1 Resultatrevision 2013 Marts\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Resultatoversigt Resultatoversigt Stevns De 4 ministermål i 2013: Forsørgelsesgrupper i 2013: Indsatsen i 2013: Besparelsespotentiale Stevns Beregning af besparelsespotentialet Opfølgning på resultater og resultatkrav vedr. bevilling til ekstra virksomhedskonsulenter\n3 1. Indledning Resultatrevision 2013 for Jobcenter Stevns vedrører beskæftigelsesindsatsen i Formålet med Resultatrevisionen er at give et overblik over resultaterne af beskæftigelsesindsatsen i Jobcenter Stevns i 2013, herunder 1 : Resultaterne i Stevns ift. beskæftigelsesministerens mål. Udviklingen i bestanden af personer på offentlige ydelser fordelt på målgrupper. En opgørelse af de besparelser, der kan opnås ved en mere effektiv beskæftigelsesindsats. En vurdering af om der er indsatsområder, hvor der er behov for en mere effektiv beskæftigelsesindsats i Stevns. Opgørelse af hvorvidt jobcentret har opfyldt de mål, som jobcentret selv har opstillet for den virksomhedsrettede indsats i Beskæftigelsesplan Opfølgning på de mål og resultatkrav, der er opstillet for indsatsen ifm. tildelingen af midler fra puljen til ansættelse af flere virksomhedskonsulenter i jobcentrene, for at hjælpe langtidsledige og personer i risiko for langtidsledighed i job og virksomhedsrettet aktivering. Ved siden af dette udgør Resultatrevision 2013 samtidig en del af beslutningsgrundlaget for de prioriteringer af indsatsområder og strategier, som Jobcenter Stevns skal foretage i Beskæftigelsesplan Her henvises bl.a. til vurderingen af om der er indsatsområder, hvor der er behov for en mere effektiv beskæftigelsesindsats i Stevns. I Resultatrevision 2013 anvendes data, der er trukket via jobindsats.dk inden udgangen af 1. kvartal Konkret drejer det sig om: Resultatoversigt for Stevns i december Besparelsespotentiale Stevns for perioden 1. kvartal 4. kvartal Disse 2 opgørelser er suppleret med data fra databanken i jobindsats.dk I forhold til tidligere Resultatrevisioner er Scorecard udgået. 1 Udarbejdelse af resultatrevision for 2013, brev fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, 18. april Det skal pointeres, at når resultatet i Stevns sammenlignes med den gennemsnitlige udvikling i klyngen, så er der tale om den gamle klynge. Den gamle klynge bestod udover Stevns af følgende jobcentre: Favrskov, Gribskov, Hedensted, Odder, Ringkøbing-Skjern, Skanderborg og Tårnby-Dragør. I den nye klynge er Stevns placeret sammen med 20 andre jobcentre. 3\n4 2. Resultatoversigt Data opdateret den Resultatoversigt Stevns Ministerens mål Periode Niveau Udvikling Sammenligning Bedste Gnsn. Ift. samme udvikling i Ift. udvikling i Grad i periode klyngen ift. pct./antal 2 perioden klyngen ift. før, pct. 2 året før, perioden pct. 2 perioden året året før, pct. 2 før, pct. 2 Uddannelsesgrad 1 Jan-apr A-dagpenge Jan-apr Kontanthjælp Jan-apr Tilgang til førtidspension 3 Dec Antal langtidsledige personer Dec A-dagpenge Dec Kontanthjælp (jobklar) Dec Forsørgelsesgrupper Periode Niveau Udvikling Sammenligning Bedste Gnsn. Ift. Ift. samme udvikling i udvikling i Antal måneden måned året klyngen ift. klyngen ift. før, pct. før, pct. året før, pct. året før, pct. Forsørgede i alt (sum af alle fuldtidspersoner nedenfor) Jobklar - fuldtidspersoner A-dagpenge Dec Kontanthjælp Dec Sygedagpenge Dec Revalidering Dec Ledighedsydelse Dec Indsatsklar - fuldtidspersoner Kontanthjælp Dec Sygedagpenge Dec Revalidering Dec Ledighedsydelse Dec Midlertidigt passive - fuldtidspersoner Kontanthjælp Dec Sygedagpenge Dec Ledighedsydelse Dec Forrevalidering - fuldtidspersoner Dec Fleksjob - fuldtidspersoner Dec Førtidspension - fuldtidspersoner Dec Ukendt match fuldtidspersoner Indsatsen Periode Niveau Udvikling Sammenligning Høj./laveste Ift. Ift. samme Gnsn. niveau niveau i måneden måned året i klyngen i Procent klyngen før, pct. før, pct. samme i samme point point måned, pct. måned, pct. Aktiveringsgrad i alt A-dagpenge Dec Kontanthjælp, jobklar Dec Kontanthjælp, indsatsklar Dec\n5 Opfyldelse af minimumskrav Manglende jobsamtaler - a-dagpenge Dec Manglende jobsamtaler - kontanthjælp Dec Manglende aktive tilbud - a-dagpenge Dec Manglende aktive tilbud - kontanthjælp Dec Kilde: Jobindsats.dk Anm.: Antallet af fuldtidspersoner for den viste periode vil generelt være undervurderet som følge af efterregistreringer. Det vil især være tilfældet for sygedagpenge- og a-dagpengemålingerne, hvor antallet af fuldtidspersoner ved den efterfølgende opdatering typisk vil stige med omkring 5-6 procent. 1: Uddannelsesgrad er en år-til-dato måling, som opgøres for alle måneder samlet set i den angivne periode. 2: Niveau i uddannelsesgrad er opgjort i procent, og udviklingen for jobcenteret og i forhold til sammenligningsgrundlaget er opgjort i procentpoints. For Tilgang til førtidspension og Antal langtidsledige personer vises hhv. antal hhv. procentvis udvikling i antallene. 3: Tilgang til førtidspension viser tilgangen de seneste 12 måneder dvs. den angivne måned samt de 11 forudgående måneder. 4: Forsørgelsesgruppen Ukendt match - fuldtidspersoner indeholder modtagere af kontanthjælp, sygedagpenge, revalideringsydelse og ledighedsydelse, der endnu ikke er blevet matchet. 2.1 Resultatoversigt Stevns Resultatoversigt for Stevns, som trækkes via jobindsats.dk, indeholder resultaterne for Jobcenter Stevns i december 2013 indenfor 3 overordnede områder. De 3 områder er: 1. Ministermål: 2 af de 4 ministermål. (forklaring på hvorfor, at det kun er 2 af ministermålene følger nedenfor). 2. Forsørgelsesgrupper: Antal borgere fordelt på i alt 8 forsørgelsesgrupper. 3. Indsatsen i forhold til opfyldelse af minimumskrav, hvad angår manglende jobsamtaler og manglende aktive tilbud. (forklaring på hvorfor, at aktiveringsgraden ikke er med, følger nedenfor). Via Resultatoversigten, er det muligt at sammenligne udviklingen i december 2013 i Stevns ift. til måneden før, og i forhold til december 2012 i Stevns, samt ift. gennemsnittet for den gamle klynge i december (Se note 2 på side 3). Det er ligeledes muligt at se den bedste udvikling i klyngen ift. december I forhold til Resultatoversigten i Resultatrevision 2012 er der sket følgende ændringer: Ændringer i ministermålene, både indhold og målgrupper. Se næste afsnit De 4 ministermål i 2013: Konkret er der sket følgende ændringer i ministermålene for 2013 ift. Resultatoversigten i Resultatrevision 2012: Målet vedr. Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere er udgået. Målet vedr. Arbejdskraftreserven er ændret til Antal langtidsledige personer. Målet vedr. Permanente forsørgelsesordninger er ændret til Tilgang til førtidspension. Målet vedr. Uddannelsesgrad har erstattet Unge under 30 år. Et nyt mål vedr. et Styrket samarbejde med virksomhederne om beskæftigelsesindsatsen. I det følgende gennemgås ministermålene enkeltvis, ligesom de præcise formuleringer for ministermålene for 2013 er fremhævet: 5\n6 Mål 1: Flere unge skal have en uddannelse Jobcentrene skal sikre, at flere unge uden uddannelse starter på en erhvervskompetencegivende uddannelse. Af brevet vedr. udarbejdelse af Resultatrevision 2013, fremgår det, at som følge af, at det af tekniske årsager ikke har været muligt, at sikre validiteten af målingen til opfølgningen af det beskæftigelsespolitiske mål om at flere unge skal have en uddannelse, skal målingen af uddannelsesgraden derfor ikke indgå i udarbejdelsen af Resultatrevisionen. I stedet for anbefales det, at der kommenteres på udviklingen i antallet af unge på offentlig forsørgelse, herunder på indsatsen for at få flere unge i uddannelse 3. Tabel 1 Udvikling i andel unge (16-29 år) fuldtidspersoner i Stevns på offentlig forsørgelse i pct. af arbejdsstyrken, i antal unge fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse i Stevns samt det totale antal fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse i Stevns i De unges andel af arbejdsstyrken Antal unge fuldtidspersoner Januar 3,5 % Februar 3,8 % Marts 3,8 % April 3,7 % Maj 3,4 % Juni 3,5 % Juli 3,4 % August 3,2 % September 3,1 % Oktober 3,3 % November 3,3 % December 3,1 % Kilde: jobindsats.dk Alle ydelser under ét. Total antal fuldtidspersoner Værd at bemærke: De unge på offentlig forsørgelses andel af arbejdsstyrken i Stevns i 2013 falder fra 3,5 %, via 3,8 %, til 3,1 %. Et fald på 0,4 pct. point. Antallet af unge på offentlig forsørgelse faldt fra 376 til 330 fuldtidspersoner. Et fald på 46 fuldtidspersoner, svarende til et fald på 12,2 %. Det totale antal af fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse faldt med 227 fuldtidspersoner, svarende til et fald på 7,4 % 4. Dermed er tale om et større fald i antallet af unge fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse end faldet for det totale antal fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse. Af tabel 2 nedenfor fremgår det, hvordan de unge på offentlig forsørgelse i Stevns fordeler sig på i alt 9 forskellige offentlige ydelser i Derigennem er det muligt, at identificere hvilke ydelser, der bidrager til det ovenfor konstaterede fald på 46 unge fuldtidspersoner på offentlige ydelser i De offentlige ydelser udgøres af: A. Matchkategoriserede ydelser: Dagpenge, Særlig uddannelsesydelse, Kontanthjælp, Revalidering, Sygedagpenge, Ledighedsydelse, B. Ikke-Matchkategoriserede ydelser: Ressourceforløb, Fleksjob og Førtidspension. 3 Som note 1. 4 Egne beregninger. 6\n7 Tabel 2 Udvikling i antal unge (16-29 år) fuldtidspersoner i Stevns på offentlig forsørgelse, fordelt på 9 ydelser i Forsikrede ledige Fleksjob Januar Februar Marts April Maj Juni Juli August September Oktober November December Kilde: jobindsats.dk Alle ydelser under ét, samt egne beregninger. * = Det samlede antal unge under 30 år på førtidspension. Det er ikke antallet af nytilkendelser. Særlig uddannelsesydelse Kontanthjælp Revalidering Sygedagpenge Ledighedsydelse Ressourceforløb Førtidspension * Værd at bemærke 5 : Af de i alt 9 offentlige forsørgelser er der 2 af dem, der antalsmæssigt skiller sig ud: Antal forsikrede ledige og især antal kontanthjælpsmodtagere. Tilsammen udgjorde de i december 2013, 78,8 % af alle ydelser. Antal kontanthjælpsmodtagere alene udgjorde 64,8 % af alle ydelser i december Derfor er det heller ikke nogen overraskelse, at de 2 typer offentlig forsørgelse tilsammen stod for et fald på 47 unge fuldtidspersoner. Set isoleret, udgjorde faldet på 21 unge forsikrede ledige fuldtidspersoner fra januar til december 2013, et fald på 31,3 %. De 26 færre unge fuldtidspersoner på kontanthjælp fra januar til december 2013, udgjorde et fald på 10,8 %. Af de øvrige typer offentlig forsørgelse bør det bemærkes, at antallet af unge fuldtidspersoner på revalidering stiger fra 5 til 8, mens antallet af unge på sygedagpenge ikke overraskende er lavest i sommerhalvåret. Set ift. bekæmpelse af ledigheden for de unge, var det positivt, at antallet af såvel forsikrede unge ledige som unge kontanthjælpsmodtagere faldt i 2013 (Tabel 1 og 2). Det var ligeledes positivt, at antallet af unge på revalidering steg (selvom der er tale om små tal). Ovennævnte udvikling, vedr. faldet i antallet af unge på offentlig forsørgelse i Stevns, bekræftes endvidere af Figur 4 Udviklingen i antal unge (16-29 år) på offentlig forsørgelse (pct.) i jobcentrene i Østdanmark, december december 2013, på næste side øverst 6. Af figuren fremgår det, at Stevns med et fald på 10,3 % har det 4. største procentvise fald blandt alle 44 jobcentre i Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland. Det skal bemærkes, at i denne opgørelse er der ikke sondret mellem ydelsestyper. 5 Egen beregning. 