RAMMEBESTEMMELSER OG RETNINGSLINJER FOR SOLCELLEANLÆG - PDF\nRAMMEBESTEMMELSER OG RETNINGSLINJER FOR SOLCELLEANLÆG\nDownload "RAMMEBESTEMMELSER OG RETNINGSLINJER FOR SOLCELLEANLÆG"\n1 Ø. Doense HADSUND Hadsund Syd Vive Oue trup y Valsgård Hørby Skoleby Kielstrup Stinesminde Assens Norup Ajstrup Havndal MARIAGER HOBRO Dalbyover Råby Sønder Onsild sild tionsb y Handest Asferg Holbæk Spentrup m Øster Bjerregrav RANDERS Ørsted Hollandsbjerg Allingåbro Uggelhuse Assentoft Stevnstrup Fausing Haslund Vinge Langå Laurbjerg Granslev Bøstrup Thorsø Haurum Sall Lime Vissing Houlbjerg Aidt Øster Alling Værum Ulstrup HvorslevVellev Lyngå Tørslev Voer Mellerup Harridslev Vester TerpVelling Udby Øster Tørslev Mejlby Randers Kommune Udbyhøj Gjerlev Gassum Fårup H g Udbyhøj Voldum Skørring Nielstrup Skader Søby Karlby Galten Hadbjerg HADSTEN Halling Hornslet SellingØdum Spørring Mejlby Skjød Kommuneplantillæg 17 Vitten Ro Hårup Todbjerg Sk d t\n2 Kommuneplantillæg RAMMEBESTEMMELSER OG RETNINGSLINJER FOR SOLCELLEANLÆG Baggrund Der udarbejdes et tillæg til Kommuneplan2013 for Randers Kommune. Formålet med kommuneplantillægget er at give mulighed for etablering af tekniske anlæg i form af solcelleanlæg på lokaliteter ved Mejlby, Gimming og Rejstrup. Områderne dækker et samlet areal på ca. 99 ha, fordelt på de tre lokaliteter. Randers Byråd har valgt at imødekomme en ansøgning om at etablere de pågældende solcelleanlæg. På den baggrund er der udarbejdet kommuneplantillæg og lokalplanerne 628, 629 og 630. Lokalplan 628, Et solcelleanlæg ved Mejlby Lokalplan 629, Et solcelleanlæg ved Gimming Lokalplan 630, Et solcelleanlæg ved Rejstrup Tillægget sikrer, at planlovens krav om overensstemmelse mellem kommuneplan og lokalplan er opfyldt. Kommuneplantillæg 17 udlægger således både rammeområder og arealbestemte retningslinjer for projektet. Området med kraftig rød konturstreg bliver med den endelige vedtagelse af dette kommuneplantillæg nye rammeområder: 5.00.T.1 (Mejlby), 5.00.T.23 (Gimming) og 4.00.T.18 (Rejstrup), med mulighed for at etablere tekniske anlæg i form af solcelleanlæg med tilhørende faciliteter. MiljøVURDERING AF PLANER OG PROGRAMMER & vurdering af virkning på miljø (vvm) Der er foretaget en vurdering af lokalplanforslagenes miljømæssige påvirkninger i henhold til lov om miljøvurdering af planer og programmer (lovbek. nr. 939 af 3. juli 2013). Planforslagene er omfattet af krav om miljøvurdering, da de giver mulighed for anlæg, der er omfattet af lovens bilag 4, stk. 3a: Industrianlæg til fremstilling af elektricitet, damp og varmt vand (projekter, som ikke er omfattet af bilag 3). Det er vurderet, at planforslagene ikke er omfattet af lovens undtagelsesbestemmelser, 3, stk. 2,. Særligt grundet anlæggenes arealmæssige omfang og placeringer. Kommunen skal i visse tilfælde vurdere virkning på miljøet (VVM) af et konkret projekt (bek. nr af 6. november 2014) Planlægningen giver mulighed for solcelleanlæg, der er omfattet af lovens bilag 3, stk. 3a: Industrianlæg til fremstilling af elektricitet, damp og varmt vand. Der kan således være krav om en VVM screening og eventuelt efterfølgende VVM redegørelse og VVM tilladelse til anlæggene. En VVM tilladelse erstatter ikke tilladelser efter anden lovgivning. De kriterier, der skal anvendes ved vurdering af, om et anlæg kan få væsentlig indvirkning på miljøet, jf. 3, stk. 2 og 3 i ovennævnte bekendtgørelse er projektets