et al., 2008); artikler, der beskæftiger sig med samarbejde mellem logopæder og forældre til børn med sproglige/kommunikative vanskeligheder (Hand, 2006; Pappas et al., 2008); og artikler, der beskæftiger sig med aspekter af logopæders kliniske praksis, f.eks. undersøgelser af børns sprog (Joffe & Pring, 2008; Kamhi, 2006; Williams, 2005). 12 Om end det her er lærernes perspektiv, der er fokus på. 14\n16 Endvidere har jeg bl.a. fundet enkelte artikler om følgende emner: Logopæders forventninger til intervention vedrørende småbørn (Thomas-Stonell et al., 2009) og etiske dilemmaer for logopæden i den kliniske praksis (Kenny et al., 2009). På baggrund af metodevalget, der inkluderer kvalitative interview (om end med en narrativ tilgang) med henblik på at identificere temaer knyttet til praksis set fra udøvende logopæders perspektiv, finder jeg især sidstnævnte interessant for min egen undersøgelse, om end fokus er et andet end mit, hvorfor jeg ikke finder grundlag for at trække paralleller hertil Afhandlingens struktur I det følgende vil jeg kort beskrive afhandlingens indholdsmæssige struktur: Kapitel 2, 3 og 4 drejer sig generelt om analysestrategien, dvs. om konstruktion af og blik på genstandsfelt. Således gør jeg i kapitel 2 rede for mit videnskabsteoretiske afsæt i socialkonstruktivisme og post-strukturalisme. Centralt som inspiration står her en overvejende sociologisk tilgang til diskursanalyse, der trækker tråde til Michel Foucaults tænkning, men hvor også Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse inddrages med henblik på etableringen af et konkret, håndtérbart blik. I kapitel 3 uddyber jeg valget af et professionsperspektiv på mit genstandsfelt, der er inspireret af magtteoriske elementer hentet fra Foucaults tænkning. En central pointe her er, at mens en given professions udøvere medvirker til styring af befolkningen i et givet samfund, er de på samme tid selv genstand for styring igennem herskende diskurser, der bl.a. er med til at præge de kategorier vedrørende genstand såvel som processer, som de professionelle opererer med i deres udøvelse af praksis. Hvad angår diskurser, ses den logopædiske profession i lighed med andre offentligt ansatte professionsgrupper som værende potentielt berørt af diskurser knyttet til moderniseringen af den offentlige sektor. I kapitel 4 gør jeg rede for den del af min analysestrategi, hvor jeg har truffet en række valg vedrørende den konkrete undersøgelses tilblivelse. Herunder vil jeg bl.a. forholde mig til valget af en kvalitativ tilgang til genstandsfeltet, til min egen rolle som forsker og som logopæd - i dataproduktionen, samt til valget af deltagerobservation og individuelle 15\n17 semistrukturerede interview som konkrete metoder. Endvidere redegør jeg for udvælgelse af og kontakt med de tre logopædiske faggrupper, der har medvirket i produktionen af data, samt for bearbejdning af data. Mens jeg i kapitel 5 sammendrager min forståelsesramme og lægger op til, med inspiration fra Fairclough, at kigge nærmere på mine data som tekst, sætter jeg i kapitlerne 6, 7 og 8 fokus på den enkelte faggruppe, hhv. A, B og C. Det gør jeg med henblik på at undersøge/ analysere begreber og kategorier, der anvendes i den overvejende sproglige fremstilling af faggruppens arbejdsopgaver/praksis i relation til børn med sproglige vanskeligheder, såvel som manifestationen af moderniseringsrelaterede diskurser i fremstillingen af faggruppens arbejdsopgaver samt af forældre og daginstitutionspersonale som medvirkende aktører i løsningen af faggruppens arbejdsopgaver. Analysen af faggruppe A s fremstillinger af praksis adskiller sig fra de to øvrige faggrupper bl.a. ved at inddrage en række temamøder vedrørende faggruppens ydelseskatalog. På den baggrund har jeg set en mulighed for at få et indblik i den pågældende faggruppes bestæbelser på at opnå konsensus om kategoriseringer tilknyttet genstand og arbejdsopgaver, hvilket jeg vil gøre rede for i sammenhæng med analysen af manifestationer af moderniseringsrelaterede diskurser. Hvad disse angår, vil jeg koncentrere mig om temaerne harmonisering af praksis, tværfaglighed og konsultativ metode, som blev identificeret i den tidlige, tekstnære kodning af data, samt om begreberne viden, faglighed og ansvar, der genereres i relation til de nævnte temaer. I tekstanalysen af faggrupperne B og C s fremstillinger af praksis anlægger jeg i store træk samme struktur som i kapitel 6, hvad angår de tre overordnede temaer samt fremstillinger af forældre og daginstitutionspersonale som medvirkende aktører i et logopædisk forløb med et barn. Indholdsmæssigt går jeg dog ikke helt så meget i dybden med begreber og kategorier som i kapitel 6. På baggrund af kapitlerne 6, 7 og 8 trækker jeg i kapitel 9 nogle større linjer op i en sammenligning af de tre faggruppers fremstilling af deres praksis vedrørende de nævnte diskurser, samtidig med at jeg vil forsøge at knytte mine iagttagelser lidt mere eksplicit til de teoretiske begreber, som har dannet ramme for iagttagelserne. 16\n18 2.0. Videnskabsteoretiske overvejelser I dette kapitel gør jeg rede for mit videnskabsteoretiske afsæt i socialkonstruktivisme og poststrukturalisme samt for det tilknyttede valg af analysestrategi, hvorigennem jeg konstruerer mit blik på genstandsfeltet. Centralt som inspiration står her en overvejende sociologisk tilgang til diskursanalyse, der trækker tråde til Michel Foucaults tænkning, men hvor også Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse inddrages med henblik på etableringen af et konkret, håndtérbart blik En socialkonstruktivistisk/post-strukturalistisk tilgang Som grundlag for afhandlingen er valgt et videnskabsteoretisk perspektiv, der overordnet trækker på en socialkonstruktivistisk tankegang, men samtidig låner flere post-strukturalistiske elementer. Ifølge Esmark et al er socialkonstruktivisme og post-strukturalisme udsprunget af forskellige traditioner 13. Det betyder, at selv om de to retninger overordnet set har flere ens pointer, er disse fremkommet på forskellige grundlag, hvilket man som forsker må være opmærksom på, da man ellers kan havne i en gråzone mellem post-strukturalisme 14 og socialkonstruktivisme, hvor de analyser, man laver, vil mangle stringens og være uproduktive (Esmark et al, 2005a). Dette vil jeg være opmærksom på i det følgende, hvor jeg trækker på elementer fra begge tilgange med henblik på at etablere et anvendeligt fundament for min undersøgelse. Bl.a. tager diskursanalyse som analysestrategi - hvilket er én af mine væsentlige 13 Mens Esmark et al udpeger dels den strukturelle lingvistik og dels tysk fænomenologi som udspring for poststrukturalisme (Esmark et al, 2005b), beskriver de samme forfattere socialkonstruktivismen som præget af en tysk-amerikansk akse og intentionen om at udvikle en ny sociologi i opposition til den behavioristiske sociologi (Esmark et al, 2005a: 15). 14 Stormhøj påpeger, at der snarere end post-strukturalisme er tale om post-strukturalismer (Stormhøj, 2006), hvilket jeg forstår på den måde, at der er flere forskellige retninger, der trods forskelligheder har visse træk til fælles, der gør det meningsfuldt at samle dem under en fælles betegnelse. I den sammenhæng antager jeg, at noget lignende vil kunne siges at gælde for socialkonstruktivisme(-r). 