6 Figur 4, s. 14n i Kvartalsrapporten Resultater af beskæftigelsesindsatsen i Østdanmark 4. kvartal 2013, Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland marts\n8 Ift. indsatsen for at få flere unge i uddannelse, har Jobcenter Stevns haft en høj grad af fokus på unge kontanthjælpsmodtagere i 2013, pga. den Tværgående Ungestrategi (under 30 år). Som et led i denne strategi, udarbejdede et konsulentfirma en analyse af ungeområdet i Stevns. Resultaterne af analysen medvirkede til at jobcentret, især i 2. halvår af 2013, har haft fokus på at få de unge ledige i job og i uddannelse i henhold til den gamle kontanthjælpslovgivning. Lovgivningen havde mest fokus på job, men lokalt har Jobcenter Stevns også haft fokus på at få de unge i uddannelse. Konklusion: Det kan ikke vurderes om ministermålet er opfyldt, pga. at der ikke foreligger metode og tal for uddannelsesgraden. Men det er positivt, at antallet af unge på offentlig forsørgelse faldt i 2013, og at de unges andel af det totale antal fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse ligeledes faldt. Mål 2: Bedre hjælp til ledige på kanten af arbejdsmarkedet færre personer på førtidspension Jobcentrene skal forebygge, at så mange personer førtidspensioneres. Værd at bemærke: Af Resultatoversigt Stevns fremgår det at: Tilgangen til førtidspension i Stevns i december 2013 udgjorde 32 personer. Tallet dækker over tilgangen de seneste 12 måneder dvs. den angivne måned samt de 11 forudgående måneder. Dermed var der tale om et fald på 36 % i tilgangen til førtidspension, set ift. udviklingen i Stevns i samme periode i Den gennemsnitlige udvikling i klyngen (den gamle) udgjorde et fald på 55 %. Når det gennemsnitlige fald ses i relation til et fald på 69 % for den bedste udvikling i klyngen, indikerer det, at der generelt har været tale om store fald for jobcentrene i klyngen. 8\n9 Når faldet i Jobcenter Stevns ligger under gennemsnittet for klyngen, kan det bl.a. skyldes, at de øvrige jobcentre tidligere har haft en højere tilgang til førtidspension end Stevns, og derfor i 2013 har kunnet reducere tilgangen mere end Stevns. Af tidligere Resultatrevisioner og Beskæftigelsesplaner fremgår det, at Stevns igennem mange år har haft en lavere tilgang til førtidspension end klyngen og andre jobcentre i Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland 7. Jobcenter Stevns har dermed i 2013 fastholdt de gode resultater indenfor førtidspensionsområdet i de senere år, ved fortsat at have fokus på at begrænse tilgangen til førtidspension. Konklusion: Med et fald i tilgangen af personer til førtidspension på 36 % i Stevns, må ministermålet betragtes som opfyldt. Mål 3: Jobcentrene skal sikre, at antallet af langtidsledige personer begrænses mest muligt. Af Resultatoversigt Stevns fremgår det, at: Antallet af langtidsledige personer i Stevns i december 2013 udgjorde 178. Værd at bemærke: Set ift. december 2012 var der tale om et samlet fald på 16 % i antallet af langtidsledige i Stevns. Den gennemsnitlige udvikling i klyngen udgjorde et fald på 20 %, et lidt større fald end i Stevns. Det samlede fald i antal langtidsledige personer, både i Stevns og for gennemsnittet i klyngen, dækker over modsatrettede udviklinger for henholdsvis forsikrede ledige og jobklare kontanthjælpsmodtagere. De 82 langtidsledige forsikrede ledige i Stevns i december 2013 udgjorde et fald ift. samme måned året før på 48 %. Dette fald var lidt større end faldet i klyngen på 44 %. Omvendt resulterede de 96 langtidsledige jobklare kontanthjælpsmodtagere i Stevns i en stigning på 75 % fra december 2012 til samme måned i På trods af den store stigning for Stevns, er det værd at bemærke, at stigningen for klyngen var endnu større, idet den gennemsnitlige udvikling i klyngen udgjorde en stigning på hele 129 % for de langtidsledige jobklare kontanthjælpsmodtagere. Blandt årsagerne til faldet i antallet af forsikrede langtidsledige i Stevns Kommune, er de borgere, der faldt ud af dagpengesystemet i 2013, som følge af den forkortede dagpengeperiode. Dertil kommer, at Jobcentret via den udarbejdede ungeanalyse (se side 7), fik ekstra fokus på de langtidsledige unge. Konklusion: Med et fald i det samlede antal langtidsledige i Stevns på 16 %, må ministermålet betragtes som opfyldt. 7 Se eks. Beskæftigelsesplan 2014 for Jobcenter Stevns s. 9 n. Her fremgår det, at Stevns har haft gode resultater og har gjort det bedre end andre kommuner før reformen vedr. førtidspension og fleksjob trådte i kraft. Se også Beskæftigelsesplan 2013 for Jobcenter Stevns s. 8, hvor det fremgår, at tilgangen til førtidspension i Stevns i perioden er reduceret med 41,9 %. 9\n10 Mål 4: En tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder Jobcentrene skal styrke samarbejdet med virksomhederne om beskæftigelsesindsatsen. Ministermål 4 var nyt i 2013, og som følge af, at der ikke blev udstukket nogle konkrete mål for indsatsen på dette område, blev der lagt op til, at det enkelte jobcenter selv skulle opstille og formulere et konkret mål, inden for rammerne af det fjerde beskæftigelsespolitiske mål. Der blev ligeledes lagt op til at kommunen selv skal beskrive, hvordan og hvornår, der følges op. På baggrund heraf formulerede Jobcenter Stevns, at det i forhold til at indgå i en tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder, var målet: Målet er, at Jobcenter Stevns ved udgangen af 2013, i løbet af året har haft: 100 ledige i virksomhedspraktikker og i virksomhedscentre, 120 ledige i løntilskudsjob samt etableret 20 vikarforløb i forbindelse med jobrotation. Dertil kom, at Jobcenter Stevns yderligere havde 6 overordnede mål for den virksomhedsrettede indsats, som ikke er/var direkte målbare. Blandt disse kan nævnes målet om, at virksomhedskonsulenterne i højere grad end det er tilfældet nu, skal nå ud over kommunegrænsen i bestræbelserne på at reducere ledigheden generelt, at antallet af offentlige løntilskudspladser i Stevns Kommune skal udnyttes fuldt ud, og at der skal indgås en konkret samarbejdsaftale med Stevns Erhvervsråd. Her skal det blot fremhæves, at Stevns Erhvervsråd og Jobcenter Stevns den 20. november 2012 indgik en aftale om praktikpladser til unge i Stevns Kommune. I marts 2013 blev der i den forbindelse udsendt breve til mere end 100 virksomheder i Stevns Kommune. Der kom ikke resultater ud af dette initiativ 8. Målet er, at Jobcenter Stevns i løbet af året har haft 100 ledige i virksomhedspraktikker og i virksomhedscentre og i løbet af året har haft 120 ledige i løntilskudsjob 9 Bemærkninger ift. måling af målsætningen: 1. I jobindsats.dk er der ikke nogen opgørelser vedr. virksomhedscentre. 2. I jobindsats.dk er der ikke nogen opgørelser vedr. antallet af fuldtidspersoner i virksomhedspraktikker og ditto for antallet af fuldtidspersoner i løntilskud. I stedet for er antallet af ledige i virksomhedspraktikker og løntilskudsjob i Stevns trukket via: bi.ams.dk: KVL rapporter, Kvartalsoversigt for løntilskud og virksomhedspraktik for Jobcenter Stevns. Nedenfor følger tabel 3 som omhandler: Antallet af forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere i Stevns i virksomhedspraktik i 1., 2., 3. og 4. kvartal Antallet af forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere i Stevns i løntilskud i 1., 2., 3. og 4. kvartal Oplyst af UTA-koordinator i Jobcenter Stevns, Ulf Christensen den 28. marts Et virksomhedscenter er en privat eller offentlig virksomhed, hvor der løbende står et antal pladser (mindst 4) til rådighed for jobcentret. Målgruppen er de svageste ledige. Der foreligger en skriftlig kontrakt mellem jobcentret og virksomheden. Fra jobcentret er der tilknyttet én mentor og én virksomhedskonsulent. Målet er at bringe den ledige tættere på arbejdsmarkedet. 10\n11 Tabel 3 Antal forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere i Stevns i virksomhedspraktik og i løntilskud i 1., 2., 3. og 4. kvartal Stevns Antal forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere i virksomhedspraktik Antal forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere i løntilskud 1. kvartal kvartal kvartal kvartal Kilde: bi.ams.dk: KVL rapporter, Kvartalsoversigt for løntilskud og virksomhedspraktik for Jobcenter Stevns. Det skal bemærkes, at perioderne for de enkelte forløb varierer fra person til person. Som følge heraf, er det ikke retvisende at lægge tallene sammen. Af tabel 3 fremgår det, at der har været mellem 135 og 194 personer i virksomhedspraktik, og mellem 64 og 76 personer i løntilskud i de 4 kvartaler i Pga. det førnævnte forbehold vedr. perioden for de enkelte forløb, er det ikke muligt at opgøre, hvor mange forskellige personer, der er tale om i de 4 kvartals-statistikker. Konklusion: Pga. forbeholdet vedr. længden af perioden for de enkelte forløb, er det ikke muligt at opgøre, hvor mange forskellige personer, der er tale om i de 4 kvartals-statistikker, men det vurderes, at målet om 100 ledige i virksomhedspraktikker og 120 ledige i løntilskudsjob er opfyldt. Målet er, at Jobcenter Stevns i løbet af året har etableret 20 vikarforløb i forbindelse med jobrotation I jobindsats.dk er der ikke nogen opgørelser vedr. jobrotation. Men af egen intern opgørelse over rotationsprojekter i både private og offentlige virksomheder, fremgår det, at der i løbet af 2013 blev etableret rotationsprojekter, der omfattede 23 ansatte samt 24 vikarer 10. Konklusion: Med 24 vikarer i løbet af 2013 i Stevns, må målet betragtes som opfyldt. Samlet konklusion vedr. at styrke samarbejdet med virksomhederne Ud fra de 2 delkonklusioner, må det vurderes, at målet om en tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder er opfyldt. Opsummering af resultaterne i Stevns for målene ift. de 4 ministermål i 2013 Efter gennemgangen af resultaterne for de 4 ministermål, følger her en kort opsummering af om ministermålene for 2013 i Stevns blev opfyldt eller ej. Som det fremgår af gennemgangen, er der flere af målene, der af forskellige årsager ikke kan måles direkte, om de er opfyldt eller ej. Med disse forbehold viser resultaterne for de 4 ministermål set i forhold til de opstillede mål i Beskæftigelsesplan 2013 for Stevns, følgende: 10 Oversigt over jobrotationsordninger, marts 2014, intern opgørelse, Jobcenter Stevns. Af hensyn til de involverede virksomheder, inkluderes opgørelsen ikke i Resultatrevision\n12 1. Flere unge uden uddannelse skal starte på en erhvervskompetencegivende uddannelse. Konklusion: Det kan ikke vurderes om ministermålet er opfyldt, pga. at der ikke foreligger metode og tal for uddannelsesgraden. Men det er positivt, at antallet af unge på offentlig forsørgelse faldt i 2013, og at de unges andel af det totale antal fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse ligeledes faldt. 2. Færre personer på førtidspension. Konklusion: Med et fald i tilgangen af personer til førtidspension på 36 % i Stevns, må ministermålet om færre personer på førtidspension, betragtes som opfyldt. 3. Begrænse antallet af langtidsledige personer mest muligt. Konklusion: Med et fald i det samlede antal langtidsledige i Stevns på 16 %, må ministermålet betragtes som opfyldt. 