karakteristika, projektets placering og den potentielle miljøpåvirkning. Lokalplanforslagene er udarbejdet på baggrund af et konkret projekt for etablering af solcelleanlæg på udpegede lokaliteter. Idet der er samtidighed mellem plan og projekt og at der er krav om miljøvurdering af forslag til kommuneplantillæg og lokalplanforslag, er de konkrete projekter vurderet VVM-pligtige. Med baggrund i ovenstående, er der udarbejdet en miljørapport, der er en kombineret miljøvurdering og VVM redegørelse. Miljørapporten er i offentlig høring sammen med lokalplanforslagene. BORGERINDDRAGELSE Forud for udarbejdelse af kommuneplantillæg 17, har der i efteråret 2014 været fremlagt et debatoplæg, hvor borgere, interesseorganisationer, foreninger, myndigheder og interesserede har haft mulighed for at komme med forslag og ideer til planlægningen. I forlængelse af ovenstående, er der som følge af afgørelse om miljøvurdering og VVM-pligt, fremlagt debatoplæg herfor i maj Behandlingen af emnerne i høringssvarene kan ses i den tilhørende miljørapport (VVM-redegørelse og miljøvurdering). Randers Kommune side 2\n3 Kommuneplantillæg Kommuneplantillæggets indhold udlægger nye rammeområder for tekniske anlæg på de tre lokaliteter. Områderne har en samlet størrelse på ca. 99 ha. Rammeområde Mejlby 5.05.T.1 omfatter ca. 36,6 ha Rammeområde Gimming 5.00.T.23 omfatter ca. 27,3 ha Rammeområde Rejstrup 4.00.T.18 omfatter ca. 35,1 ha Områderne kan anvendes til tekniske anlæg, solcelleanlæg med tilhørende faciliteter og bliver fastholdt i landzone. Planforslaget sikrer endvidere, at byggeri og tekniske anlæg i områderne må have en maksimal højde på 2,5 meter og at områderne skal afskærmes med beplantningsbælter. I rammebestemmelserne bliver der også fastlagt vejadgang til rammeområderne. Endelig fastlægger rammebestemmelserne, at der i rammeområderne kan etableres indhegning til græssende dyr, og at områderne skal tilbageføres til jordbrugsformål, når solcelleanlæggene ikke længere er i drift. Rammebestemmelser for rammeområderne 5.05.T.1, 5.00.T.23, 4.00.T.18 samt de nye afgrænsninger af rammeområderne fremgår af side Kommuneplantillægget fastlægger en ny generel retningslinje for større teknisk energianlæg samt udpeger tre områder, hvor der kan opføres solcelleanlæg. Retningslinjen bliver fastlagt, fordi projektet for solcelleanlæggene er vurderet til at være VVM-pligtigt. Ifølge Planloven skal VVM-pligtige anlæg udpeges med en retningslinje. Den nye retningslinje og de arealrelaterede afgrænsninger fremgår af side 11. Forhold til anden planlægning Statslige interesser i kommuneplanlægningen I oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen2013 er der ikke fastlagt nærmere angående solenergianlæg, hvorfor der som supplement i juni 2013 er udsendt Naturstyrelsens vejledende udtalelse om opsætning af solenergianlæg. Jævnfør denne bør solenergianlæg i lighed med andre tekniske anlæg, som ikke er afhængig af placering i det åbne land, placeres i tilknytning til byområder, jf. by- og landzoneprincipperne. Det er dog Naturstyrelsens vurdering, at der kan være konkrete tilfælde, hvor en bynær placering ikke er mulig. I planforslag for tekniske anlæg som ønskes placeret i det åbne land, skal der redegøres for den foreslåede placering. De foreslåede placeringer for solcelleanlæg ligger i det åbne land. Den følgende redegørelse indeholder argumentation for, hvorfor en byområdenær placering i de konkrete