17\n19 inspirationskilder - primært udgangspunkt i post-strukturalistisk tænkning, bl.a. med udspring i Foucault 15, men samtidig finder jeg det nødvendigt at understrege det sociale aspekt, som jeg finder bedst beskrevet i socialkonstruktivistisk orienterede tekster. Ifølge Esmark et al er socialkonstruktivisme baseret på et opgør med realisme og essentialisme 16 som erkendelsesfilosofiske forudsætninger, idet den som udgangspunkt ser virkeligheden som et socialt konstrueret fænomen. Således opereres med en social virkelighed som et tredje domæne set i forhold til den traditionelle diskussion om, hvorvidt virkelighed og viden er objektive eller subjektive størrelser (Esmark et al, 2005a). Den sociale virkelighed bygger på den forståelse, at enhver relation mellem subjekter, eller mellem subjekt og objekt, giver anledning til en selvstændig virkelighed, som er identisk med den sociale virkelighed. Således består den sociale virkelighed af mening, og subjekters hhv. objekters mening er altid resultatet af relationer mellem disse. I et socialkonstruktivistisk perspektiv bliver opgaven for forskeren, ifølge Esmark et al, at afdække den mening, der skabes gennem stabilisering og udbredelse af relationer mellem subjekter hhv. subjekter og objekter. Erkendelsesinteressen bliver således at studere, hvordan det sociale konstruerer og skaber sig selv (Esmark et al, 2005a: 19) Analysestrategi I socialkonstruktivistisk/post-strukturalistisk forstand handler teori om udfoldelsen af begreber, der gør en forskel i konstruktionen af den sociale virkelighed 17. På den baggrund indledes en socialkonstruktivistisk/post-strukturalistisk analyse som regel med formuleringen af 15 Michel Foucault ( ) var fransk filosof, der med et omfattende forfatterskab arbejdede med forgreninger til mange forskellige videnskabelige discipliner, herunder litteratur, historie og videnssociologi. Ifølge bl.a. Raffnsøe et al har Foucaults tænkning haft en væsentlig indflydelse på mange social- og humanvidenskabelige retninger (Raffnsøe et al, 2008). 16 Hvilket således betyder, at der forudsættes en tom ontologi, hvor virkeligheden ikke tilskrives noget bestemt på forhånd (Andersen, 1999: 19). 17 Bl.a. her påpeger Esmark et al en overensstemmese mellem socialkonstruktivisme og post-strukturalisme bl.a. i anvendelsen af iagttagelsesbærende begreber som udgangspunkt for analyse frem for en decideret teori (Esmark et al, 2005a). 18\n20 en analysestrategi, der for Esmark et al er navnet for den praksis, der består i at skabe det videnskabelige blik, så det sociales konstruktion bliver iagttagelig (Esmark et al, 2005a: 12). Analysestrategien gør rede for, hvordan den sociale virkelighed konstrueres gennem anvendelsen af bestemte analysebærende begreber. Ifølge Andersen understreger betegnelsen analysestrategi, at der er tale om et valg med konsekvenser, og at dette valg kunne være truffet anderledes med andre konsekvenser for, hvilken genstand der udfoldede sig for iagttageren. Hermed handler analysestrategi om at vælge sit blik og redegøre for dets konsekvenser med hensyn til, hvordan omverdenen hhv. træder og ikke træder frem (Andersen, 1999) Interaktionistisk socialkonstruktivisme Ovenfor strejfede jeg flygtigt mit valg af diskursanalyse som del af min analysestrategi i forbindelse med den aktuelle undersøgelse. Med diskurs bringer jeg i første omgang sprog i centrum, hvilket gør det relevant at udpege én af forskellene på socialkonstruktivistisme og post-strukturalisme, der netop drejer sig om sprog. Mens de to overordnede retninger således er fælles om den sociale virkelighed som relationelt produceret mening (Esmark et al, 2005a: 19), er de meningsskabende relationer i post-strukturalistisk optik ifølge Esmark et al tæt knyttet til sproget (Esmark et al, 2005a; 2005b), mens en socialkonstruktivistisk tilgang tager et bredere udgangspunkt i sociale konventioner, hvor sprog ses som bare én form for social interaktion (Esmark et al, 2005a). Ikke desto mindre er nogle socialkonstruktivistiske tilgange meget opmærksomme på sprog. Det gælder f.eks. den interaktionistiske konstruktivisme, som Järvinen og Mik-Meyer kalder deres forskningsmæssige tilgang til at studere sociale fænomener, hvortil de især henter inspiration fra symbolsk interaktionisme, som den blev udviklet af repræsentanter for Chicagoskolen, f.eks. Blumer og Goffman (Järvinen og Mik-Meyer, 2005a), men også fra etnometodologien (Järvinen, 2005). Det skal imidlertid bemærkes, at samtidig med, at Järvinen og Mik-Meyer fremhæver det konstruktivistiske aspekt, påpeger de et post-strukturalistisk tilsnit af den 19


Når bæredygtighed, køreglæde og godt design mødes\nAmbitionerne var sat højt fra start hos Black Iron Horse, da de luftede de første tanker om at skabe en nyfortolkning af deres ikoniske, baghjulsstyrede ladcykel Den Sorte Jernhest. Artlinco blev partner i dette projekt og var med hele vejen, fra de første idéer blev luftet til udvikling af konceptet, analyse, design, leverandørkontakt og konstruktion.\nI visionerne fra Black Iron Horse lå ønsket om at skabe en ny, moderne udgave af Den Sorte Jernhest som både kunne produceres bæredygtigt, køre på el, have høj sikkerhed og være nem at laste. Samtidig med at skulle have et andet udtryk og nyt stel, skulle udtrykket fra den gamle model stadig afspejles.\nUdviklingen af en ny ladcykel tog sit afsæt i ønsker fra brugerne om en optimering og samtidig skulle den appelere mere til både mænd og kvinder. Den skulle ikke blot være et bæredygtigt transportmiddel, men også bæredygtig i forhold til materialer.\nTeknisk skulle cyklen også have de bedste komponenter og kunne rumme meget, men fylde lidt på vejen. Fokus var at gemme tekniske komponenter for at sørge for et rent udtryk.\nArtlincos opgave har været at styre alle processer i designet samt alt fra tekniske komponenter, stel, integrationer, plast og køretekniske egenskaber.\nIndsigt, Analyse, Konceptudvikling, Design, Konstruktion\nOpgaven blev at sørge for, at design og funktionalitet kom til at gå hånd i hånd. Det var fortsat vigtigt for Black Iron Horse, at cyklen både var let at styre, sikker at køre på, at kvaliteten var i top og at bæredygtighed var indtænk i designet.\nEn opgave var at få integreret og gemt komponenter af vejen, for at sikre et stilrent udtryk. Ligeledes skulle stellet fortsat være konstrueret af stål i den rette konstruktion og form for at sikre holdbarheden og køredynamik.\nEt aspekt af at sikre bæredygtig produktion, var at blive ved med at få så mange dele som muligt produceret i Danmark. I dette henseende skulle der også arbejdes med at anvende genbrugsplast til ladet, og finde ud af, hvordan man kunne minimere plastrester ved støbningen.\nIkke mindst var det i konstruktionen af ladet også nødvendigt at arbejde med, hvordan ladet kunne rumme op til 3 børn og bagage. Dette samtidig med at cyklen ikke måtte være bredere, end at den stadig kun optog rimelig plads på cykelstier og ved parkering.\nPlanerne fra Black Iron Horse om udviklingen af en ny ladcykel tog afsæt i, at kunderne havde ønsket en optimering af ladcyklen på flere områder. Det tog de til sig, og på den baggrund kunne udviklingen tage sin spæde start.\nBaggrunden og behovet for en nyudvikling af en ladcykel opstod også, fordi miljø og bæredygtighed blev et endnu større fokus hos Black Iron Horse. Samtidig med at kunne transportere sig rundt på en grøn måde, skulle selve cyklens komponenter også optimeres i forhold til det grønne aftryk.\n“I krydsfeltet mellem design, sikkerhed og bæredygtighed kører VERTO. Vores gentænkning af den baghjulsstyrede ladcykel.”\nLadcyklen VERTO indtog scenen i sommeren 2019 med sine enkle, rene linjer, grønne klæder og visioner. En af de ting, som der blev brugt meget tid på under udvikling, var ladet i genbrugsplast. Ud over at selve materialet er mere bæredygtigt, blev andelen af anvendt materiale også nytænkt.\nI støbeprocessen ville der normalt være en del restplast tilovers, men det skulle ikke gå til spilde. Derfor er sæderne bl.a. skabt ud fra disse rester og spildet minimeret yderligere til gavn for miljø og økonomi.\nLogoet har også fået en ny og mere fremtrædende plads og er også støbt ind i ladet. Cyklen er blevet mere moderne og taler både til mænd og kvinder. Der er bl.a. kommet flere muligheder i forhold til at vælge farver på både stel og lad.\nStålrammen er designet, så den går hele vejen om ladet, og på den måde giver det ekstra beskyttelse ved kollisioner. Kassen kan rumme 3 børn, selvom den kun har en livvide på 85 cm. Baghjulsstyringen og designet på stellet sørger også for at desto mere last, desto større stabilitet.\nMed flere komponenter skjult har VERTO tydeligt fået lov at vise sine fine former. Lygterne er integreret, batteriet skjult, ledninger skjult i stellet og møtrikker gemt af vejen.\nKøreglæde og -dynamik er i top og CO2 aftrykket i bund ved VERTO.