4. Jobcentrene skal styrke samarbejdet med virksomhederne om beskæftigelsesindsatsen. Konklusion 1: Pga. forbeholdet vedr. længden af perioden for de enkelte forløb, er det ikke muligt at opgøre, hvor mange forskellige personer, der er tale om i de 4 kvartals-statistikker, men det vurderes, at målet om 100 ledige i virksomhedspraktikker og 120 ledige i løntilskudsjob er opfyldt. Konklusion 2: Med etableringen i løbet af 2013 af rotationsprojekter i Stevns, der omfattede 23 ansatte samt 24 vikarer, må målet om etablering af 20 vikarforløb i forbindelse med jobrotation dermed betragtes som opfyldt. Samlet konklusion vedr. at styrke samarbejdet med virksomhederne Ud fra de 2 delkonklusioner, må det vurderes, at målet om en tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder er opfyldt Forsørgelsesgrupper i 2013: Forsørgede i alt (sum af alle fuldtidspersoner i kategorierne nedenfor). Antallet af fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse i Stevns Kommune, udgjorde i december 2013, svarende til et fald på 8 % ift. december Værd at bemærke: Med et fald på 8 % i antal forsørgede i alt i Stevns, havde Stevns et større fald end klyngen, hvor faldet udgjorde 6 %. Det samlede fald dækker over store forskelle i udviklingen på de enkelte forsørgelsesydelser. Efter gennemgangen af de enkelte forsørgelsesydelser, vil der afslutningsvis blive samlet op på hvilke forsørgelsesydelser, som Jobcenter Stevns især bør have fokus på i\n13 Jobklare ydelsesmodtagere Antallet af jobklare fuldtidspersoner i Stevns udgjorde 711 i december 2013, svarende til et fald på 18 % ift. december Værd at bemærke: Med et fald på 18 % i antal jobklare fuldtidspersoner i Stevns, havde Stevns et større fald end klyngen, hvor faldet udgjorde 16 %. Både hvad angår dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere, sygedagpengemodtagere og jobklare personer på ledighedsydelse, havde Stevns et større fald end gennemsnittet i klyngen. Eneste undtagelse er revalidering, men her var der kun 3 fuldtidspersoner i Stevns. Faldet i antal jobklare kontanthjælpsmodtagere udgjorde 9 % Faldet i jobklare dagpengemodtagere udgjorde 24 % Faldet i jobklare sygedagpengemodtagere var på 20 % Indsatsklare ydelsesmodtagere I december 2013 udgjorde antallet af indsatsklare ydelsesmodtagere i Stevns 442 fuldtidspersoner, hvilket var en stigning på 4 % ift. december Værd at bemærke: Stigningen på 4 % i Stevns lå dermed over stigningen i klyngen på 2 %. Den samlede stigning dækker over en stigning i de indsatsklare kontanthjælpsmodtagere og i antal personer på revalidering, og et fald i antal indsatsklare sygedagpengemodtagere og ledighedsydelsesmodtagere. Antallet af indsatsklare kontanthjælpsmodtagere steg med 20 %, mod en stigning på 13 % i klyngen. Antallet af indsatsklare sygedagpengemodtagere faldt med 36 %, mod et fald på 13 % i klyngen. Antallet af indsatsklare revalidender steg med 20 %, mod et fald i klyngen på 1 %. Antallet af indsatsklare kontanthjælpsmodtagere udgør ca. 80 % af alle indsatsklare personer i Stevns 11. Midlertidigt passive ydelsesmodtagere I december 2013 var der i alt 135 midlertidigt passive ydelsesmodtagere opgjort i antal fuldtidspersoner, i Stevns, hvilket var en stigning på 2 % ift. december Værd at bemærke: Hvor Stevns havde en stigning på 2 %, havde klyngen et fald på 12 %. Til gengæld havde Stevns et fald i antallet af midlertidigt passive kontanthjælpsmodtagere på 32 %, mod klyngens fald på 23 %. Stevns havde en stigning på sygedagpenge på 15 % og på ledighedsydelse på 205 % (Bemærk at sidstnævnte er steget fra 5 personer i 2012 til 15 personer i 2013= de små tals lov). Forrevalidering Ligesom i Resultatrevision 2011 og 2012, er der ikke registreret nogen fuldtidspersoner på forrevalidering. 11 Egen beregning. 13\n14 Fleksjob Der var i december fuldtidspersoner i fleksjob, svarende til et fald på 1 % ift. antallet i december Værd at bemærke: Ift. december 2012 havde Stevns et fald i antallet af fuldtidspersoner i fleksjob på 1 %, mod en stigning på 4 % for klyngen. Førtidspension Antallet af personer på førtidspension udgjorde i december fuldtidspersoner, svarende til et fald på 4 % ift. antallet i december Blandt årsagerne, der bremser tilgangen til førtidspension, kan nævnes etableringen af et rehabiliteringsteam, der indstiller borgere til ressourceforløb, i stedet for førtidspension. Værd at bemærke: Ift. december 2012 registrerede Stevns et fald i antallet af fuldtidspersoner på førtidspension på 4 %, mod et fald i klyngen på 3 %. Opsamling af hvilke af forsørgelsesgrupperne, som Stevns især bør have fokus på i 2014 I dette afsnit identificeres det hvilke forsørgelsesgrupper, som Stevns især have fokus på i Formålet hermed er dobbelt: 1. At reducere antallet af borgere på forsørgelse. 2. At reducere tilgangen til forsørgelsesydelser. Generelt har Stevns haft gode resultater ift. de forskellige ydelsesgrupper i 2013, men af ovennævnte gennemgang fremgår det, at Stevns primært har en udfordring i 2014 ift. at reducere antallet i følgende forsørgelsesgrupper: Langtidsledige kontanthjælpsmodtagere. Generelt at reducere antallet af aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere Indsatsen i 2013: Ifølge brev om udarbejdelse af Resultatrevision 2013, skal måling af aktiveringsgraden i Resultatoversigten ikke indgå i Resultatrevision 2013, da opgørelsen af aktiveringsgraden for kontanthjælpsmodtagere er under revidering 12. Derfor vil der her kun være fokus på opfyldelse af minimumskrav ift.: Jobsamtaler til forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere Aktive tilbud til forsikrede ledige og kontanthjælpsmodtagere. Opfyldelse af minimumskrav Nedenfor gennemgås de 4 kategorier enkeltvis. 12 Som note 1. 14\n15 1. Manglende jobsamtaler for de forsikrede ledige: Her klarede Stevns med en manglende andel af jobsamtaler på 2 % sig bedre end klyngen, der havde en manglende andel af jobsamtaler på 5 %. 2. Manglende andel jobsamtaler for kontanthjælpsmodtagerne: Her klarede Stevns med en manglende andel af jobsamtaler på 9 % sig dårligere end klyngen med en gennemsnitlig manglende andel af jobsamtaler på 6 %. 3. Manglende andel aktive tilbud for de forsikrede ledige: Her klarede Stevns med en manglende andel af aktive tilbud på 1 %, sig bedre end klyngen, der havde en manglende andel af aktive tilbud på 3 %. 4. Manglende andel aktive tilbud for kontanthjælpsmodtagerne: Her klarede Stevns med en manglende andel af aktive tilbud på 12 %, sig dårligere end klyngen med en gennemsnitlig manglende andel af aktive tilbud på 5 %. Af gennemgangen vedr. opfyldelse af minimumskravene, fremgår det, at: Stevns har fine resultater ift. indsatsen overfor de forsikrede ledige. Stevns har en udfordring ift. kontanthjælpsmodtagerne. Tilgangen af antal kontanthjælpsmodtagere i de senere år, har betydet et væsentligt højere arbejdspres, hvilket har haft en afsmittende effekt på minimumskravene. Jobcenter Stevns vil derfor fortsat i 2014 have en høj grad af fokus på såvel de unge uddannelsesparate kontanthjælpsmodtagere (16-29 år), som de over 30-årige kontanthjælpsmodtagere. Det skyldes, at antallet af forsikrede faldt i 2013 og antallet af kontanthjælpsmodtagere steg i\n16 3. Besparelsespotentiale Stevns Rapport udarbejdet den 11/03/2014 Besparelsespotentiale Stevns jobcenter Forsørgelsesydelse 1. kvartal kvartal 2013 Fuldtidsperso ner i pct. af befolkningen Forudsagte fuldtidsperso ner i pct. af befolkningen Potentiel reduktion af antal fuldtidsperso ner Besparelsespotentiale (i mio. kr.) A-dagpenge 2,87 3, ,3 Kontanthjælp (inkl. revalidering, forrevalidering, ressourceforløb og uddannelseshjælp) 4,25 3, ,2 Sygedagpenge 2,06 2, ,7 Permanente ydelser (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) 8,06 8, ,0 I alt 17,24 17, ,2 Kilde: Anm.: Tabellen giver en oversigt over jobcentrets muligheder for at reducere nettoudgifterne til forsørgelsesydelser (efter statslig refusion)ved at nedbringe antal fuldtidspersoner på forsørgelsesydelserne til det niveau, som jobcentrets rammevilkår tilsiger. Besparelsespotentialet i jobcentret beregnes ved at gange den potentielle reduktion af fuldtidspersoner på et givet ydelsesområde med udgiften (ekskl. udgift til løntilskud) til en gennemsnitlig fuldtidsperson på den pågældende forsørgelsesydelse i jobcentret. For at beregne jobcentrets eventuelle potentielle reduktion af antal fuldtidspersoner, trækkes den forudsagte andel fuldtidspersoner af befolkningen på ydelsen (jf. jobcentrets rammevilkår) fra jobcentrets faktiske andel fuldtidspersoner af befolkningen på ydelsen. Den potentielle reduktion af fuldtidspersoner findes ved at gange antallet af personer i befolkningen i jobcentret med forskellen i procentandelene. Forskellen i andelene kan således både være positiv og negativ. Hvis andelen af fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse af befolkningen i jobcentret er lavere end det niveau, som jobcentrets rammevilkår tilsiger, er der tale om et negativt besparelsespotentiale - jobcentret bruger færre penge end rammevilkårene tilsiger. Negative besparelsespotentialer regnes ikke med i det samlede besparelsespotentiale for alle forsørgelsesydelser. Et positivt besparelsespotentiale betyder modsat, at jobcentret har en større andel af fuldtidspersoner af befolkningen på forsørgelsesydelsen end jobcentrets rammevilkår tilsiger, og at jobcentret dermed har et potentiale for at spare penge på den givne ydelse. 3.1 Beregning af besparelsespotentialet Set ift. Besparelsespotentialet i Resultatrevision 2012, er der sket følgende ændringer i opgørelsen af Besparelsespotentialet i Resultatrevision 2013: I 2012 blev besparelsespotentialet for Stevns opgjort for i alt 7 forsørgelsesydelser, samt et samlet beløb i alt. I 2013 opgøres besparelsespotentialet for Stevns for i alt 4 forsørgelsesydelser, samt et samlet beløb i alt. I 2013 omfatter Kontanthjælp under besparelsespotentialet for Stevns: Revalidering, forrevalidering, ressourceforløb og uddannelseshjælp. I 2013 er de 3 forsørgelsesydelser; ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension samlet under overskriften Permanente ydelser. 16\n17 I 2012 var der selvstændige opgørelser for Revalidering inkl. forrevalidering, Ledighedsydelse, Fleksjob og Førtidspension. I 2013 sammenlignes der ikke længere med klyngen. Besparelsespotentialet giver en oversigt over de enkelte jobcentres muligheder for at reducere nettoudgifterne til de 4 ovennævnte forsørgelsesydelser (efter statslig refusion), ved at nedbringe antallet af fuldtidspersoner på forsørgelsesydelserne til det niveau, som jobcentrets rammevilkår tilsiger. (som det fremgår af anmærkningerne til skemaet på side 17). Formålet med opgørelsen over besparelsespotentialet er, at sætte fokus på den økonomiske del af beskæftigelsesindsatsen. Konkret beregnes besparelsespotentialet i jobcentret ved at gange den potentielle reduktion af fuldtidspersoner på et givet ydelsesområde (kolonne 3) med udgiften (ekskl. udgift til løntilskud) til en gennemsnitlig fuldtidsperson på den pågældende forsørgelsesydelse i jobcentret. For at kunne beregne jobcentrets eventuelle potentielle reduktion af antal fuldtidspersoner, trækkes den forudsagte andel fuldtidspersoner af befolkningen på ydelsen (kolonne 2) (jf. jobcentrets rammevilkår) fra jobcentrets faktiske andel fuldtidspersoner af befolkningen på ydelsen (kolonne 1). Den potentielle reduktion af fuldtidspersoner (kolonne 3) findes ved at gange antallet af personer i befolkningen i jobcentret med forskellen i procentandelene. Forskellen i andelene kan således både være positiv og negativ. Hvis andelen af fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse af befolkningen i jobcentret (kolonne 1) er lavere end det niveau, som jobcentrets rammevilkår tilsiger (kolonne 2), er der tale om et negativt besparelsespotentiale. Dette betyder, at Jobcenter Stevns bruger færre penge end rammevilkårene tilsiger. Samtidig er det negative besparelsespotentiale et udtryk for, at Stevns klarer sig bedre end rammevilkårene tilsiger. Her er det vigtigt at pointere, at de negative besparelsespotentialer ikke regnes med i det samlede besparelsespotentiale for alle forsørgelsesydelser, selvom Stevns i Besparelsespotentialet for 1. kvartal 4. kvartal 2013 konkret har 3 negative besparelsespotentialer ud af de 4. Et positivt besparelsespotentiale betyder modsat, at jobcentret har en større andel af fuldtidspersoner af befolkningen på forsørgelsesydelsen (kolonne 1) end jobcentrets rammevilkår tilsiger (kolonne 2), og at Jobcenter Stevns dermed har et potentiale for at spare penge på den givne ydelse. Som det fremgår af Besparelsespotentiale Stevns jobcenter på s. 17, udgør besparelsespotentialet for Stevns vedkommende i 1. kvartal 4. kvartal 2013: 12,2 mio. kr. Det er værd at bemærke, at besparelsespotentialet i Stevns i 2013, således kun vedrører én (overordnet) forsørgelsesydelse: Kontanthjælp (inkl. Revalidering, forrevalidering, ressourceforløb og uddannelseshjælp). I det følgende gennemgås besparelsespotentialet for de enkelte forsørgelsesydelser. Som følge af den ændrede opgørelsesmetode vil besparelsespotentialet ikke blive sammenlignet med besparelsespotentialet i A-dagpenge: Her er angivet et besparelsespotentiale på -6,3 mio. kr. 17\n18 Det betyder, at Stevns bruger færre penge på denne forsørgelsesydelse end rammevilkårene tilsiger. Kontanthjælp (inkl. Revalidering, forrevalidering, ressourceforløb og uddannelseshjælp): Her er angivet et besparelsespotentiale på 12,2 mio. kr. Det betyder, at Jobcenter Stevns dermed har et potentiale for at spare penge på denne forsørgelsesydelse. Sygedagpenge: Her er angivet et besparelsespotentiale på 5,7 mio. kr. Det betyder, at Stevns bruger færre penge på denne forsørgelsesydelse end rammevilkårene tilsiger. Permanente ydelser (Ledighedsydelse, Fleksjob og Førtidspension): Her er angivet et besparelsespotentiale på - 5,0 mio. kr. Det betyder, at Stevns bruger færre penge på denne forsørgelsesydelse end rammevilkårene tilsiger. Besparelsespotentiale i alt for Stevns: Her er angivet et besparelsespotentiale på 12,2 mio. kr. Sammenfatning: Overordnet angiver Besparelsespotentialet for Stevns for 2013, at indsatsen ift. at nedbringe udgifterne ift. beskæftigelsesområdet skal koncentreres om Kontanthjælp (inkl. Revalidering, forrevalidering, ressourceforløb og uddannelseshjælp). 