tilfælde ikke er mulig ud fra afvejning ift. Kommunens byområder samt funktionelle, æstetiske samt miljø- og naturmæssige hensyn. Lovgivning og anden kommunal planlægning I henhold til gældende lovgivning og planlægning er der en række lokaliteter, hvor der som udgangspunkt ikke kan etableres større tekniske (energi)anlæg. På andre lokaliteter vil det kun i særlige tilfælde og efter en konkret vurdering, være muligt at etablere større tekniske (energi)anlæg, hvis det er foreneligt med udpegningsgrundlaget for områderne. Det drejer sig dels om beskyttede naturtyper, beskyttelses- og byggelinjer jf. naturbeskyttelsesloven og museumsloven samt kommuneplanens retningslinjer for det åbne land. Disse er alle behandlet i miljørapporten og i de enkelte lokalplaner. Randers Kommune side 3\n4 Kommuneplantillæg Afvejning i forhold til placering ved kommunens byområder Randers Kommune har et samlet areal på ca ha og ca indbyggere. Der er ingen udlagte, uudnyttede og/eller sammenhængende erhvervsområder, områder til tekniske anlæg og perspektivarealer, der kan rumme solcelleanlæg med et omfang, som de ansøgte anlæg. Særligt ikke når det er intentionen, at kommunen fortsat skal kunne tilbyde attraktive ejendomme til nye erhvervsvirksomheder og at det tages i betragtning, at det er et statsligt krav, at nye erhvervsvirksomheder placeres bynært. Hvis solcelleanlæg placeres i et udlagt, uudnyttet erhvervsområde, vil anlægget i væsentlig grad begrænse den tiltænkte erhvervsudvikling det pågældende sted. På baggrund heraf, er det indledningsvist vurderet, at der skal udlægges nye arealer til formålet. Randers Kommune er opdelt i Randers by (hovedby), 3 centerbyer, 6 lokalbyer, 8 mindre byer, 54 landsbyer og 17 mindre landsbyer. For flere byer er bystørrelsen i sig selv, en særlig udfordring, i forhold til at kunne placere solcelleanlæg med et omfang på ca ha i eller i tilknytning til eksisterende byområde. Byområderne kan være bosætningsbyer, rummer ikke tilstrækkeligt med ledige arealer, eller har i forhold til deres størrelse nået et mætningspunkt for udlæg af nye arealer i størrelsesordenen ca ha. Byområder er afhængige af anvendelser, som kan tilføre byerne liv og arbejdskraft. Derudover kan placeringen af så store solcelleanlæg, i eller i tilknytning til eksisterende byområder, skabe en uhensigtsmæssig barriere mellem bymidten og andre bymidteafhængige anvendelser, som grundet en byområdenær placering af solcelleanlægget kan blive placeret i byområdernes periferi. Dette vil på sigt skabe en usammenhængende bystruktur præget af livløse solcelleområder og afkoblede byanvendelser. I den følgende gennemgang af kommunens byer tager afvejningen, i forhold til placering, udgangspunkt i dels omfanget af de påtænkte solcelleanlæg og dels om anvendelsen til et teknisk anlæg er forenelig med øvrige udpegninger for byområderne. Hovedbyen randers Randers er kommunens langt største by. Byen dækker et areal på ca ha og har ca indbyggere. Randers by er kommunens kommunecenter, beliggende i byzone. Området er især karakteriseret ved kyststrækningen langs Randers Fjord og Gudenå samt den tætte bymæssige bebyggelse. En gennemgang af de udlagte rammeområder til erhvervsformål ved Randers viser, at der ikke findes uudnyttede erhvervsarealer, der kan rumme store solcelleanlæg. Placering af store solcelleanlæg vil indebære, at der skal udlægges nye arealer til formålet. Det vurderes ikke at være