Whistlers Mountain (Jasper Nationalpark, Canada) - anmeldelser\nAlle restauranter i Jasper Nationalpark Restauranter i nærheden af Whistlers Mountain\nAlle aktiviteter i Jasper Nationalpark Aktiviteter i nærheden af Whistlers Mountain\nWhistlers Mountain anmeldelser, Jasper Nationalpark\nCanada Alberta Canadian Rockies Jasper Nationalpark Forslag til aktiviteter i Jasper Nationalpark Whistlers Mountain\n73 anmeldelser Nr. 31 af 84 aktiviteter i Jasper Nationalpark Bjerge, Natur og parker Jasper Nationalpark, Alberta, Canada+ Tilføj telefonnummerWebsite\nTak for din vurdering. Anmeldt 3 uger siden bigsky, Edmonton, Canada\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 73 anmeldelserFremragende68 %Rigtig god30 %Gennemsnitlig1 %Dårlig1 %Frygtelig0 %PLACERING Jasper Nationalpark, Alberta, Canada\nKONTAKT Website Forbedr denne registreringEr denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed god til små grupper (færre end fire)?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed lukket visse dele af året?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Kræver denne seværdighed meget fysisk aktivitet (lange gåture, klatring, trapper osv.)?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed gratis for offentligheden?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Jasper Nationalpark\n481 anmeldelser Book en tur for 52,67 $og derover\n3.658 anmeldelser Book en tur for 30,55 $og derover\n3.097 anmeldelser Book en tur for 55,11 $og derover\nMedlemsvurdering Fremragende14Rigtig god8Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (23)Engelsk (56)Tysk (7)Flere sprog Sprog Dansk (23)Engelsk (56)Tysk (7)Hollandsk (4)Fransk (2)Portugisisk (2)Russisk (1)Spansk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejbigskyEdmonton, Canada3515Anmeldt 3 uger siden Fantastisk måde at tilbringe eftermiddagenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRyan C208Anmeldt 18 maj 2017 Fantastisk udsigt!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLeigh BYass, Australien1824Anmeldt 15 februar 2017 Opkaldt efter den fløjtelyd af specielle fløjtelyd fylderHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmjc404Derby, Storbritannien1210295Anmeldt 26 september 2016 Fantastisk udsigtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlicearmySalisbury8646Anmeldt 26 september 2016 Spændende oplevelse, tag detMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJodiStudioRichland, Washington6136Anmeldt 12 september 2016 Jasper sporvogn til topmøde = ja!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPeter G1Anmeldt 3 september 2016 fra mobile enheder Fantastisk udsigt over Rocky Mountains.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsean484Sydney, Australien5710Anmeldt 31 august 2016 Morgen gangHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejS470DXQMEdmonton, Canada2Anmeldt 7 juli 2016 Udfordrende, men det er det værd.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMelvinMeander3436Anmeldt 3 maj 2016 Fantastisk nybegynder MountainMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPatricia Street Deli754 anmeldelser 6,09 km væk Syrahs of Jasper587 anmeldelser 6,13 km væk Downstream Restaurant & Lounge514 anmeldelser 6,11 km væk Fiddle River Restaurant692 anmeldelser 6,11 km væk Seværdigheder i nærhedenMarmot Basin Ski Area402 anmeldelser 4,23 km væk Old Fort Point Loop Trail48 anmeldelser 6,11 km væk Jasper Art Gallery10 anmeldelser 6,11 km væk Freewheel cycle7 anmeldelser 6,03 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Whistlers Mountain.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend


Skrevet af Emilia Van Gilse og Fie Toxverd\nSiden regeringen præsenterede sit forslag til tidlig pension, har der været mange spørgsmål. Vi har samlet nogle af dem og forsøgt at svare på dem. Men det er vigtigt at understrege, at regeringens forslag netop er et forslag. Intet er vedtaget endnu, og de politiske forhandlinger vil sandsynligvis ændre på forslaget.\nHvad betyder regeringens forslag om ret til tidlig pension for efterlønsordningen?\nForslaget om tidlig pension ændrer ikke ved efterlønsordningen.\nHvis du er med i efterlønsordningen og samtidig lever op til kravene om 42 års anciennitet på arbejdsmarkedet som 61-årig, så kan du selv vælge, hvilken af de to ordninger, du vil benytte dig af.\nHvis du har indbetalt til efterlønsordningen, men vælger at gå på tidlig pension, kan du få udbetalt dit efterlønsbidrag, men du skal betale en afgift på 30 %.\nHar jeg ret til tidlig pension, hvis jeg har over to millioner på min pensionsopsparing?\nJa, hvis du lever op til anciennitetskravet, så vil du med regeringens nuværende forslag få ret til at kunne gå tidligt på pension - også hvis du har en pensionsopsparing på over to millioner kroner. Men der vil så ske en modregning i det beløb, du får udbetalt.\nDu vil blive modregnet fire procent af det beløb, som er over de to millioner på din pensionsopsparing.\nEr din opsparing fx på tre millioner, vil du blive modregnet fire procent af en million. I stedet for det fulde beløb på 162.000 kr. om året før skat, vil du få udbetalt 122.600 kr. om året før skat i tidlig pension.\nHvis du har en pensionsopsparing på mindre end to millioner, vil du få det fulde beløb uden modregning.\nGælder de to millioner kroner i pensionsopsparing både arbejdsmarkedspension og privat pension?\nI regeringens forslag tæller både dine arbejdsmarkedspensioner og private pensionsordninger med i de to millioner kroner.\nATP, ægtefælle- og samleverpension og invalidepension påvirker ikke tidlig pension.\nHvad tæller med, når ens antal år på arbejdsmarkedet skal opgøres?\nI regeringens forslag tæller lærlingetid, beskæftigelse, barsel og perioder på dagpenge, sygedagpenge, barselsdagpenge og ledighedsydelse med i opgørelsen af anciennitet. Også deltidsarbejder tæller med, hvis du har haft mindst 18 timer om ugen. Hvis du gennemsnitligt arbejder mellem 9-18 timer om ugen, så optjener du stadig anciennitet, men ikke fuld anciennitet.\nHvad hvis jeg ikke kan holde til 42 år på arbejdsmarkedet?\nRegeringens forslag om tidlig pension er rettet mod folk, der er kommet på arbejdsmarkedet som 17-, 18- eller 19-årige og skal have mulighed for at forlade arbejdsmarkedet lidt tidligere.\nHvis du er så nedslidt, at du ikke kan arbejde frem til din pensionsalder, kan du søge om seniorpension. Med seniorpension kan du forlade arbejdsmarkedet 5 år før din pensionsalder.\nSeniorpensionen skal man visiteres til, mens regeringens forslag om tid pension er en rettighed, man får.