18\n19 4. Opfølgning på resultater og resultatkrav vedr. bevilling til ekstra virksomhedskonsulenter Resultatrevisionen skal indeholde en opfølgning på de mål og resultatkrav, der er opstillet for indsatsen ifm. tildelingen af midler fra puljen til ansættelse af flere virksomhedskonsulenter i jobcentrene til at hjælpe langtidsledige og personer i risiko for langtidsledighed i job og i virksomhedsrettet aktivering, jf. bekendtgørelse nr af 18. november I dette afsnit følger Stevns kommunes plan for anvendelse af bevillingen med de overordnede mål for indsatsen og de konkrete resultatkrav. Bevillingen vedr. de ekstra midler til virksomhedsrettede konsulenter i perioden 15. september december I 2013 udgjorde bevillingen til Jobcenter Stevns i alt kr. Jobcenter Stevns har anvendt bevillingen ifm. ansættelse ultimo 2010 af 3 nye virksomhedskonsulenter, udover de 2, som i forvejen var ansat. Den 22. februar 2011 indsendte Jobcenter Stevns nedenstående konkrete kvantitative resultatmål for udvidelsen af andelen af personer i virksomhedsrettede tilbud for den 4-årige bevillingsperiode og de kvantitative milepæle for hvert enkelt af de 4 år. Milepælsplanen så således ud: Status Mål Mål Mål Målgruppe Navn Tilbudstype Sygedagpengemodtagere Offentligt Løntilskud Sygedagpengemodtagere Virksomhedspraktik (2.3) Kontanthjælpsmodtagere Virksomhedspraktik (undt. Virksomhedscentre) (2.3) Kontanthjælpsmodtagere Privat Løntilskud (2.3) Kontanthjælpsmodtagere Offentligt Løntilskud Dagpengemodtagere Virksomhedspraktik Dagpengemodtagere Offentligt Løntilskud Dagpengemodtagere Privat Løntilskud Forsikrede Voksenlærlingeforløb Ikke forsikrede Voksenlærlingeforløb 0 Alle Revalidering Virksomhedsrevalidering Alle Revalidering Løntilskud Kontanthjælpsmodtagere Virksomhedscentre Isbryderordningen Handicap Udsatte Unge Under 18 år Selvforsørgende personer tilmeldt (ingen forsørger) 0 - Personer omfattet af integrationslovgivningen Kilde: Tillæg til Stevns Kommunes Beskæftigelsesplan 2011 vedr. ekstra midler til virksomhedsrettede konsulenter. S. 37 i Beskæftigelsesplan 2011 Stevns Kommune. 19\n20 I december 2013 nåede Jobcenter Stevns op på 200 virksomhedsrettede tilbud ifølge egen intern opgørelse. Dette var under det fastsatte mål på 235 personer pr. 15. september Årsagen hertil var bl.a. en udskiftning i gruppen af virksomhedskonsulenter og dermed faldende produktion i oplæringsperioden. 20


myPOS Betalingsanmodning | Trådløse og mobile POS-terminaler\nAnmod om penge fra hele verden med myPOS\nSend betalingsanmodning og få omgående betalt\nBetalingsanmodning er en innovativ online betalingsfunktion, der giver dig mulighed for eksternt at acceptere betalinger fra dine kunder, uanset hvor de befinder sig. Uanset om du sælger varer og tjenester eller arbejder som freelancer, skal du blot sende en betalingsanmodning og få betalt med det samme. Du behøver ikke at have en websted eller forarbejde og opbevare kortoplysninger - vi tager os af det.\nDu kan sende en betalingsanmodning via flere kanaler - din myPOS-konto, myPOS-terminal enhed eller myPOS-mobilapp til iOS og Android.\nIndtast modtagerens mobilnummer eller e-mail-adresse og beløb\nVi genererer et betalingslink, der kan sendes via e-mail, SMS eller en chat-app\nKunden klikker på linket og afslutter betalingen på en sikker betalingsside\nMidlerne sættes øjeblikkeligt ind på din myPOS e-pengekonto\nHver betalingsanmodning er gyldig i 30 dage, og du kan overvåge status for alle sendte betalingsanmodninger på din myPOS-konto.\nAnmod om penge fra hele verden. Sælg mere med myPOS\nDe vigtigste fordele ved betalingsanmodning:\nDu får betalt omgående og sikkert\nDu når ud til flere kunder og sælger mere\nDu sænker dine omkostninger ved at spare på for høje gebyrer\nDu har ikke engang brug for et websted for at modtage betalinger\nDu kan holde styr på alle dine betalingsanmodninger\nmyPOS udvikler innovative betalingsværktøjer, der hjælper virksomheder med at vokse og løse betalingsproblemer på helt nye måder.


Skøn weekend med forkælelse af sjælen\nIndkøb af dagligvarer blev udsat lidt på grund af vejret, og vi tog på Holluf Gård. Jeg havde kameraet med, for jeg har glædet mig til smukke billeder af en lysegrøn skov. Jeg fik også taget rigtig mange billeder, men jeg er ikke så tilfreds med dem. Jeg havde fået sat blænden forkert, og halvblind som jeg er, kan jeg ikke vurdere skarphed, før jeg får dem på computeren. I får dem alligevel, for smukke er de <3\nEfter dagligvareindkøb i Rema, var jeg lige hurtigt forbi min veninde og inspicere et lille mirakel. Jeg havde købt et træ til hende for mange år siden – en troldakacie – og det både flækkede og væltede i stormen. Sørgeligt, for det var så smukt, og min veninde elskede det træ. Nu kommer der så små nye skud på det lille stykke stamme, der sidder tilbage over jorden. Ren lykke 🙂 Jeg fik så lige en rigtig fin pelargonie med hjem. Den var der også lige var en krukke til i skuret 😉\nAftensmaden var en hel kylling på grill og en grøn salat. Det var første måltid – af forhåbentlig mange – der er blevet spist ude. Mange timers frisk luft og solskin, hygge og gode snakke – det er forkælelse af sjælen <3\nSøndag morgen vågnede jeg så først halv ni! Jeg har sovet 7 timer i nat – uden at være vågen. Det er til at blive helt høj i hatten over. Håber, at min hjerne er ved at blive sig selv igen, her hvor jeg har været medicinfri i 4 måneder. Jeg har heller ikke haft hovedpine i 5 dage i træk nu, og det er helt fantastisk. Drømmer allerede om genoptagelse af mit fasteprojekt. Det har jeg savnet meget, men nu skal jeg nok lige se, om jeg kan få sovet nogle nætter først 🙂\nSøndagen har jeg brugt på at plante potterne til og smånusse i haven. Drikke kaffe i solen og nusse med katten Fine. Ved middagstid forsvandt solen, og jeg gik i køkkenet og bagte rabarberkage og stenalderknækbrød. Der er rørt sammen til rugbrød, der skal bages i morgen. Jeg havde egentlig haft en plan om rengøring og vinduesvask, men det bliver i morgen i stedet.\nDen her weekend har jeg suget til mig af gode oplevelser, samvær med skønne mennesker og spist noget dejlig mad. Livet er ikke bare skønt, det er fantastisk at være i 🙂


5 ting at overveje, når du vælger en personlig repræsentant | Sukabumi\n5 FAKTORER AT TÆNKE PÅ, NÅR DU VÆLGER EN PERSONLIG REPRÆSENTANT\nSå du har besluttet dig for at få udarbejdet dit testamente og din bodelingsplan. Denne proces indebærer, at du skal identificere, hvilke aktiver du ejer, hvor de skal hen, og hvordan de skal gives til modtageren. Et andet vigtigt skridt i bodelingsplanlægningen er at vælge en person til at føre tilsyn med hele processen, når du er væk. Denne person blev tidligere kaldt en eksekutor, men i henhold til den nuværende lov i Massachusetts er udtrykket “personlig repræsentant.”\nDen personlige repræsentant spiller en afgørende rolle i forvaltningen og fordelingen af dine aktiver efter din død. For at have kontrol over den person, der er valgt til dette ansvar, skal du nævne personen i dit testamente. Hvis du ikke gør det, vil retten vælge en repræsentant for dig. Dette vil højst sandsynligt være din ægtefælle eller en nær slægtning, men ikke nødvendigvis den person i dit liv, der er bedst egnet til opgaven.\nHåndtering af begravelsesarrangementer og juridiske spørgsmål kan være en følelsesladet og udfordrende proces, og derfor er det en afgørende beslutning at vælge en personlig repræsentant. Nedenfor har vi listet fem faktorer, som du skal overveje, når du udpeger denne person:\nNår du håndterer økonomi og personlige anliggender, vil du gerne have, at din personlige repræsentant er en person, der står dig nær og er ærlig, og som du kan stole på. Derfor vælger mange mennesker at vælge slægtninge, f.eks. deres barn eller ægtefælle. Nære familiemedlemmer kan have en dybere forståelse for dine hensigter og et personligt ønske om at udføre dine ønsker. For at undgå interne konflikter i familien er det dog også almindeligt, at folk vælger en betroet ven, som ikke også er begunstiget af din arv, og som ikke har andre interesser end at komme igennem processen og sikre, at alt bliver fordelt til de personer, der skal modtage det.\n2. Ansvar og tilgængelighed\nSuden tillid bør din repræsentant forstå vigtigheden af og den tid, der er nødvendig for at fuldføre sin rolle med succes. Denne person er ansvarlig for at indsende dit testamente til retten og for at håndtere din økonomi efter din død. Dine modtagere vil se på eksekutoren med hensyn til fordeling af dine aktiver samt underrette alle, herunder kreditorer, om din død. Skifteretten kan tage måneder og nogle gange år. Du kan have familiemedlemmer, som du har fuld tillid til, men som ikke er det rette valg til en opgave, der kræver deres konstante opmærksomhed i en længere periode, enten på grund af deres personlighed, eller fordi de har betydelige andre krav til deres tid.\nSom nævnt ovenfor står den udpegede med mange opgaver. Efter skifterettens proces, hvor retten vurderer, at dit testamente er et juridisk dokument, har de en liste over opgaver, som de skal udføre. Dette omfatter indsamling og identifikation af alle dine aktiver, opgørelse af din ejendom, opsigelse af dine kreditkort, indgivelse af dine sidste selvangivelser, betaling af begravelsesomkostninger og regninger ved hjælp af dine boets midler osv. Personen skal være velorganiseret og i stand til at holde sig ajour med værdifulde oplysninger om dit liv, samtidig med at han/hun styrer sit eget.\nAfhængigt af din bopæl kræver nogle stater juridisk set, at din udpegede person skal bo i samme stat, medmindre de er en slægtning. Sørg for at tjekke din stats lov, før du udpeger en personlig repræsentant, hvis den pålægger forhåndsbetingelser. Uanset om loven kræver det eller ej, bør du overveje den logistik, der er involveret, og i hvilket omfang en person, der befinder sig langt væk, vil være i den bedste position til at håndtere den. Når det er sagt, bør din prioritet være at vælge den rigtige person, og hvis den rigtige person tilfældigvis bor uden for staten, skal du vide, at han eller hun også kan hyre en juridisk rådgiver eller anden hjælp til at håndtere sagerne på stedet.\n5. Alder & Velvære\nSidst, men ikke mindst, bør du overveje alder og helbred hos den potentielle personlige repræsentant. Mange mennesker, hvis de laver deres bodelingsplaner, når de er yngre, medtager forældre som personlige repræsentanter eller værger for mindreårige børn, men det kan være en god idé at genoverveje dette, især efterhånden som du (og dine forældre) bliver ældre. Da de forventes at udføre dine ønsker og juridiske anliggender længe efter din død, er det klogt at vælge en personlig repræsentant, som er yngre og ved godt helbred.\nSørg for at få godkendelse fra den person, du vælger som din personlige repræsentant, før du nævner vedkommende i dit testamente. Det er vigtigt, at personen forstår sit ansvar og kan forpligte sig til rollen. Det anbefales også at udpege en efterfølger, eller endda mere end én efterfølger, hvis dit primære valg ikke er i stand til at opfylde kravene.\nEn anden simpel ting, som ofte overses, er, at din personlige repræsentant bør få at vide, hvor han/hun kan finde dit testamente og andre dokumenter til bobehandling. Alt for ofte har vi set familier bruge unødvendig tid og energi på blot at forsøge at finde disse grundlæggende dokumenter. Uanset hvor du beslutter dig for at opbevare dem, så overvej at sende et sæt instruktioner til din personlige repræsentant, så han eller hun straks kan komme i gang med at få din ejendom færdiggjort og fordelt.\nFor mere information om denne persons ansvar eller hjælp til at vælge en, er vores kyndige advokater hos SLNLaw her for at hjælpe.