Tilbage på sporet mod København - Randers HK\nTilbage på sporet mod København\nDet er ingen hemmelighed at Final4 stævnet og kampen mod Ajax København, fik Randers HK skudt helt ned i kulkælderen. Men det handler om at rejse sig igen, og det gjorde Randers pigerne i dag.\nFra første minut var det et Randers forsvar, som var fyldt med energi og aggressivitet. Håndbremsen var sluppet, og der skulle fightes. Efter 7 min af kampen var stillingen 1-4 til København. Det var efter at Randers havde formået at spille sig frem til flere store chancer, men som desværre blev brændt. Frustrationen over brændte chancer blev brugt konstruktivt i forsvaret, og København Håndbold fik lov at slide sig til målene.\nDe efter følgende 4 minutter, begyndte Randers pigerne at finde vejen forbi Amalie Milling i København målet, hvilket fik København til at tage timeout efter 11 minutter. Her var stillingen 6-5 til Randers.\nResten af halvlegen skiftes holdene til at score, men det var to gode forsvar i begge ender af banen, så der skulle slides for hvert mål. Pausestillingen 12-12.\nEfter pausen forsatte de to hold hvor de slap. Efter 38 minutter var stillingen 15-16, og med lidt mere skarphed fra hjemmeholdet, kunne det have været en Randers føring.\nMen der skal være forskel på top og bund i den danske håndboldliga, og København pigerne var lige en anelse skarpere på de afgørende tidspunkter.\nDet fik cheftræner Niels Agesen til at tage timeout efter 49:30 minut ved stillingen 18-22. Desværre kom København bedst ud af timeouten og fik Randers HK til at tage yderligere en timeout efter 51:30. Her var stillingen 18-24.\nKampen slutter 21-26 til København Håndbold og det er en kamp, hvor Randers pigerne kan være tilfredse. Der blev fightet, og de fremmødte tilskuere kunne se en flok piger, som gav sig 100% i alle aktioner.\nKampens spiller blev Anne Sofie Hjort\nLine Mai Hougaard, 6 mål\nCeline Sivertsen, 4 mål\nSabine Pedersen, 1 mål


Restauranter i nærheden af Waldo Peppers Bar & Grille\nAktiviteter i nærheden af Waldo Peppers Bar & Grille\nNr. 18 af 49 Restauranter i Port Clinton\nMeget godt for området 10% rabat på mad, hvis du bor på Holiday Inn\nOmfattende menu på mere end blot bar mad. Appetitvækkere er fremragende et KÆMPE. Meget lange liste af øl på fad. Dette besøg havde de to IPAs på fad, jeg havde aldrig hørt om, så selvfølgelig er jeg nødt til at prøve. Bisque på - i...- Bay er bedre. Nogle menupunkter forekomme lidt af en strækning på denne moderat prissat restaurant, men du er nødt til at fine noget lækkert, alligevel. Spar plads for den Toft's for dig, når du forlader isbar næsten ved siden af.Mere\nEn restaurant med kyllingevinger-borepatroner, blå ost, men ingen selleri. Kyllingen var tør og grillen sauce mangel megen smag. Te; ingen honning. Betjeningen var dårlig; mine venner fik at vide, at de ville få den Broccoli-coleslaw på den side>> kom på sandwich. Hun var ikke sikker...på, om de havde Pepsi eller Cola. Priserne var ikke inline med både mad og service. Ikke Vil tage dertil igenMere\nFørste gang man er der, det er det hele værd.\nIgnorer de negative anmeldelser. Dette sted er meget godt. Den helt vanvittigt pakket parkeringsplads bag ryggen, op - - og det var starten - sæson! Joey var vores tjener, og han var opmærksom, besvarede spørgsmål, og har altid holdt på hans fødder så vidt drikke...genopfyldninger, hvor vores mad var osv. Når der var en forsinkelse, han forklarede og undskyldte. Maden var meget god, og portioner størrelser kan ikke overgås. Jeg elsker den i af deres barbecue sauce, og den den Broccoli-coleslaw smager som min bedstemor plejede at gøre. Det er bare et rart, afslappet, udmærket sted at spise. Jeg vil blot gav den 4 ud af 5 stjerner, fordi beliggenheden er svære at finde. På skiltet er meget lille. Jeg tror, at en lokal sted som det burde være mere stolte af deres skiltning. Samlet set, dog, fantastisk oplevelse.Mere\nDet er en af de restauranter, hvor intet er virkelig galt med maden, det er bare at der ikke er så god, som man kunne håbe på. Især ved disse priser. Vi hver fik bøf, salat, og hummer bisque. Bøffen er ikke charbroiled, men gjort...på en flad grill. Suppen var god, men ikke fantastisk. Salaten var temmelig standard. Servitricen virkede lidt spredt og selv om restauranten var næsten tom, vi følte begge skyndte mig hen over hele måltidet.Mere\nVi stoppede ved her tilfældigt, det viste sig at være nogle af de bedste mad, miljø og service. Vi nød den stegte grønne bønner, hummer bisque og sæde middag. . Alle var fantastisk, og vi vil helt sikkert vende tilbage, faktisk kan vi planlægger at...tage dertil i to uger at tage nogle venner der.Mere\nEn atmosfære af dette sted er fantastisk, med maden og servicen er endnu bedre. Det er fantastisk for bare med en kold øl eller en dejlig middag! !\nFantastisk service / mad god\nSad ved baren fik god service. Maden var god, min mand nød det. Jeg kunne ikke lide den fransk løgsuppe. Mine ribben, og pommes frites var god. Hans bøf var en smule under tilberedte men ikke dårligt.\nVi bor i området og har fundet deres mad er ikke konsistent genopfyldte godt med en vidunderlig og venligt personale. Køkkenet medarbejdere har arbejdet der i mange år og det kan ses i maden. Jeg godt lide det er en sports bar, masser af TV's,...men det er også familievenlig.Mere\nVores middag var fantastisk! Vi var en gruppe på 20 . Servicen var fantastisk og maden var lækker og serveret hurtigt. Vores tjenere & bartender var meget høflig og hjælpsom for alle, der deltog. Vi blev siddende i det som ligger i annekset fest værelse,...så vi kunne tale. Fantastisk til enhver form for fest. Jeg vil anbefale Waldo peber til alle mine forretningsforbindelser samt venner og familie.Mere\nVi havde fantastisk mad og fantastisk service. Jeg kan ikke vente med at komme tilbage. Hvis du er i Port Clinton Ohio vil du have lyst til at spise frokost eller aftensmad der.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Waldo Peppers Bar & Grille.\nAdresse: 4046 E Harbor Rd, Port Clinton, OH 43452-2647\nTelefonnummer: +1 419-301-3700


Solstik. Solstik – Hedeslag\nSeniorer segner i solen Sådan undgår du hedeslag og solstik Den ekstreme varme i solen under en skyfri himmel er farlig for alle. Men især ældre risikerer solstik og hedeslag. Det samme gælder personer med hjerte- kar- og lungelidelser samt overvægtige. Når der er så varmt kreakampen maleri i Danmark solstik nu, oplever blandt andet Falck op mod 20 procent flere henvendelser fra folk, der føler sig utilpasse. Er du ramt af solstik eller hedeslag? Det er vigtigt at få den rette hjælp! Læs hvordan du undgår solstik, og hvad du skal gøre, hvis uheldet er ude. Når du opholder dig direkte i solen, kan du hurtigt blive overophedet og få solstik. Det kan være farligt, så læs her om hvad du kan gøre før og efter.\nSOLSTIK - nemid fuldmagt. Solstik og hedeslag\nSolstik, hvor lille kan en penis være Hvem får hedeslag?\nFlere steder i landet nærmer temperaturerne sig solstik grader. Den ekstreme varme i solen under en skyfri himmel er farlig for alle. Lidt misvisende og fejlagtigt kaldes det også solstik, - da tilstanden sagtens kan opstå uden direkte solpåvirkning. Huden er typisk blussende rød og knastør. Solstik er en sygdom forårsaget af direkte varmepåvirkning fra solstråler med lokal overophedning af hjernen gennem kraniet. Lyspåvirkning af hjernen gennem. Out of Washington D.C., Solstik is an art-based venture, aimed at stimulating creativity and unlocking imagination through photography, video, & live music. Solstik, Washington, DC. likes. Solstik is the light from Creative Founder Derran Eaddy: Former Element Skateboards rider and New Mexico Commissioner. gode bogserier Har du brug for råd om løn, arbejdstid eller andre forhold som vedrører dig i solstik arbejdsliv står TAT til din rådighed. Som TAT-medlem vil du med jævne mellemrum blive inviteret til arrangementer om temaer, der er aktuelle for dig i din arbejdssituation, som tillidsrepræsentant o.