RoboBraille modtager endnu en international pris for sit bidrag til inklusion i uddannelsessystemet\nRoboBraille modtager endnu en ...\nI konkurrence med mere end 400 internationale best-practices har den danske RoboBraille-tjeneste modtaget endnu en pris for sit bidrag til at understøtte inklusion af mennesker med særlige behov i uddannelsessystemet. Prisen blev givet på den årlige Zero Project-konference, som afholdes i Wien i perioden 10-12. februar 2016.\nKlaus Höckner fra RoboBraille’s østrigske partner Hilfsgemeinschaft der Blinden und Sehschwachen Österreichs modtog prisen på vegne af RoboBraille-tjenesten. I forbindelse med prisoverrækkelsen udtalte Klaus Höckner: ”RoboBraille gør undervisningsmaterialer tilgængelige i alternative formater uanset hvor og hvornår det er nødvendigt, og bidrager dermed til at nedbryde barrierer og til at alle kan få en uddannelse.”\nRoboBraille er en automatiseret tjeneste, som kan konvertere dokumenter til alternative formater, herunder til lydbøger, digitalt stortryk, punktskrift og e-bøger. Tjenesten kan også anvendes til at konvertere ellers utilgængelige dokumenter til mere tilgængelige formater. RoboBraille er gratis at anvende personligt, individuelt brug. Universiteter og andre institutionelle brugere kan få adgang til tjenesten via en mindre brugsafgift.\nDer er mere information om The Zero Project og dette års konference på http://zeroproject.org. Yderligere information om RoboBraille findes på http://www.robobraille.org


Ambrosia Cafe Singapore - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nsen middag, kinesiske restauranter i The Quays\nSøg Asien›Singapore›Singapore›Restauranter i Singapore›Ambrosia Cafe Singapore\n11 anmeldelser Nr. 6.845 af 8.971 Restauranter i Singapore $$ - $$$\nMarokkansk, Libanesisk, Fra middelhavsområdet, Mellemøstlig\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 19 Baghdad Street, Singapore 199658, Singapore +65 6292 7313\n20.752 anmeldelser Bedømmelser\n6.723 anmeldelser Bedømmelser\n5.534 anmeldelser Bedømmelser\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Ambrosia Cafe Singapore Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Ambrosia Cafe Singapore, kiggede også på\nHar du været i Ambrosia Cafe Singapore? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n19 Baghdad Street, Singapore 199658, Singapore Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Ambrosia Cafe Singapore og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Ambrosia Cafe Singapore Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 1.737 anmeldelser Arab Street\n522 anmeldelser Haji Lane\n22 anmeldelser Children Little Museum\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 123 anmeldelser Pizza Fabbrica\n107 anmeldelser Kampong Glam Cafe\n178 anmeldelser Alaturka


Adskillige internet butikker foreslår efterhånden et hav af forskellige billige leveringsmidler til cembrit tagplader. En favorit er nu om stunder levering til et afhentningssted, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente produkterne lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragttypen er nemlig super smertefri, samt typisk desuden den mest prisbevidste leveringsløsning.\nDu burde endvidere foretrække at få ordren leveret til din bolig eller til hvor du arbejder. Leveringsmetoden bliver for det meste en smule dyrere, men derudover særdeles gnidningsløs ved køb af cembrit tagplader online. Den billigste form for levering er unægtelig at hente produkterne selv, hvilket stiller krav om at du bor nær e-handlens byggemarked, for eksempel Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nLeveringstiden på cembrit tagplader er jo ultra væsentlig såfremt vi har behov for din pakke om kort tid, så i det øjemed er det i sandhed afgørende at vi tjekker leveringstiden for cembrit tagplader. En række internet handler – fx Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – frembyder billig levering efter en enkelt hverdag på en lang række af deres produkter online, men som ikke desto mindre betinges af at ordren aflægges forinden et fast tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få bestillingen pakket inden de pakkeansatte har fyraften.\nEn hel del internet forhandlere tilbyder fragt uden beregning på cembrit tagplader online, men i de fleste tilfælde forudsætter det at man indkøber for en bestemt pris. Alternativt bør du vælge den billigste leveringsmodel, der ofte er at få fragtmanden til at bringe din bestilling til et udleveringssted.\nDe største netbutikker foreslår klik-og-hent hvor man handler billig cembrit tagplader online men selv henter i butikken. For eksempel 10-4, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg og Stark. Byggemarkederne yder for eksempel afhentning af cembrit tagplader i disse byer:\nVallensbæk, Nærum, Brøndby, Birkerød, København, Jyllinge, Rønne, Åbyhøj, Holstebro, Tårnby, Risskov, Nykøbing Falster, Gentofte, Haderslev, Aabenraa, Hjørring, Farum, Køge, Frederikshavn, Skanderborg, Herning, Valby, Ishøj, Hedensted, Svendborg, Gladsaxe, Aalborg, Højbjerg, Esbjerg, Korsør, Ringsted, Lyngby, Frederiksværk, Vejle, Dragør, Allerød, Rødovre, Hobro, Ikast, Brønderslev, Lillerød, Kolding, Solrød Strand, Greve, Stenløse, Varde, Frederikssund, Næstved, Viborg, Skive, Silkeborg, Sønderborg, Hvidovre, Virum, Ølstykke, Charlottenlund, Slagelse, Aarhus, Odense, Lystrup, Hillerød, Rudersdal, Hørsholm, Middelfart, Fredericia, Struer, Nakskov, Brønshøj, Søborg, Kokkedal, Thisted, Horsens, Vordingborg, Odder, Hedehusene, Albertslund, Glostrup, Brabrand, Randers, Helsingør, Haslev, Holbæk, Roskilde, Ballerup, Værløse, Vanløse, Taastrup, Nyborg, Kalundborg, Herlev, Tilst, Grenaa, Frederiksberg, og Nørresundby, .\nKlik-og-hent af cembrit tagplader er muligt i de fleste dele af landet: Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Sydfyn, Vestfyn, Østfyn), Jylland (Nordjylland, Østjylland, Vestjylland, Sydjylland, Midtjylland, Syddanmark, Sønderjylland) og Sjælland (Falster, Bornholm, Lolland, Østsjælland, Hovedstaden, Sydsjælland, Midtsjælland, Nordsjælland, Amager, Vestsjælland).\nSes der på tendenserne står det klart, at netshoppere jævnligt søger blandt andet billig cembrit tagplader og køb cembrit tagplader. Vi ser derudover mange gange online shoppere søge efter for eksempel cembrit tagplader online, cembrit tagplader priser samt cembrit tagplader tilbud, plus de kendte byggekæder som Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, Silvan, 10-4, Davidsen og XL-Byg.\nGode priser på cembrit tagplader\nDet er jo efterhånden vældig ligetil for almindelige dødelige at finde tilbud på billige cembrit tagplader online på diverse firmaer på nettet, og med det motiv har adskillige internet webshops fundet det uundgåeligt at trykke priserne på cembrit tagplader betragteligt, og derudover frembyde gratis fragt.\nDet kan imidlertid være fordelagtigt at granske et par internet varehuse i Danmark efter udsalg og tilbud på cembrit tagplader online før du gennemfører din bestilling, så du er usvigeligt sikker på at indhente den mest betalelige pris. Se ikke kun på de udbredte byggecentre som Stark, Bygma, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg og 10-4.\nMan bør bare være opmærksom på, at når en online butik annoncerer billige cembrit tagplader online for en pris der kan virke mystisk god, så kunne det undertiden være et bevis på en uærlig internet butik. Kortbestillinger er trods alt omsluttet af en orden, hvilket værner os imod bedrageriske netshops.\nVi tilråder betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du drage fordel af en afdragsordning fra fx ViaBill, såfremt du hellere vil godtgøre beløbet til cembrit tagplader over flere uger. Dette fås ofte hos nichefokuserede netbutikker, men sjældent de velkendte byggekæder som for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Stark, Bygma, Davidsen og Harald Nyborg.\nNår vi kigger i tallene står det klart, at mennesker jævnligt søger fx cembrit tagplader priser og cembrit tagplader online. Man ser desuden mange gange internet shoppere lede efter fx køb cembrit tagplader, cembrit tagplader tilbud og billig cembrit tagplader.\nTrustpilot præsterer relativt strålende chancer for at eksaminere ganske mange øvrige konsumenters synspunkter og herved er det klogt, at du kigger på e-shoppens ratings forud for at du køber billige cembrit tagplader online.\nFacebook indebærer lige så vel ret fornemme metoder til at få indsigt i online firmaets troværdighed. Tilmed er der nogle online virksomheder som gør det muligt at nedfælde en vurdering af virksomhedens service, som ydermere må tages i brug til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nFør nogen handler billige cembrit tagplader online hos en netbutik bør man for at være sikker gennemløbe webshoppens betingelser, det er dog gerne ikke specielt ophidsende, særligt på de kendte byggemarkeder som Harald Nyborg, 10-4, Stark, Bygma, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Davidsen og Bauhaus.\nEn nemmere løsning kunne måske være at kontrollere hvorvidt e-firmaet er e-mærke tilsluttet, som er en angivelse af at online shoppen følger de gældende danske regler, tillige med at netshoppen fra tid til anden evalueres af specialister som kender de gældende love.\nDet giver dig genvej til opbakning, såfremt du forvoldes besvær med din ordre på cembrit tagplader. Herudover er det fornuftigt at køberen er sat ind i de mest essentielle retningslinjer der influerer på købet af cembrit tagplader online, til eksempel hvilken returneringsret internet webshoppen tilbyder.\nHer er det på samme måde essesentielt, at man altid bibeholder ens ordremail, så man senere kan eftervise sin bestilling af cembrit tagplader, ligegyldig om man har købt ved 10-4, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, Bygma eller Stark.


Din guide til Champagne – Vinovano\nHjem › Drikkemodne nyheder › Din guide til Champagne\nChampagne er en type mousserende vin, der typisk nydes når noget skal fejres, om det er til studenterfesten, brylluppet eller selvfølgelig til nytårsaften. I mange tilfælde vil det dog ikke være Champagne der bliver drukket, men derimod en anden type mousserende vin som f. eks Cava, Prosecco eller Cremant. Der er forskellige kriterier, den mousserende vin skal opfylde, før det kan kaldes en Champagne. Først og fremmest skal den mousserende vin være fremstillet i Champagneområdet, der ligger omkring 150 kilometer øst for Paris. Derudover skal en ægte Champagne kun blive fremstillet på 3 druetyper: Pinot Noir, Pinot Meunier, eller Chardonnay. Det er ligegyldigt hvordan blandingsforholdende mellem disse druetyper er, så længe der kun bliver benyttet en eller flere af disse tre druer. Champagneproducenterne må altså godt lave deres Champagne på en enkelt af disse druer, to af dem eller dem alle tre. Der må bare ikke være indblandet andre typer af druer i produktionen.\nChampagneområdet ligger cirka 150 kilometer øst for den franske hovedstad Paris og dækker i alt 33.344 hektarer. Rundt regnet bliver der produceret 320 millioner flasker Champagne om året, der bliver distribueret rundt til hele verdenen.\nI Champagneregionen ligger der omkring 320 små byer med vinmarker, kaldet for ’crus’. Af de her små byer kan 17 af dem kalde sig for ’Grand Crus’ og 42 for ’Premier Crus’. I 1936 blev der indført et klassifikationssystem for alle vinmarkerne i champagneregionen, og de bliver givet en skala fra 1-100. Når en vinmark har en rating på 100, kan man kalde sig en Grand Crus, mens de Crus med en rating på 91-100 må kalde sig Premier Crus og have dette kvalitetsstempel stående på flaskens etikette.\nDet er svært at sige helt præcis hvornår Champagnen blev opfundet og hvem der gjorde det. En meget populær historie går på, at det var en munk ved navn Dom Pérignon, der opfandt den, ved at lade en vin stå og gære i længere tid end normalt i flaskerne, og derved skabte mousserende vin. Dette er dog kun et rygte og formentlig har han ikke gjort andet end at optimere produktionen. Det er dog lykkes ham at få opkaldt en af verdens mest populære Champagner efter sig.\nDe tre druetyper\nAf de 3 Champagnedruer, er denne blå drue nok den færrest kender. Der er dog mange Champagneproducenter, der bruger den kombineret med en af de to andre druer. Det er en af de mest dyrkede druer i Frankrig, og bliver også benyttet til meget fransk rødvin. Det er en robust drue, som ikke er særlig tilbøjelig til frostskader, hvorfor den er velegnet til at vokse i de mere nordlige dele af Frankrig. Druen giver en rund og fyldig smag med en tydelig nuance af frugt.\nChardonnay er den eneste grønne drue, der må laves Champagne på. Det er en af de mest dyrkede druer i hele verden og en af dem der bliver lavet mest vin på – både mousserende vin og hvidvin. Druen er forholdsvis duft- og smagsneutral, men egner sig super godt til at lave vin. Hvidvin og mousserende vin lavet på Chardonnay har duftnoter af blomster og citrus, og har ofte en frisk smag.\nPinot Noir er også en blå drue, der er mere vanskelig at dyrke end dens blå Champagnemakker Pinot Meunier. Druen er dog glad for køligere forhold, hvorfor den vokser så godt i Champagneområdet. Vin lavet på en Pinot Noir drue har stærke dufttræk og har b.la en tydelig viol- og bærduft, samt mange smagslag, der er med til at give Champagnen masser af karakter.\nDe forskellige typer af champagne\nMan inddeler normalt Champagne i nogle forskellige kategorier, så man ved hvad det er for en slags man køber.\nEn Blanc de Blanc Champagne, er produceret kun på den hvide Chardonnay drue. Oversat til dansk betyder det hvid på hvid, hvilket giver en ret klar indikation på hvad sådan en Champagne indeholder. Det vil altid kunne ses på etiketten, hvis det er en Blanc de Blanc.\nEn Blanc de Noirs Champagne er det modsatte af en Blanc de Blanc. Den er nemlig lavet på de mørke druer Pinot Noir eller Pinot Meunier, eller en kombination af disse. Selvom man bruger mørke druer til fremstilling af den mousserende vin, vil selve vinen stadig være lys i det. Man fjerner nemlig skalden på de mørke druer, der er den del af druen, som giver den mørke farve man ser i f. eks rødvin. Hvis det er denne type Champagne, vil det fremgå på etiketten.\nRoséchampagnen har ofte en lidt sødere smag end normal Champagne og andet mousserende vin. Denne slags Champagne kan produceres på 2 måder. Den ene og mest normale er, hvor man tilsætter lidt Pinot Noir rødvin under gæringsprocessen. Den anden metode er, hvor man benytter en del af drueskindet fra de to mørke Champagnedruer, der give Roséchampagnen sin lyserøde smag.\nDette er den type Champagne, der bliver produceret mest af og udgør omkring 90 % af den samlede produktion. Der findes ikke årgang på denne type Champagne, fordi den er lavet på en blanding af druer fra forskellige høstårgange. Dette er med til at give en konstant kvalitet og gør flaskerne drikkemodne fra den dag de bliver sendt på markedet.\nVintage Champagne er hvor den mousserende vin er lavet på druer fra kun et høstår og bliver kun fremstillet, ved gode høstår hos de enkelte vinmarker. Det kan ses på etiketten, ved at der står hvilket år Champagnen er fra. Sådan en type Champagne, skal efter franske regler, blive lagret mindst 3 år før de bliver sendt på markedet. De fleste flasker med Vintage Champagne, bliver dog gemt i flere år, før de kommer til salg på markedet.\nDette er den mest eksklusive type af Champagne. Udover Prestige Cuvée, bliver disse flasker ofte refereret til som Premium Cru. Den mousserende vin bliver kun lavet på de bedste druer og bliver ofte gemt i flere år, før de kommer på markedet. Prestige Cuvée flasker har altid deres egen eksklusive flaske, der gør det til en form for samleobjekt for mange Champagne elskere. En af de mest kendte Prestige Cuvée flasker er nogle årgange af Dom Perignon, der bliver lavet af huset Moët & Chandon.\nVin bliver til mousserende vin under gæringsprocessen, hvor gæren omdanner sukkeret i druerne til alkohol og udskiller kuldioxid. Normalt når man laver f. eks rødvin eller hvidvin, sker det i åbne kar, hvor kulsyren får lov til at slippe ud i luften. Ved fremstillingen af mousserende vin, herunder Champagne, bliver vinen lukket tæt af i kar eller på flaske, hvor kuldioxiden ikke har mulighed for at slippe ud og der dannes derfor kulsyre, der giver den mousserende vin sine bobler. Der findes generelt 2 forskellige måder at gøre dette på nemlig ’Champagnemetoden’ og ’Charmat-metoden’. Champagnemetoden er hvor man lader gæringen ske i selve flasken, mens med Charmat metoden, lader man vinen gære i store kar, der bliver tappet når processen er færdig. Charmat metoden er klart billigere og nemmere, og bliver brugt til de billigere typer af mousserende vin. Mousserende vin fra Champagne, bliver selvfølgelig produceret efter Champagnemetoden, da det er et af kravene for at man må kalde den mousserende vin for Champagne.\nOfte vil smagen på en Champagne være enten sød eller tør, men der er mange flere forskellige nuancer i forhold til smagen. Champagne bliver inddelt efter hvor tør eller sød den er og der er i alt 7 kategorier\nBrut Nature – Ekstrem tør (0-3 gram sukker pr. liter)\nExtra Brut – Meget tør (0-6 gram sukker pr. liter)\nBrut – Tør (0-12 gram sukker pr. liter)\nEkstra Sec – Tør (12-17 gram sukker pr. liter)\nSec – Halvtør (17-32 gram sukker pr. liter)\nDemi Sec – Halvsød (32-50 gram sukker pr. liter)\nDoux – Meget sød (50+ gram sukker pr. liter)\nDer vil på mousserende vin fra Champagneområdet altid stå hvilken smagstype det er, hvilket er en god hjælp til når man skal finde den perfekte Champagne, der passer til det man serverer.\nDen idéelle serveringstemperatur er 9-11 grader, da man her får det meste ud af smagen.\nGenerelt er mousserende vin en type af vin, der kan bruges til mange retter på grund af blandingen af sødme og syrlighed. Det fungerer optimalt til ’dyrere’ retter som kaviar eller østers, men overordnet set, passer mousserende vin godt til skaldyr og fisk og krydrede asiatiske retter.\nChampagne sælges hovedsagligt i to forskellige flasker: standard på 0,75 L og magnums på 1,50 L. Det er dog muligt at få den mousserende vin i både mindre og større flasker. Flasken har ofte en lang hals med en forholdsvis tyk underdel, for at holde det tryk nede, som bliver skabt af kulsyren der findes i mousserende vin. Champagneflaskerne bliver så lukket med en korkprop. Når man åbner en Champagne, har proppen en karakteristisk svampeagtig form. Det får den på grund af trykket fra den mousserende vin, der former bunden af proppen.\nEtikketen på en Champagne flaske er ofte meget simpel. Navnet på producenten vil selvfølgelig være fremhævet og der vil altid stå Champagne på, så man kan se at det er en ægte Champagne. Hvis det er fra en Grand Cru vinmark, vil dette også stå på etiketten. Derudover vil sødhedsgraden stå der, og hvilken drue der er benyttet.


Bibliotekarforbundet - Er public service umuligt i den digitale verden?\nEr public service umuligt i den digitale verden?\n11-06-2012 af Sabrine Mønsted\nDebatten om Bibzoom vækker bekymring hos landets bibliotekschefer. De er bange for, at det bliver de kommercielle udbydere, der suverænt kommer til at bestemme bibliotekernes indhold, skriver de i dag i et åbent brev til kulturminister Uffe Elbæk.\nSidste mandag var Bibzoom en helt, der skulle give folket gratis og reklamefri adgang til alverdens musik. To dage senere trak Universal Music og Artpeople deres musik ud af tjenesten. Begrundelsen lød, at aftalerne og betalingen til musikforlagene ikke var i orden.\nOg debatten raser. For hvad er bibliotekernes plads i leveringen af det digitale indhold. Bibliotekschefforeningen er bekymret for, at bibliotekerne ender med ingenting, hvis de ikke må blande sig på det kommercielle marked. I brevet til ministeren står blandt andet:\n»De seneste dages medieomtale af Bibzoom har affødt nogle reaktioner fra leverandører og forlag som vækker stor bekymring i biblioteksverdenen. Der fremføres det synspunkt, at hvis der eksisterer et kommercielt marked på et område, så skal bibliotekerne holde sig væk. Det synspunkt har et principielt indhold som rækker langt videre end Bibzoom«.\nBiblioteket skal være med\nForeningen opfordrer ministeren til offentligt at understrege, at folkebibliotekerne også i en digital fremtid har en forpligtigelse og legitimitet til at fremme og understøtte oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet og give alle danskere fri og lige adgang til biblioteksydelser.\nFormand for Bibzoom og bibliotekschef for Aabenraa Bibliotekerne Morten Fogh siger i artiklen Bibzoom som kampscene, fra perspektiv.bf.dk, at det kan få voldsomme konsekvenser, hvis bibliotekerne ikke formår at forhandle sig frem til indhold på Bibzoom.\n- Skulle det rent hypotetisk lykkes at knække Bibzoom, så er en ladeport åben for også at knække de andre digitale bibliotekstjenester for eksempel e-Reolen og Filmstriben, hvor der er og kan komme flere kommercielle aktører på banen. Mit frygtsenarie er, at vi kommer til at stå i den situation, at folkebibliotekerne alene skal tage sig af det fysiske bibliotekstilbud, mens kommercielle aktører tager sig af de digitale ydelser, siger han.\nLæs hele brevet til kulturministeren fra Bibliotekschefforeningen\nIndholdet på Bibzoom har hele tiden været bestemt af de medvirkende kommercielle pladeselskaber (gennem Basepoint Media). Og det har ikke tidligere bekymret bibliotekscheferne at et normalt kvalificerede materialevalg foretaget af musikbibliotekarer er sat helt ud af kraft.\nMangel på strategisk kommunikation\nMan kan markedsføre sig op i et hjørne, hvilket Bibzoom-sagen er et godt eksempel på. Det er klart at en hovedaktionær i Spotify reagerer på at "bibliotekerne tager kampen op mod Spotify", som det fremgik af mange landsdækkende medier i sidste uge. Hvad skal de næsten ellers gøre? Så spørgsmålet er hvem der har åbnet ladeporten, men også om det overhovedet behøver at gå ud over de andre services?\nPersonligt tror jeg på at man kan komme langt med partnerskaber, fælles mål og direkte dialog. Problemet i Bibzoom-sagen er nemlig den, at bibliotekernes værdigrundlag må føles langt væk set igennem et pladeselskabs briller. Ikke nok med at kontakten og forhandlingen foregår via et underselskab (Basepoint Media), så kan det sikkert også opfattes som et problem at det er 2. part (Statsbiblioteket) der sælger produktet til bibliotekerne med både default prøveabonnement, gavekort og koncertudlodning som gulerod.\nMit frygtscenarie er at vi glemmer hvem vi er og hvad vi står for når vi gør forretning og at den værdi bibliotekerne skaber synes for langt væk for dem der skal skrive under på kontrakten.\n13. juni 2012 kl. 12:28\nAt kalde Bibzoom for public service er en forfladigelse af begrebet.\nMen nogen bør minde de oprørte pladeselskaber om, at Bibzoom altså ikke er gratis for bibliotekerne.\n15. juni 2012 kl. 14:28\nGår og venter på Breaking News om at Flemming Munch, projektleder Statsbiblioteket har solgt succesfulde Bibzoom til Kina...\nSelvfølgelig er public service ikke umulig i den digitale verden - nærmest tværtimod!!!\nTeknologien og de digitale medier giver uanede muligheder for formidling.\nDet fordrer at bibliotekerne har PERSPEKTIV, og det tror jeg bibliotekerne har.\nDet fordrer at vi som aftagere af rettighedshavernes produkter har forståelse for markedet; at det ikke alene handler om at købe stort ind og presse priserne, og så i øvrigt præsentere ressourcen som de kommercielle aktører gør det.\nDet kan vi gøre bedre, på BibZoom, men også på eReolen, Netlydbog, Filmstriben o.s.v. er det meget der kan gøres.\nMed den rette tilgang - hos rettighedshaverne såvel som hos bibliotekerne - og ved sammentænkning af de digitale og de fysiske ressourcer, kan vi med teknologien af i dag, skabe synergi i stedet for konflikt; holde fast i at bibliotekerne har en vigtig kulturpolitisk opgave, der kan løses, uden at underminere grundlaget for at nogen i det hele taget producerer indhold, nemlig det økonomiske incitament.\nNetop teknologien kan understøtte vores mulighed for rent faktisk at gøre en forskel. Vi skal væk fra isolerede platforme og integrere til de services som enten er udviklet eller som er under udvikling.\nVoxB - som er brugernes bidrag (rating, tagging og kommentarer) + BPI - som er bibliotekernes lokale bidrag, bør tænkes ind i alle vores brugergrænseflader, så vi kan få aggregeret noget kritisk masse af formidlingskomponenter, der kan anvendes bredt.\nVi har langt endnu, men med et DDB, der står på skuldrene af T!NG, og med (forhåbentlig) tilslutning fra alle kommuner og andre aktører, vil vi kunne agere som moderne biblioteker (med en mission) i en stadigt stigende digital verden.\nVi skal ikke konkurrere, men supplere, berige, inspirere!!


VIGTIGTDenne version omfatter Pakke til fjernelse af Flash. Hvis du tager denne opdatering, fjernes Adobe Flash fra computeren. Du kan finde flere oplysninger i Opdateringen til ophør af understøttelsen af Adobe Flash Player.\nDu kan finde Windows om opdatering af terminologi i artiklen om de forskellige Windows og de månedlige kvalitetsopdateringstyper. Hvis du vil have vist andre noter og meddelelser, skal Windows 10, version 1607-opdateringsoversigtens startside.\nOpdaterer et problem, der kan forhindre printere, scannere og flerfunktionsenheder i at fungere. Dette problem opstår på enheder, der ikke overholder en bestemt specifikation og bruger chipkortgodkendelse.\nMidlertidig adressering af et problem med enheder, der ikke overholder afsnit 3.2.1 i RFC 4556-specifikationen,som er påkrævet til CVE-2021-33764. Ikke-kompilerende printere, scannere og flerfunktionsenheder fungerer muligvis ikke, når du bruger chipkortgodkendelse ( PIV). Du skal aktivere denne midlertidige afhjælpning ved hjælp af en registreringsdatabasenøgle. Ellers opstår dette problem, når du har installeret opdateringen fra d. 13. juli 2021 eller nyere på domænecontrollere (DC) i dit miljø.\nVigtigt! Du skal have dine ikke-kompatible enheder opdateret og kompatibelt eller udskiftet med 8. februar 2022. Derefter vil afhjælpningen ikke fungere i sikkerhedsopdateringer. Du kan finde flere oplysninger i KB5005408.\nMicrosoft anbefaler, at du installerer den nyeste opdatering til behandlingsstakken (SSU – servicing stack update) til dit operativsystem, før du installerer den seneste samlede opdatering (LCU). SSU'er forbedrer pålideligheden af opdateringsprocessen for at mindske risikoen for problemer under installation af LCU'en og anvendelse af Microsofts sikkerhedsrettelser. Du kan finde generelle oplysninger om SSUs i Servicing Stack-opdateringer og SSU (Servicing Stack Updates): Frequently Asked Questions.\nHvis du bruger Windows Update, får du automatisk tilbudt den nyeste SSU(KB5001402). For at få den enkeltstående pakke til den nyeste SSU skal du søge efter den i Microsoft Update-kataloget.\nSe de andre indstillinger ovenfor.\nHvis du vil se en liste over de filer, der er angivet i denne opdatering, skal du hente filoplysningerne for den kumulative 5005393.