\nSolstik er en sygdom forårsaget af direkte varmepåvirkning fra solstråler med lokal overophedning af hjernen gennem kraniet. Lyspåvirkning af hjernen gennem. 3. jul Vejret - Flere vil i weekenden opleve ubehag i form af solstik eller hedeslag på grund af varmen, og derfor kommer Falck med gode råd til. 3. jun Hedeslag og solstik: Pas på dig selv i varmen. Varmen er dejlig, men også farlig. For hvis kroppen bliver overophedet, bliver det hurtigt. 3. jul Vejret - Flere vil i weekenden opleve ubehag i form af solstik eller hedeslag på grund af varmen, og derfor kommer Falck med gode råd til. 3. jun Hedeslag og solstik: Pas på dig selv i varmen. Varmen er dejlig, men også farlig. For hvis kroppen bliver overophedet, bliver det hurtigt. maj Temperaturer tæt på 30 grader tænder advarselslamper: Ældre særligt udsat for hedeslag og solstik. Læs hvordan du undgår varmekollaps +. Solstik eller hedeslag medfører typisk følgende symptomer: varm, tør og rød hud. Læs mere om symptomerne på solstik/hedeslag samt om behandling her. 3. jul Nogle kan blive så utilpasse i varmen, at de ligefrem besvimer. Falck fortæller, hvad der sker, når kroppen bliver overophedet og giver gode råd. Hedeslag er en tilstand, hvor kroppen i løbet af relativ kort tid bliver overophedet. Det er en livsfarlig sygdom, som kræver hurtig lægehjælp.\nSOLSTIK - vagina sammentrækninger orgasme. Solstik og hedeslag\nSolstik er en sygdom forårsaget af direkte varmepåvirkning fra solstråler med lokal overophedning af hjernen gennem kraniet. Lyspåvirkning af hjernen gennem øjnene kan muligvis medvirke. Børn er specielt udsat for at få solstik. Tilstanden forveksles ofte med hedeslagder imidlertid kan forekomme uden at være forbundet med solstik.\nFalck: Sådan behandler du solstik og hedeslag solstik Out of Washington D.C., Solstik is an art-based venture, aimed at stimulating creativity and unlocking imagination through photography, video, & live music. Social;. WELCOME #1 Add To Cart Company In The Market. With years of experience in the reselling and add to cart industry, it is clearly time for a change!\nsep Hedeslag - solstik. Børn er ofte så optaget af deres leg at de ikke oplever varmen på samme måde som voksne. Børn sætter ikke nødvendigvis.\nPas på hedeslag og solstik hjemmelavet penis ærme\nA til Å Varenavn: Å til A Lagervarer først Reference:\nNår du opholder dig direkte i solen, kan du hurtigt blive overophedet og få solstik. Det kan være farligt, så læs her om hvad du kan gøre før og efter. Lidt misvisende og fejlagtigt kaldes det også solstik, - da tilstanden sagtens kan opstå uden direkte solpåvirkning. Huden er typisk blussende rød og knastør. Solstik er en sygdom forårsaget af direkte varmepåvirkning fra solstråler med lokal overophedning af hjernen gennem kraniet. Lyspåvirkning af hjernen gennem. SolisTek is focused on the research, design, development and manufacturing of advanced & efficient indoor horticulture lighting equipment. Our vision is to apply the latest advances in high efficiency lighting and controls technology as well as effective manufacturing techniques to deliver highly differentiated products.\nSolstik, hjertets opbygning biologi Hvem får hedeslag?\nVarme sommerdage bliver ofte nydt med solbadning solstik stranden eller på terrassen. Desværre kommer varme sommerdage ikke uden grund til solstik. Hvordan gør jeg min pik se større ud Der er opstået en fejl: Vi har sendt dig en solstik med et bekræftelseslink. Dit nye password træder i kraft, når du klikker på dette link.\nSolstik er en sygdom forårsaget af direkte varmepåvirkning fra solstråler med lokal overophedning af hjernen gennem kraniet. Lyspåvirkning af hjernen gennem. Directed by Astrid Henning-Jensen, Bjarne Henning-Jensen. With Kjeld Petersen, Birgitte Reimer, Preben Neergaard, Ole Monty. TAT er tilsluttet hovedorganisationen FTF, og FTF er et fællesskab af faglige organisationer, der er uafhængige af partipolitiske interesser. Klaus Henrik Pagh (født juli i Hørsholm) er en dansk skuespiller, instruktør og producer. Julerejser. Bare rolig, vi har ikke fået solstik! Tværtimod har vi bevaret det kølige overblik og været ude i god tid for at sikre dig de bedste rejsemål og hoteller til højtiden. Så lærte jeg det. Solstik kalder jeg disse bær som jeg bruger med stor fornøjelse, bl.a. også til et glimrende vodkaudtræk. Din opskrift ser god ud – den må jeg prøve til næste år. Få de bedste tips om de dejlige græske øer Kalymnos og Telendos. Her er symptomerne på solstik og hedeslag\nFølge: Scoop saftevand fakta » »\nTidligere: « « Diæt og penis størrelse


på Hotel LaTour\nFormandens beretning for maj 2011 - maj 2012,\naf Anna Haaning\n- at du kan finde referater,\nmødeindkaldelser og op-\nlysninger om bestyrelse-\naktiviteter; bare søg...\nSiden vi sidste år holdt afdelingsmøde har der været folketingsvalg, og her fik de Almene Boliger eget ministerium og den nye minister for by, bolig og landdistrikter hedder Carsten Hansen, og han må kende tingene fra bunden af, da han har været varmemester i Odense fra 1988 - 1998, men ellers er det boligaftalen fra 13. november 2011 vi vil hæfte os ved, hvor man blev enige om at fremrykke investeringer til renovering af boligerne for 5,5 mia. kr.\nDanmarks Almene Boliger. Her har der været afholdt boligdage den 2.og 3. september 2011. Afd. 25 var repræsenteret ved Lisa Klank Feldt. Men ellers er det Landsbyggefonden vi håber på i fremtiden når vi skal til at renovere. Der gik som omtalt i beboerbladet fra beboer til beboer, et lille hul, da vi var indbudt til mede 29. marts pa AAB's kontor sammen med en rådgiver og økonom fra landsbyggefonden, samt rådgivende ingeniør Søren Jensen og Peter Skov fra Grontmij og fra AAB deltog projektdirektør Aren Tollaksen og inspektør Carsten Kjær samt vores Varmemester Ole Fisker, vi blev en lille smule kloge med hensyn til hvad de ville give støtte til, men vi håber at de arbejder videre med sagen.\nAAB har sammen med alle boligforeninger i Aarhus fået Aahusbolig. Men ellers er det byggeriet ved havnen, der er i gang og som man regner med er klar til indflytning engang i 2012 og færdiggørelse af lokalplan i 2012 i afd. 65 og Æblelunden i Hjortshøj og afd. 66 Gartnerlunden i Skæring. Så har der været afholdt kursus om servicepakker, det er en strategi om at gøre funktionærernes arbejde mere synligt. Det blev ledet af AAB's driftschef Flemming Jensen. Der var meget stor tilslutning til kurset ca. 75 % af alle afdelinger var repræsenteret, fra afd. 25 var det Anders, Lisa, Jørn og Anna der deltog.\nVi har igennem de seneste ar budgetteret med 200.000kr. om året til at forskønne vore udenoms arealer, så for de opsparede midler bad vi landskabsarkitekt Torben Waine om at komme med forslag om hvad der var mest hensigtsmæssigt at gere, så han kom med en inspirationsmappe med forslag om hvad der kunne plantes på skråninger og i diverse betonkummer.\nPå parkeringspladsen i Grønnegade blev der ud mod skråningen opsat en ny støttemur af kombisten på ca. 1m høj, det er for at modvirke at jord og barkflis skrider ned når det regner. Så er der i området sat 20.000 nye planter, det er anlægsgartner Nygaard-Hasselager har stået for omlægningen.\nI forbindelse med omlægningen af de grønne omrader, blev der her fældet de sidste træer på volden, det er til stor glæde for de underste lejligheder i Langelandsgade, det er nuværende tidspunkt ikke besluttet om der evt. skal plantes her.\nVi har i Klostervangen heldigvis gode funktionærer, Ole - Vesty - Per - Gitte - og sidste ny ankomne Michael. Der har også været udskiftning af lokalinspektør, den 1. februar skete der en omorganisering i AAB' s driftsafdeling og lokalinspektør Henning Mejgaard blev tilknyttet afd. 25.