Køl og frys - Hylder\nPå WhiteParts.dk finder du hylder til køleskabe og kølefryseskabe. Vi sælger kun reservedele og tilbehør der er lette at udskifte, og er der noget der driller sidder vores teknikere altid klar med hjælp på [email protected] - det vi ikke har, det skaffer vi!\nHer finder du reservedele og tilbehør inden for følgende kategorier: Hylder til køleskabe og kølefryseskabe.\nGlashylde til Miele køleskab\nGlashylde til Miele køleskab. Denne glashylde måler 45,4 x 26,2Hylden passer til flere forskellige køleskabe fra Miele. Intast dit modelnummer i søgefeltet for at Vis detaljer\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen. Mål 458 x 286 mm.Indtast dit modelnummer øverst i søgefeltet hvis du er i tvivl om glashylden Vis detaljer\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen. Mål 458,5 x 282mm.Indtast dit modelnummer øverst i søgefeltet hvis du er i tvivl om glashylden Vis detaljer\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen. Mål: 493 x 193 mm.Indtast dit modelnummer øverst i søgefeltet hvis du er i tvivl om glashylden Vis detaljer\nGlashylde til Blomberg Beko køleskab\nGlashylde til Blomberg Beko køleskab. Hylden måler 29 cm x 49,5 cm. Glashylden passer til flere forskellige køleskabe fra Blomberg Beko. Se nedenfor om dit modelnr er Vis detaljer\nGlashylde med flaskeholder til Bosch Siemens køleskabe.\nGlashylde med flaskeholder til Bosch Siemens køleskabe. Denne glashylde passer til Siemens og Bosch kølefryseskabe, hylden har en ekstra flaskehylde som han "foldes" ud under den, Vis detaljer\nLiebherr holder til flaskehylde højre\nLiebherr holder til flaskehylde, højre side. Denne holder passer til døren i flere af Liebherrs køleskabe - er du i tvivl er du velkommen til at kontakte os på Vis detaljer\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen. Mål: 476 x 275 mm.Indtast dit modelnummer øverst i søgefeltet hvis du er i tvivl om glashylden Vis detaljer\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen. Mål: 521 x 415 mm.Indtast dit modelnummer øverst i søgefeltet hvis du er i tvivl om glashylden Vis detaljer\nGlashylde til Liebherr fryserdel\nGlashylde til Liebherr fryser. Denne glashylde passer til flere af Liebherr's frysere i fryse/køleskbab.Er du i tvivl om denne hylde passer i dit køle/fryseskab, så er du Vis detaljer\nGlashylde til Liebherr fryser\nGlashylde til Liebherr fryser. Tænger din hylde til en udskiftning kan du hurtigt og nemt skifte den ud med denne glashylde fra Liebherr. Vi gør opmærksom på at hylden Vis detaljer\nGlashylde til Blomberg Beko Gram køleskab\nGlashylde til Blomberg Beko Gram køleskab.Er du ikke sikker på at hylden passer til dit skab? Så kan du indtaste dit modelnummer øverst i søgefeltet - får du Vis detaljer\nGlashylde til Bosch Siemens køleskab. Bredde: 47cm Dybde: 29cm Højde: 3,2cm.Er du i tvivl om hylden passer til netop dit skab? Så send os endelig en besked til Vis detaljer\nGlashylde Liebherr køleskab\nGlashylde Liebherr køleskab. Hylden er placeret over grøntsagsskuffen og bliver leveret komplet med liste. Er du i tvivl om hylden passer til din køleskab? Send os en besked Vis detaljer\nTrådhylde til Liebherr køleskab\nTrådhylde til Liebherr køleskab. Hylden måler 65cm x 53cm x 6,5cm og passer til flere forskellige skabe fra Liebherr - er du i tvivl om den passer til netop dit skab er du Vis detaljer\nGlashylde til LG amerikanerskab\nGlashylde til LG amerikanerskab. Hylden måler 42 x 38,53 x 5 cm. og passer til flere modeller af LG skabe. Er du i tvivl om denne hylde passer til dit skab, kan du indtaste dit modelnummer Vis detaljer\nGlashylde til Aeg Electrolux køleskab over grøntsagsskuffen. Denne glashylde, der kan udskiftes, passer lige over frugt- og grøntsagsskuffen i den nederste del af Vis detaljer\nGlashylde til Vestfrost køleskab\nGlashylde til Vestfrost køleskab - glashylden er placeret over grøntsagsskuffen i skabet.Glashylden leveres uden lister, de skal bestilles separat. Er du i tvivl om hylden passer Vis detaljer\nGlashylde til Vestfrost køleskab.Glashylden leveres uden lister, de skal bestilles separat. Er du i tvivl om hylden passer til netop dit skab? Send os en mail til [email protected] - Vis detaljer\nBagkantsliste til glashylde til Vestfrost køleskab\nBagkantsliste til glashylde til Vestfrost køleskab.Er du i tvivl om hylden passer til netop dit skab? Send os en mail til [email protected] - vi vil gerne hjælpe dig! Vis detaljer


Multitasking stresser hjernen – og svækker indlæring - RUC Paper\n‘Multitasking stresser hjernen – og svækker indlæring’\nMultitasking stresser hjernen – og svækker indlæring\nIllustration: Ene Es\nUnder en forelæsning rammer en notifikation på Facebook – den skal lige tjekkes. Det var ikke vigtigt. Fokus er tilbage. Der tages noter. En mail lander med et påtrængende pling - om festen på fredag - ikke vigtigt. Lytter igen. En besked skal afsted til en kollega på studiejobbet inden frokost – bare en hurtig sms. Forelæsningen er slut. Den studerende sidder tilbage med to noter, en stresset hjerne og en indlæring på nødblus.\nDen moderne teknologi har givet os mange muligheder, men også en masse måder at blive forstyrret på. Det er svært at sidde til en forelæsning eller læse et kapitel derhjemme, uden at mobilen vibrerer, bipper eller ringer. Det går kraftigt ud over opmærksomheden og fokuseret indlæring. For selv om man mener, at man kan multitaske, så er der en pris, når man prøver. En pris, som hjernen betaler dyrt for.\nNår opmærksomheden er rettet mod mobilen, svækkes evnen til at fokusere – og huske – det, der foregår til forelæsningen. Noterne bliver også færre, da hjernen ikke kan multitaske, men sætter opgaver i kø en efter en. Når der kommer en ny besked ind på mobilen, skal der urkræfter til at undlade lige at se, hvad det drejer sig om. Og mens man tjekker beskeden, går man måske glip af forelæsningens vigtigste guldkorn, som kunne have bidraget til en overlegen fremstilling til den kommende eksamen. Hukommelsen fungerer langt bedre efter en forelæsning eller efter en eftermiddag med hjemmestudier, hvis hjernen ikke er blevet afbrudt af onlinedistraktioner.\nNeurovidenskaben kan hjælpe med at forklare os, hvad der sker i hjernen, når informationer bombarderer vores hverdag. Informationer, der svarer til 174 aviser hver eneste dag. Det mentale filter bliver overbelastet. Hjernen mister evnen til at fokusere. Der sker nærmest en kemisk krig i hjernen. Men der findes strategier, der kan bruges for at bevare fokus på de vigtige opgaver og ignorere støjen fra afbrydelserne.\nHjernen er travl som aldrig før\nDagligt overmandes vi af facts, peudofacts, rygter. Det hele lander i hjernen som information. Hvad er “need to know”, og hvad kan ignoreres? Dette er udmattende bearbejdning for hjernen. Smartphonen er blevet en alt-i-en. Som en Schweizerkniv. Ordbog, lommeregner, browser, e-mail, netbank, sociale medier, kalender, tekstbehandling, diktafon, vejrudsigt, GPS, sms, lommelygte etc.\nVi skriver sms’er, når vi går på gaden, vi udnytter tiden i køen i supermarkedet til at svare på en mail, og selv om vi har gæster, kan vi godt lige nå at tjekke mobilen hen over køkkenbordet for at se, hvad vennerne laver. Men der er en pris for at navigere i alle disse onlineverdener og i de mange afbrydelser i opgaverne, som vi burde fokusere på. At multitaske er en diabolsk illusion. Man opbygger i virkeligheden en lang kø af fragmentariske opgaver i hjernen. Tager man ikke pauser, tager hjernen dem selv for at beskytte sig selv mod ”overophedning”. Man falder ganske enkelt i staver eller ”går i stå” og mister fokus. Det har en kognitiv pris at prøve at multitaske – opmærksomheden forstyrres og bliver mindre effektiv, fordi multitasking koster hjernen energi og kraft. Dette påvirker indlæringen i auditoriet eller derhjemme under forberedelse til næste forelæsning. Men hvorfor bliver hjernen mindre effektiv?\nDet limbiske system i hjernen\nDen hårde konkurrence om opmærksomhed i hjernen\nNår informationerne kæmper om opmærksomheden i hjernen, øges mængden af stresshormonet kortisol samt flygt-eller-kæmp-hormonet adrenalin (i Amygdala), som overstimulerer hjernen og giver en form for mental tåge eller rodet tænkning – en følelse, som mange studerende kender, når de skal holde rede i litteratur, diskurser, kilder og eksaminer sideløbende med sms’er, mails og tweets.\nNår hjernen skal skifte opmærksomhed fra en aktivitet til en anden, brændes sukker af i præfrontal cortex – det er samme brændstof, som hjernen bruger til at holde fokus på en opgave, forklarer psykolog, professor og neuroforsker Daniel J. Levitin, McGill University i Montreal, USA i The Organized Mind: Thinking Straight in the Age of Information Overload. Der er metabolske omkostninger ved at overbelaste hjernen. Han påpeger, at det hurtige, kontinuerlige skift i bearbejdning af informationer, når hjernen prøver at multitaske, medfører, at hjernen bruger brændstoffet så hurtigt, at den bliver udmattet og desorienteret efter blot et kort stykke tid. Hjernen udtømmes simpelthen for næringsstoffer.\nVores celler (neuroner) har brug for oxygen og glucose for at overleve, derfor bliver vi trætte, når vi brænder det af. Neuronerne overvåger konstant og udvælger, hvilke informationer, der er vigtige at fokusere på.\nDe virker som et opmærksomhedsfilter, påpeger Levitin.\n“The attentional filter is one of evol ution’s greatest achievements. In nonhumans, it ensures that they don’t get distracted by irrelevant things. Squirrels are interested in nuts and predators and not much else.\nDogs, whose olfactory sense is 1 million times more sensitive than ours, use sme ll to gather information about the world more than they use sound, and their attentional filter has evolved to make it so.\nIf you’ve ever tried to call your dog while he’s smelling something interesting, you know that it is very difficult to grab his atte ntion with sound — smell trumps sound in the dog brain.”\nMan ved ikke alt om det menneskelige opmærksomhedsfilter, men når man kaster et blik på menneskehedens historie, er det tydeligt, at mennesket har overlevet på grund af kognitive evner til at tilpasse sig i forhold til forandringer og nye ting. Hjernen er plastisk. Men hjernen er ikke gearet til den massive informationsstrøm, den udsættes for i dag. Her har evolutionen ikke kunnet følge med.\nHjernen får skud af dopamin\nHvad er det egentlig, der sker i hjernen, når man modtager en sms? Beskeden dukker op på mobilen og kræver straks opmærksomhed, og man ved, at afsenderen sidder og venter på svar – og man føler måske, at man er uhøflig, hvis man ikke svarer med det samme, nu når man har set den, og afsender kan i nogle tilfælde se, at beskeden er læst.\nDisse to ting – et øjeblikkeligt svar og den sociale forventning fra afsenderen – er nok til at gøre en afhængig af at svare med det samme. Man modtager en sms, og når man svarer, aktiveres belønningscentret i hjernen, fordi man har fuldført en opgave. Man får et hurtigt skud af hormonet dopamin i hjernen, og det limbiske system skriger på mere af den følelse.\nDertil kommer, at hver gang man tjekker Facebook, får man nyheder og føler sig socialt forbundet, og belønningshormonerne stiger. Men det er den nyhedssøgende, ikke-kloge del af hjernen, der giver følelsen af tilfredshed. Ikke den planlæggende, tænkende del i præfrontale cortex.\n“Every email requires a decision! Do I respond to it? If so, now or later? How important is it? What will be the social, economic, or job-related consequences if I don’t answer, or if I don’t answer right now?”\nNår man tjekker mail, Facebook og Twitter etc., skaber man en såkaldt neural afhængighed. Dopamin-afhængigheden bliver til et feedback-loop, som belønner hjernen for at miste fokus og opnå konstante nyheder i form af ekstern stimulation. Nyheder hijacker nærmest hjernen – er der en nyhed, vil hjernen (præfrontal cortex) helt automatisk søge den. Som var den et skinnende objekt, hjernen blev paralyseret af.