\nGarager og garageporte\nDer er siden år 2010 været budgetteret med midler til udskiftning af garageporte, så i juli 2011 blev levering og arbejdet sendt i licitation, og det blev Portspecialisten på Viborgvej der vandt licitationen, så i efteråret 2011 gik man så i gang i Grønnegade med at udskifte 71 Hermans garageporte, og der blev også midler til udskiftning af belysningen i garageanlægget, og når vejret bliver lidt luner vil der også blive malet her.\nI Samsøgade her er der i fem af de våde garager blevet fjernet porte, og det er besluttet at man kan købe en nøgle til indgangsdøren hos afdelingsbestyrelsen og så parkere sin trailer her.\nParkeringshuset / Glashuset\nHer er der 35 udefra der har lejet en parkeringsplads, kun 10 beboer fra Klostervangen har parkeringsplads her. Der er udefra 19 på venteliste men ingen fra Klostervangen. Hvis man gerne vil skrives op til en fast parkeringsplads skal man henvende sig hos udlejningen i AAB. Beboere i afd. 25 vil altid komme første række, Nøgle - briksystemet til garagerne skulle være i orden nu.\nDer vil om kort tid blive udskiftet skilte, da det er besluttet, at der vil blive 2 timers parkering hele døgnet også om Søn - og helligedage.\nBelysning på parkeringspladsen\nDa det efterhånden er 10 år siden vi fik nye lamper, har vi bedt elektrikeren om at se på hvad vi evt. kunne gøre for at fa bedre belysning. Da der er 66 lamper, vil det ikke blive på én gang at lysstanderne vil blive renoveret. Der vil blive sat kraftigere pærer i.\nVi har stadigvæk kontrakt med All - Remove, de kommer én gang om måneden for at se om der er tegnet graffiti i bebyggelsen.\nSelskabslokalet og 1. sal er stadigvæk lejet rimeligt meget ud, dog kan vi mærke på lejeindtægten at det kun er Klostervangens beboere, der kan leje det, men det vi er meget tilfredse med.\nVores daglige nødvendige transportmiddel kører for det meste tilfredsstillende, dog har der i 2011 været udkald 40 gange til elevatorstop.\nI år 2003 fik vi udskiftet vaskemaskiner og tørretumbler. Det fungerer nogenlunde tilfredsstillende, dog kan en tørretumbler ikke følge med uden at gå i stå. Vi vil i afdelingsbestyrelsen se på hvad vi kan gøre ved dette.\nVi har i afdelingen, det system at de skakte, der er i trappeopgangene, bruger vi til husholdningsaffald. Dog skal vi sørge for at affaldet er godt indpakket for lugtens skyld. Så bliver det kørt på komprimatorpladsen af vore funktionærer, hvor de også komprimerer det. Storskrald skal i skuret på affaldspladsen og el - artikler o.l. skal ligeledes stilles for sig selv til sortering.\nRengøring af indgangspartierne\nDet er rengøringsfirmaet ALLIANCE vi har kontrakt med. I kontrakten står der vask af elevator og indgangspartiet en gang ugentlig, vask af trapper hver 4. uge, og hovedrengøring aftrapper og brandtrapper en gang om året i december, så er der ansat en kontrollant fra servicemægleren til at tjekke at arbejdet udføres ordentligt.\nSommeren 2011 har jo som tidligere år budt på bade en voksen og en børneudflugt. Lørdag den 16. juli var der voksenudflugt til Givskud Løvepark. Der deltog 71 beboere og vi spiste først middag på restaurant Møllebæk ved Kattrup. Derefter gik ture til Løveparken, vi så desværre ikke ret mange løver. Inden hjemkørselen var der i cafeteriaet kaffe med boller og lagkage.\nBørneudflugten gik, som der næsten er tradition for, til Djurs Sommerland, så den 10. september var der 103 børn og voksne der tog af sted, og alle havde en rigtig god dag.\nSøndag den 19. marts, var børn og voksne inviteret til at slå katten af tønden. Det blev som det plejer, afholdt i Grønnegade og med efterfølgende sammenkomst i beboerhuset, hvor der var kaffe og fastelavnsboller til alle og børnene fik sodavand og en slikpose.\nKate og Hanne, som sidste år på afdelingsmødet kom med oplæg til nye aktiviteter, såsom beboerrådgivning den første mandag i måneden, og lektie cafe hver onsdag, og det sidste nye et beboerblad. Vi håber at de med alle deres hjælpere må få succes.\nDet er en pris som AAB uddeler hvert år, i år havde afdelingsbestyrelsen indstillet Kate og Hanne til prisen, og de blev udtaget til at modtage den. Så den 10. april, var afdelingsbestyrelsen inviteret til sammen med hovedbestyrelsen og direktøren for AAB at overvære overrækkelsen af prisen til Kate og Hanne.\nDer er heldigvis mange frivillige beboere, der bruger tid og kræfter på de mange aktiviteter vi har i Klostervangen. Vi har pensionistklub, et billardhold, dukkeværksted, lektiecafe,\nbeboerrådgivning, et ny istandsat hobbyrum, solrum, motionsrum og det sidste nye et beboerblad.\nJeg vil slutte beretningen med at sige tak til alle, der har hjulpet med at få aktiviteterne til at kere samt vores varmemester, funktionærer, lokalinspektør, inspektør og alle i boligforeningen samt mine kolleger i afdelingsbestyrelsen.\nTak for samarbejdet i det år, som der er gået.\nLast updated 05-06-2020 00:00:00\n11 users online now copyright © 2020.klostervangen.dk 2012 - 2022


"Posten Norden er godt rustet til fremtiden" - PostNord\n"Posten Norden er godt rustet til fremtiden"\nPosten Norden er godt rustet til de udfordringer, som venter, når brevmængderne falder, og store dele af postmarkederne i EU liberaliseres. I 2009 var Posten Nordens kunder mere tilfredse end nogensinde tidligere, der blev slået nye kvalitetsrekorder i både Sverige og Danmark, og medarbejderne var sundere og mere engagerede. Det kræver dog de rette betingelser at få succes i fremtiden. Koncernchef Lars G. Nordström sagde i dag i sit indlæg ved koncernens første generalforsamling, at han ønsker en regulering og et tilsyn med virksomheden, som tager hensyn til det høje forandringstempo og de nye forudsætninger, som virksomheden møder.\nI sit indlæg på Posten Nordens generalforsamling i Solna i Sverige i dag konstaterede koncernchef Lars G. Nordström, at verden, og dermed også post- og logistikbranchen i Europa, har ændret sig, siden sammenlægningen mellem Post Danmark A/S og svenske Posten AB blev offentliggjort for to år siden. Samtidig mener han, at de argumenter, som talte for sammenlægningen, er endnu mere relevante nu end dengang. Lars G. Nordström:\n- En succesfuld kommunikations- og logistikvirksomhed i morgendagens Europa vil være en kunde- og resultatorienteret virksomhed med højt kvalificerede og engagerede medarbejdere. Det forudsætter, at ejere og medarbejdere har indsigt i betydningen af hastighed og fleksibilitet i forhold til de forandringer, der kræves. En virksomhed, som med de rette betingelser får mulighed for at opbygge en velfungerende struktur, som skaber konkurrencefordele til glæde for kunder, ejere og medarbejdere. Posten Norden har alle forudsætninger for at blive en sådan virksomhed.\nNår det gælder logistik og distancehandel, understregede Lars G. Nordström Posten Nordens stærke position, og han beskrev desuden de udfordringer, som koncernen står overfor med blandt andet kraftigt faldende brevmængder. Han forudser, at mængderne vil fortsætte med at falde, og at de ikke vil stige igen, når konjunkturerne vender. Derfor er det svært at forudsige, hvilke brevmængder der fremover vil være "normale". Lars G. Nordström mener, at det bliver nødvendigt med en strukturtilpasning, som er langt mere vidtgående, end man kunne forestille sig for bare få år siden, for at kunne håndtere udfordringerne. Det medfører en omfattende udvikling og kundetilpasning. Derfor skal Posten Norden have mulighed for at tilpasse og udvikle virksomheden, så den kan levere det, kunderne efterspørger, på en sådan måde, at ejernes krav om afkast kan opfyldes. For at opnå det er det nødvendigt med de rette betingelser for virksomheden. Lars G Nordström:\n- Vi forventer, at vi som en følge af den kommende liberalisering i Danmark får en øget konkurrence, men en konkurrence på lige vilkår. Vi forventer, at vi som en følge af det igangværende arbejde med en ny postlov i Sverige, får et mindsket reguleringspres - det er jo EUs såkaldte Postdirektivs grundlæggende tanke. Og vi forventer, at de tanker, der blev fremført om at fremme prisgennemsigtighed gennem offentliggørelse af konkrete aftaler med virksomheder, bliver afvist. Det er tanker, som andre inden for forretningslivet ville betragte som urimelige! Vores opgave er naturligvis ikke at give udenlandske statslige postmonopoler mulighed for at få kendskab til vores forretningsaftaler. Vores opgave er at være en konkurrencedygtig, pålidelig og professionel partner for vores kunder. Sådan opfylder vi vores samfundsforpligtigelse.