\nMan tjekker e-mail, slår noget op på internettet, sender en sms, svarer et opkald … og hver eneste handling distraherer. Men hver handling tilfredsstiller også trangen til nyheder og øger aktiviteten i hjernens belønningscenter. Prisen er bare, at hjernen mister fokus på opgaven. Hjernen burde føle større belønning ved at forblive fokuseret, men afbrydelser, der tricker vores hang til nyt, er som slik for hjernen.\nAlessandro Acquisti, professor i informationsteknologi, og psykolog Eyal Peer fra Carnegie Mellon University har udført et eksperiment, for at se hvor meget hjernekraft (brain power), man mister ved afbrydelser. Og resultatet var ikke til at tage fejl af. Tre grupper skulle koncentrere sig om at læse en tekst og derefter udfylde svar på spørgsmål om teksten.\nUdover en kontrolgruppe, der selvfølgelig ikke blev udsat for afbrydelser, var der to grupper, A og B. Begge grupper fik at vide, at de MÅSKE ville blive afbrudt, de var derfor ”på vagt” og forberedt. Begge grupper blev udsat for afbrydelser og resultatet viste, at distraktionen af en afbrydelse kombineret med hjernesvækkelse ved at forvente afbrydelsen medførte en nedsat brain power på 20 %. Dette vil være nok til at påvirke karaktergivningen!\nI næste runde af eksperimentet fik begge grupper igen at vide, at de ville blive afbrudt på et tidspunkt. Gruppe A blev udsat for afbrydelser, men performede bedre end første gang. Det tydede på, at hjernen havde ”lært”, og havde formået at håndtere afbrydelsen bedre end første gang. Gruppe B forventede også en afbrydelse, men den kom aldrig. Resultatet var uventet og opsigtsvækkende! Gruppens deltagere performede bedre end kontrolgruppen og endda 43 % bedre end sidste gang.\nStrategi til bedre fokus\nSelv om afbrydelser ofte er af kortere varighed, vil de samlet set udgøre en betydelig del af de daglige studerendes studietimer. Levitin beskriver nogle praktiske copingstrategier, der forbedrer fokus, i This Is Your Brain on Music: The Science of a Human Obsession:\n1) Få tilstrækkeligt med søvn\n2) Skriv forstyrrende tanker ned på en to-do-liste\n3) Slå push-notifikationerne fra på de sociale medier, de stjæler opmærksomheden\n4) Undgå at multitaske\n5) Øv at holde fokus i mindst 25 minutter og gerne op til 90 minutter\n6) Tag distraktionspauser med aktiviteter, der ikke er opgaverelaterede. Det kan eksempelvis være at lytte til musik\nIfølge Peer performede deltagerne i gruppe B overraskende effektivt, fordi deres hjerner tilpassede sig situationen og fik mere brain power for at modstå skadevirkningen ved afbrydelsen. At deltagerne var alarmerede om afbrydelsen gjorde deres performance mere intensiv – opmærksomheden blev skærpet. Måske oplevede hjernen ventesituationen som en slags deadline, hvorfor en stærkere opmærksomhed var nødvendig for at nå opgaven.\nEksperimentet viser, at man kan træne/forberede sig på afbrydelser, som man ikke ved, hvornår rammer, skriver New York Times.\nPomodoro-teknikken er oplagt, når man som studerende skal holde fokus på bøgerne eller en opgave.\nHold fokus på opgaven med et Pomodoro-ur til et bestemt antal minutter – eksempelvis 25 minutter, som er en varighed, de fleste kan holde koncentrationen i uden problemer. Du skal kunne se uret. Du må ikke fjerne fokus fra opgaven, før tiden er gået. Hvis du er på vej til at bryde koncentrationen og ser på timeren, at der er få minutter tilbage, så hjælper det dig til at tage de ekstra minutter mere. Uret bliver din støtte – og timeren gør, at du får følelsen af en deadline.\nHusk at holde pauser mellem opgaverne. Sæt vasketøjet over, nyd en frokost, hør lidt musik. Pauserne er vigtige for din hjerne, så den kan lade op til næste runde. Husk en længere pause, hvis du sætter timeren til alle dagens opgaver. En pause, så hjernen får fri i en lidt længere periode. Eksempelvis på 20 minutter, hvor du laver noget helt andet.\nDerfor virker Pomodoro-uret:\nDin hjerne får en opgave, som den skal tage sig af inden for et bestemt tidsinterval. Dette får din hjerne til at fokusere. Den arbejder dermed mere effektivt og ansvarsfuldt. Den får ikke lyst til at lade sig distrahere af afbrydelser. Det svarer til struktur – noget, hjernen har stor gavn af. Hjernen slipper for at opstille den lange kø af opgaver. Den kan tage en ad gangen. Man kan sige, at du snyder din hjerne lidt ved at opstille et fokuseret tidsrum – men det virker!\nPomodoro-uret kan ligge i browseren, hvis du ikke vil sidde i nærheden af din mobil – find Tomato Timer her. Du kan også downloade en app til din mobil med Pomodoro-uret, eksempelvis Flat Tomato (til iPhone og iPad) og ClearFocus (til Android).\nSom Levitin foreslår, kan man også – ofte med stor effekt – nedskrive forstyrrelserne ved forelæsningen eller derhjemme under forberedelserne, efterhånden som de dukker op. Så kan de skubbes ud af hovedet og håndteres i pauserne i stedet. Og man finder samtidig ud af, hvor mange og hvorfra afbrydelser kommer. Man vil få en fin statistik på sine afbrydelser, og derved kan man faktisk prøve at forebygge distraktionerne. Man kan eksempelvis slukke mobilen helt, man kan sørge for at sætte sig lidt væk fra de andre studerende, hvis de forstyrrer, man kan mentalt prøve at blokere fra de afbrydelser, man mødte sidste gang.\nSlutteligt kan man diskutere, om undervisningen i det moderne mediesamfund burde tilpasse sig en generation, der aldrig slukker for elektroniske onlineenheder? Eller om studerende skylder sig selv at få viden om, hvordan afbrydelser svækker indlæringen i en ganske betydelig grad, så de kan få chancen for at fravælge konstant onlinetilstedeværelse.\nNB: Hvor mange gange har du tjekket Facebook eller modtaget en sms, mens du har læst denne artikel?


Mangler du en lift? Gør brug af Liftudlejning! - Lilleunivers\nMangler du en lift? Gør brug af Liftudlejning!\nStår du og skal bruge en lift i den kommende fremtid? Måske fordi du har nogle arbejdsrelaterede opgaver, der kræver en lift? Eller måske du skal bruge den privat? Uanset, hvad du helt præcist skal bruge en lift til samt, hvilken lift du har brug for, så er du altså kommet til det helt rette sted. Lige her kan du nemlig læse meget mere om liftudlejning, som er den helt perfekte løsning til dig, der står og skal bruge en lift én enkelt gang, hvorfor det ikke betaler sig at købe din egen lift.\nVed at gøre brug af liftudlejning har du desuden mulighed for at vælge mellem et hav af forskellige lifte, og du kan derfor være helt sikker på, at netop den lift du skal bruge, kan lejes. Det gælder desuden uanset, om du ønsker at gøre brug af liftudlejning i forbindelse med leje af en sakselift, bomlift, trailerlift eller noget helt fjerde. Lyder det præcis som det, du er på udkig efter? Så kan du altså lige her komme i kontakt med en virksomhed, der tilbyder liftudlejning.\nLiftudlejning til enhver mekaniker\nHar du blandt andet brug for at tage et nærmere kig på dit køretøj ude i garagen? Vil du gerne kunne løfte din bil godt op, så du rigtig kan komme til undervognen? Så kan du altså med stor fordel overveje at gøre brug af liftudlejning til at leje en autolift. En sådan lift er dog ikke kun perfekt til hobbymekanikeren, men ligeledes til den professionelle automekaniker. Liftudlejning kan nemlig være en lifesaver til enhver tid, hvor fx værkstedets autolift er gået i stykker, men at der stadig er biler, der skal klargøres indenfor en hvis tidsramme. Således kan du nemlig gøre brug af liftudlejning til at leje en autolift, indtil din egen autolift er klar igen.\nLej en lille sakselift\nEr der ikke alverdens plads at gøre godt med i dit værksted eller i din garage? Så kan du med stor fordel overveje at gøre brug af liftudlejning til at leje en sakselift. Med en sådan lift har du nemlig mulighed for at arbejde hele vejen rundt om bilen helt uden, at der kommer noget i vejen. Du vil blandt andet ikke blive generet af en løftearm, hvis du skal polere en foliere en bil. En sakselift optager derudover heller ikke særligt meget plads i værkstedet eller garagen, og derfor er den altså helt perfekt til dig, der ønsker at leje en lille lift.


Du er her: AU Medarbejdere Organisation og ledelse Internationale alliancer Circle U. Tilbud til forskere og ph.d.-studerende\nCircle U udvikler løbende nye projekter og nye muligheder for medarbejdere og studerende ved alliancens universiteter. Denne side opdateres løbende og giver overblik over tilbud, der er relevante for VIP-medarbejdere og ph.d.-studerende.\nGæsteforelæsning på et Circle U-partneruniversitet\nCircle U. tilbyder rig mulighed for at gæsteforelæse på alliancens universiteter. Det kan f.eks. være i regi af de tre Knowledge Hubs (klima, demokrati eller global sundhed), som langsomt vil udbygge det faglige samarbejde.\nDer kan søges Erasmus+-midler til ophold ved Circle U-partnere\nMedarbejdere ved Health kan desuden søge rejsemidler fra fakultetets Circle U-pulje\nCircle U. Sandpits er en mulighed for at deltage i et interdisciplinært samarbejde, som skal munde ud i projektidéer, der kan omsættes til bevillingsansøgninger. Der er plads til 21 forskere fra Circle U-universiteterne i forløbet, der afholdes som to workshops (september og november) i Louvain. Circle U. betaler kost og logi, og der er også mulighed for børnepasning.\nEarly-Career Researchers International Mobility Scheme\nCircle U. tilbyder rejsebevillinger på op til 4.000 Euro til ph.d.-studerende/postdocs, som gerne vil etablere projekter med forskere fra andre Circle U-universiteter.\nAnsøgningsfrist: 7. juni.\nInterdisciplinære netværk (for PI's)\nInterdisciplinary Thematich Research Networks er tilgængelige for Principal Investigators, som gerne vil udforske nye forskningsområder på tværs af discipliner. Circle U. støtter etableringen af netværkene i form af workshops, rejseudgifter o.l..\nCircle U. har planer om at etablere et netværk for kvindelige iværksættere (både forskere og studerende). Female Founder Network vil blive drevet i regi af Student-led Sustainable Innovation-arbejdspakken.\n1455688 / i40


Svin fyldes med medicin som aldrig før - politiken.dk\nSvin fyldes med medicin som aldrig før\nNye tal fra Danmarks Fødevareforskning viser for andet år i træk et voksende forbrug af antibiotika til svin. Nu skal tallene undersøges for at finde årsagen.\nDet er især de danske svin, som får meget antibiotika. - Arkivfoto: Jacob Ehrbahn\nDet er især de danske svin, som får meget antibiotika. - Arkivfoto: Jacob Ehrbahn Foto: Ehrbahn Jacob\nØkonomi 1. mar. 2005 kl. 16.37\nForbruget af antibiotika til dyr fortsætter med at stige. I 2004 blev der brugt over 10 procent mere end året før. Målt i kilo blev der brugt 113.700 kilo mod 103.200 kilo i 2003, fremgår det af nye tal fra Danmarks Fødevareforskning.\nStigningen i forbruget er så iøjnefaldende, at forskerne nu vil undersøge årsagen.\nDet er primært i svineproduktionen, at der bruges meget antibiotika, og Fødevaremyndighederne er på mærkerne over for medicinforbruget, da det kan forårsage resistens, der gør det vanskeligt at bekæmpe sygdom.\nSvinebønder giver sygdom skylden\nSvineproducenterne forklarer det øgede forbrug af antibiotika med en stigning i forekomsten af sygdommen PMWS, som viser sig som dårlig trivsel og forhøjet dødelighed blandt smågrise i alderen 5-14 uger.\n»Vi er naturligvis ikke glade for det stigende forbrug sidste år. Men af hensyn til dyrevelfærden er det helt nødvendigt, at besætninger, der rammes af PMWS, bliver behandlet med antibiotika«, siger formanden for Landsudvalget for Svin, gårdejer Lindhart B. Nielsen til Ritzau og fortsætter:\n»Set fra et forbrugersynspunkt er det afgørende, at en periodevis stigning i forbruget af antibiotika ikke har nogen indflydelse på fødevaresikkerheden«.\nAlligevel vil forskerne lave en udredning af forbruget af husdyrmedicin for at finde årsagen til den fortsatte stigning i forbruget.