\nLars G. Nordström beskrev i talen, hvordan Posten Norden som andre virksomheder har en samfundsopgave; det vil sige inden for det gældende regelsæt at kunne udføre sin opgave på en ansvarsfuld måde og kunne forene kunders, ejeres og medarbejderes interesser. Han sagde, at han stadig møder den fejlagtige opfattelse, at Posten Nordens virksomhed er skattefinansieret, og han mente, at koncernen måtte blive bedre til at kommunikere om udfordringer og nødvendige forandringer. Lars G. Nordström:\n- Vores opgave er at sikre, at vi har et velfungerende produktionsapparat i forhold til de forsendelser, som vi skal formidle. Vores opgave er at sikre, at vore medarbejde opfylder vores kunders behov med kompetence og engagement, og at de har den nødvendige infrastruktur til rådighed.\nDer blev taget følgende beslutninger på generalforsamlingen\nPå generalforsamlingen blev det besluttet, at bestyrelsen skal bestå af otte medlemmer uden suppleanter, valgt på generalforsamlingen. Generalforsamlingen genvalgte samtlige medlemmer, Fritz H. Schur, Mats Abrahamsson, Ingrid Bonde, Gunnel Duveblad, Bjarne Hansen, Torben Janholt, Anne Birgitte Lundholt og Richard Reinius. Som formand for bestyrelsen genvalgtes Fritz H. Schur.\nGeneralforsamlingen vedtog enstemmigt forslaget om, at bestyrelsesmedlemmernes vederlag frem til næste generalforsamling skal være SEK 600.000 til bestyrelsesformanden og SEK 250.000 til de øvrige generalforsamlingsvalgte medlemmer. Generalforsamlingen godkendte desuden forslaget om, at arbejdet i revisionsudvalget skal honoreres med SEK 62.500 til udvalgets formand og SEK 50.000 til medlemmerne, og at arbejdet i vederlagsudvalget skal honoreres med SEK 37.500 til udvalgets formand og SEK 25.000 til medlemmerne. Generalforsamlingen besluttede desuden, at bestyrelses- eller udvalgshonorarer ikke tildeles medlemmer ansat i ministerierne.\nErnst & Young ved statsautoriseret revisor Lars Träff er blevet valgt som revisor. På generalforsamlingen blev det meddelt, at udbudsforretning på revisionsområdet skal indledes i 2010. Generalforsamlingen besluttede, at honorar til virksomhedens revisor skal foretages efter regning.\nGeneralforsamlingen besluttede i overensstemmelse med bestyrelsens forslag at udbetale 1.440 MSEK til ejerne.\nGeneralforsamlingen godkendte de foreslåede retningslinjer for løn til ledende medarbejdere, som blev vedtaget af bestyrelsen i marts. Forslaget indebærer blandt andet, at ingen variable lønelementer eller bonus tildeles ledende medarbejdere.\nFuldstændigt referat fra generalforsamlingen vil blive tilgængeligt på postennorden.com, så snart det er færdiggjort.\nAdm. direktør og koncernchef Lars G. Nordströms tale forefindes i sin helhed på Posten Nordens hjemmeside (svensk).\nLars G Nordströms anförande, Årsstämma 2010 Posten Norden\nStedfortrædende kommunikationsdirektør, Posten Norden: Lars Kaspersen, Tlf.: 24 63 61 14\nLars G Nordströms anförande, Årsstämma 2010 Posten Norden (35 kb)


Gør dit autosvar og din telefonsvarer personlig og gør andre glade\nDer er virksomheder, der har strenge regler for, hvordan man skal sende et autosvar på email, hvis man er på ferie eller i det hele taget væk i en periode.\nMen er du ikke underlagt den type begrænsninger, så er det bare om at hoppe ud i det, mener stifteren af Projekt Arbejdsglæde, Alexander Kjerulf.\nDu kan nemlig fortælle en masse godt om, hvem du er, og hvad du står for, hvis du bruger et autosvar rigtigt. Og du kan gøre modtagerens dag lidt bedre, hvis du får vedkommende til lige at trække lidt på smilebåndet.\n"Hvis du skriver det samme som alle andre, signalerer du også, at du er som alle andre. I mange situationer i dag er det en fordel at skille sig ud," siger Alexander Kjerulf.\nHer er nogle fif:\n• Brug din personlighed\nDu skal først og fremmest være dig selv. Hvis du ikke er fjollet, skal dit autosvar heller ikke være det. Men er der masser af gang i dig, og kender kunder og kolleger dig sådan, så kan du godt tillade dig at folde dig ud. Selvfølgelig med behørig respekt for både din arbejdsplads og dine kunder.\nFotoserie: Se de kendte til Cirkusrevyen 2014\n• Vær venlig\nSelv om du er den afdæmpede type, bør tonen være venlig og imødekommende. For eksempel med et 'tak for din mail' og en venlig afslutning, hvad enten den nu er 'de bedste hilsner' eller 'hav en fantastisk sommer'\nSådan får du flere grin på jobbet\n• Husk formålet\nInden du ruller dig ud i total fristil, skal du huske, at dit autosvar faktisk skal bruges. Du skal fortælle, at du er væk, hvornår du kommer tilbage, og hvad modtageren kan gøre i mellemtiden. Hvis du vil gøre livet lettere for dig selv, fortæller du også, at du kan have svært ved at nå at besvare alle henvendelser fra ferien, når du kommer tilbage. Du kan eventuelt opfordre folk til at sende igen, hvis de ikke har hørt fra dig inden for et bestemt tidsrum.\n• Hold igen med helt private oplysninger\nNogle indbrudstyve spekulerer i autosvar, hvor afsenderen rask væk fortæller, hvor de er henne på ferie. Tænk over, om dit svar er en åben invitation til at plyndre din faste adresse.\n• Vær glad i telefonen\nMange lyder som på begravelsens rand i deres telefonsvarer. Du kan gøre meget ved bare at lyde glad. En uventet hilsen kan også være med til at få folk til at trække på smilebåndet, når de lægger røret på. Men husk: I telefonsvareren gælder det om at være præcis samtidig og ikke for lang i spyttet.\nKilde: Projekt Arbejdsglæde, TDC


Kari Traa Åkle H/Z Grå →【Uldundertøj på Sportamore】\nKari Traa Åkle H / Z i supertynd hundrede procent merinould er det naturlige valg til kolde dage. Ulden føles blød på huden, ånder godt og modstår dårlig lugt. Åkle er inspireret af norsk kulturarv og norske strikketraditioner. Vi har givet det klassiske mønster en dejlig og trendy vri. Hovedmateriale: 100% uld, Vægt: 210 g / m2, Fiber: 19,5 mikron, Kontraststof: 100% uld, Vægt: 180 g / m2, Fiber: 19,5 mikron


qp Hotels Lima - Sammenlign Hotelpriser Lima\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Peru > Hoteller i Lima > qp Hotels Lima\nqp Hotels LimaAvienda Jorge Chavez 206 , Lima, Peru Vis kort\nqp Hotels Lima: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Lima, Peru.\nDette 4-stjernet hotels mange faciliteter, inkluderer velkomstdrink og jacuzzi. Denne ejendom er belejligt beliggende i centrum af Miraflores.Gæster der bor på dette qp Hotels Lima, kan benytte fitnessfaciliteterne og svømmebassin. Hotellets personale er til rådighed 24 timer i døgnet og kan foretage bestilling af udflugter og billetter.De værelser på qp Hotels Lima har aircondition, og tilbyder fladskærms-tv, minibar og iPod docking station. Samtlige værelser omfatter mørklægningsgardiner, pengeskab på værelset og bærebar sikkerhedsboks.Qp Hotels Lima har en café på stedet. De kan også vælge at tage ud at spise på en af de mange muligheder tæt på hotellet.J Chavez Internationale Lufthavn er under 35 minutters kørsel fra qp Hotels Lima. De gæster som er rejsende i bil får tilbudt parkering af hotellet.\nGenerelRoomservice, Aircondition, Ikke-rygerværelser, Minibar, Kabel-/satellit-tv, Tv, Café/cafeteria, IsterningsmaskineTjenesterForretningscenter, Concierge, Elevator, Døgnåben reception, Renseri, Konferenceværelse(-r), Valutaveksling, Flersproget personale, Sikkerhedsboks, Portnere, Vækning, Mødelokaler, Vaskeservice, Butikker, Kopimaskine, Opbevaring af bagage, Rygeområde, Butikker på hotellet, VaskeriAktiviteterFitnesscenter, Svømmebassin, Turistservice, Massage/Skønhedssalon, Jacuzzi, MassageParkeringParkering, Transport til/fra lufthavnAndenPakkede frokostkurve, Personlig shopper-service, Souvenir/gavebutik, Homoseksuelle velkomne, Skopudsning\nBrugere, som kiggede på qp Hotels Lima kiggede også på disse 4 stjerner Lima hoteller:\nGenerel vurdering: 7.81/10Rengøring: 7.95/10Service: 7.9/10Udstyr: 7.82/10Beliggenhed: 8.52/10Mad: 7.8/10Værelser: 7.97/10baseret på 264 anmeldelser\nNærmeste hotellerPier 242 Miraflores B&B


Tømrer, murer, bygge- og entreprenørfirma\nKvalitet, tillid og tryghed\nErhverv – Kontor – Butik\nDu er her » Forside » tømrermester fredericia\nEnergitjek, termografi og efterisolering Fredericia tømrer- & entreprenørforretning aps ser det usynlige… Bestil et termografi tjek hos Fredericia Tømrer- & Entreprenørforretning Aps – og spar mange penge. Et termografisk tjek af dit hus afslører om der er utætheder, hvor varmen siver ud. Ved en termografering kan man få overblik over,…\nKuldebro og termografi\nBrug termografi til at undersøge hvor varmen slipper ud af dit hus Termografi er en varmeteknisk undersøgelse af et hus, el- varmeinstallation, isolering eller utætheder iøvrigt, som viser temperaturforskelle d.v.s. hvor der slipper varme ud – eller kulde ind. Hvad kan du bruge en termografi til? Hvis du får udført…\nEfterisolering både udvendig og indvendig giver store besparelser Udvendig samt indvendig efterisolering af dit hus. Der er masser af penge at spare på at foretage en grundig efterisolering. Fredericia tømrer- & entreprenørforretning Aps tilbyder udvendig og indvendig efterisolering af huse, lofter og skunke. Der er masser af penge at spare…\nNyt tegltag – Assensvej\nBadeværelse med detaljer.Blichersvej\nUnik badeværelse med spa.Sandalparken\nTotalrenovering af høj kvalitet. Toldbodvej.\nLækkert nyrenoveret badeværelse. Nyager\nModerne 1-plans hus med fantastisk indretning.Torpvej\nFunktionelt 1-plans hus. Kærhaven\nOpmuring af Herregård\nAndre brugere læste om:\nefterisolering ivarplank radonsikring termografi troldtekt tømrerarbejde fredericia tømrer fredericia tømrermester tømrermester fredericia tømrer og snedker tømrervirksomhed\nTlf. +45 75 92 75 99\nMobil: +45 40 17 40 31\nFredericia tømrer- & entreprenør-\nforretning Aps beskæftiger sig med\nalt inden for tømrer, byggeri og\nVi udfører dansk kvalitetshåndværk\nmed BYG Garanti\nLæs mere os. Klik her\nEller ring på tlf. 75 92 75 99\nKreditvurdering med AAA\n© Copyright 2021 Fredericia tømrer- & entreprenørforretning Aps


Bitcoin Afklaring 2022 - De mest populære kryptovalutaer\nBitcoin Afklaring 2022\nTwitter er et fremragende medie til at promovere en kryptovaluta. Du kan nå ud til et stort publikum via Twitter, Facebook og LinkedIn, eller du kan endda starte en gruppe med en lignende interesse Bitcoin Afklaring. Aktiv social markedsføring kan hjælpe dig med at skabe opmærksomhed omkring din valgte valuta. Du kan bruge denne platform til at promovere din nye kryptovaluta eller promovere en eksisterende. Når du har truffet en beslutning om en valuta, kan du vælge, hvilken valuta der vil fungere bedst for dig.\nEfterhånden som priserne på kryptovalutaer er steget, er online-snakken om dem vokset. CoinDesk 20-listen består af både blockchain- og native kryptovalutaer. Selvom mønterne på CoinDesk-listen har forskellige navne, er de alle rangeret efter markedsværdi Bitcoin Afklaring. Den seneste version af listen bliver udgivet den 30. november og vil være tilgængelig indtil den 20. december 2021. En populær krypto kan være baseret på en række forskellige faktorer, herunder pris, popularitet og omdømme.\nBitcoin er den mest populære kryptovaluta. Den er den mest udbredte blandt handlende og investorer, og den er en af de mest værdifulde. Der er ingen grænser for antallet af bitcoins, der nogensinde vil blive skabt. Med sin høje markedskapital er Bitcoin også den mest værdifulde blandt alle kryptovalutaer. Det eneste, der er vigtigere end prisen på en kryptovaluta, er dens pris. Det er den valuta, som de fleste mennesker kan bruge til at foretage indkøb. Vil du læse mere om: Emilie Fischer Bitcoin\nKøb Bitcoin Som Cfd 2022\nFra Hvem Du Køber Bitcoins 2022\nRating Bitcoinsuisse Ch 2022


Social Software | Monitoring Dalager\nOne comment so far\tFolketwinget open sourcet\nApril 2, 2009Social Softwaretwitteradmin\tI sidste uge kom twittertinget.dk, der viser folketingspolitikernes twitter-aktivitet.\nForleden kom den anden siden af disken, folketwinget.dk, der viser tweets om politikere og folketinget.\nI går kom Classy med sin egen double damage variant: Politwik – for og imod\nI dag har Steffen Christensen fra 23 opensourcet koden bag folketwinget.dk så alle nemt kan lave en tilsvarende tweet aggregator på googles cloud platform AppEngine\nDet er supercool!\nOne comment so far\tStackoverflow – social engineering und stuff\nView all 3 comments\tSporadisk om Shirky: Here Comes Everybody\nLeave a comment\tSå er der åbent for Imity\nView all 5 comments\tVerifikation af brugergenereret indhold\nNovember 20, 2006Social Softwareadmin\tEn af de ting, jeg går og tænker rigtigt meget over i øjeblikket, det er verifikation af brugergenereret indhold.\nFor hvor det i rigtig mange af de opblomstrende webapplikationer derude kan lade sig gøre at have et ret optimistisk forhold af brugergenereret indhold, så er der nogle tilfælde, hvor man godt vil have indhold af en vis korrekthed.\nmitKbh, f.eks. er et nyt dansk eksempel på en webapplikation, hvor det ikke er supervigtigt at få verificeret indhold. Man kan dog oprette fiktive caféer og rate dem vildt højt. Og så kommer der måske nogen forbi og bliver lidt skuffede, hvilket i sidste ende risikerer at give et problem med mitkbh’s kvalitet. Men hvis folk placerer forkert data i mitkbh, betyder det ikke umiddelbart stor gene for ret mange mennesker. Med lidt held vil nogen, der støder på fejlen, gøre noget ved det, inden det gør nogen skade. Når det er sagt, så kan man hos mitkbh ikke umiddelbart stemple “falske steder”.\nMen man kan godt forestille sig et noget andet flow for deling af brugergenereret indhold, hvor det er vigtigt, relativt hurtigt at få verificeret korrektheden af oplysningerne. Hvor kvalitet og korrekthed hænger tæt sammen.\nDer er tre muligheder for verifikation:\nEn moderator verificerer\nVerifikation vha en eller flere moderatorer skalerer dårligt og kræver i sidste ende mange ressourcer på få personer.\nMaskinverifikation er ideelt, men kan tit være vanskeligt, da man programmatisk kan have svært ved at sige noget klogt om virkeligheden.\nDet er den sidste, der skal satses på: Udfordringen må være at få spredt denne verifikation ud blandt brugerne, så man så let for muligt for den enkelte kan få forhøjet kvaliteten for alle.\nOg det tænker jeg så lidt videre over.\nHar du nogle links til gode eksempler på distribueret verifikation eller gode blogposts om emnet, så vil jeg blive superglad for at finde dem i kommentarerne herunder View all 7 comments\tVenner lugter\nOctober 12, 2006Social Softwareadmin\tSocial Network Services har, i det omfang de virker, ikke virker eller bare stinker, uanset deres kvalitet det tilfælles at de er udtryk for en slags netværksøkonomi – dit netværk er din sociale kapital, eller hvad man nu siger.\nMen i en netværksøkonomi er det blevet utroværdigt at have for mange bekendtskaber. Det er unaturligt. Det er overfladisk og slet og ret “slet ikke meningen med det hele,” som Marc Canter fandt ud af, da dugfriske Orkut i 2004 bannede ham da han fik 300 venner på en uge.\nI netværksøkonomien er de velforbundne velhavere blevet ramt af et transformeret mundheld:\nPersonligt har jeg det fint med overfladiske bekendtskaber, og de kan bruges til mangt og meget, om ikke alt. Men det er ikke sjældent at man løber ind i venner-lugter-mentaliteten, og den er jeg sgu ved at være lidt træt af.\n(Nu tror jeg ikke vi lever i en netværksøkonomi som sådan. Vi lever også i en informationsøkonomi, en oplevelsesøkonomi, en opmærksomhedsøkonomi og en ganske uøkonomisk uansvarlig ikke-økonomi)