hensigtsmæssigt at placere et større solcelleanlæg ved byen, grundet: Risikoen for at skabe livløse områder til tekniske anlæg, der væsentligt vil begrænse mulighederne for byudvikling i kommunens hovedby, Placering af områder med særlige naturbeskyttelsesinteresser, bevaringsværdige landskaber og specifikke geologiske bevaringsværdier. Centerbyerne Kommunens tre større byer, Langå, Assentoft og Spentrup fungerer som Randers Kommunes centerbyer. Centerbyerne er beliggende i byzone. Langå Langå har en unik, naturskøn beliggenhed ved Gudenå, som giver mulighed for rekreation i umiddelbar nærhed af byen. Langå er omgivet af stejle dalsider, som er dækket af skov ned mod Gudenå. Langås placering i det kuperede landskab giver byen karakter og identitet, og det er tydeligt, at Gudenå-landskabet har stor betydning for byen. I det flade landskab mod øst, umiddelbart op til Gudenå, er der eng- og skovarealer, hvor den mindre Egeskov og de lidt større Nørskov og Løjstrupskov dikterer landskabets udtryk. Langå ligger i et flot og markant landskab, præget af Randers Kommune side 4\n5 Kommuneplantillæg Gudenådalen. Byen bør udvikle sig med respekt for landskabet og naturværdierne. Kontakten mellem byen og landskabet er unik og sårbar, særligt i byens østlige og sydlige del. Erhvervsarealerne ved Langå er koncentreret i byens nordlige ende. En gennemgang af de udlagte erhvervsarealer viser, at der ikke findes erhvervsareal, som arealmæssigt kan rumme et stort solcelleanlæg. Placering af store solcelleanlæg vil som følge heraf indebære, at der skal udlægges nye arealer til formålet. Assentoft Assentoft er indbyggermæssigt Randers Kommunes næststørste by. De mange boligområder med primært parcelhuse, der kendetegner Assentoft i dag, er resultat af de sidste 50 års udvikling. De første parcelhuskvarterer blev anlagt i 1960 erne i byens vestlige del, og nye boligområder har siden bredt sig mod nord og øst til store dele af byen. De seneste år er udviklingen fortsat med nye udstykninger øst for byen med både storparceller og rækkehuse. Den markante udvikling og Assentofts popularitet som boligby skyldes ikke mindst bydelens naturskønne beliggenhed og store landskabelige kvaliteter. Assentofts erhvervsarealer er lokaliseret mod syd, med et stort sammenhængende erhvervsområde, Virkevangen, syd for Gl. Grenåvej. Arealerne er attraktivt beliggende mellem den gamle hovedvej og omfartsvejen med let adgang til motorvejen. En gennemgang af de udlagte erhvervsarealer viser, at der findes et erhvervsareal, som arealmæssigt kan rumme et solcelleanlæg på ca. 25 ha. Det drejer sig om 2.01.E.5 nord for Grenåvej. Der er udarbejdet lokalplan for området. Formålet med udarbejdelse af lokalplan 516 er at sikre et fortsat udbud af erhvervsgrunde i Assentoft samt at udbygge erhvervsområdet Virkevangen med 2. etape i henhold til kommuneplanens byudviklingsplan. Placering af store solcelleanlæg vil som følge heraf indebære, at der skal udlægges nye arealer til formålet. Spentrup Spentrup består af en oprindelig landsby med kirken som centrum og en stationsby på den nedlagte jernbane fra Randers til Hadsund. Kirkebyen og stationsbyen har i mange år fremstået som én samlet by. Der er siden 1970 erne sket en udbygning af Spentrup med boliger i form af rækkehuse og parcelhuse, så byen nu fungerer som en boligby i Randers opland. De seneste år er udviklingen fortsat med nye udstykninger. Der er rundt om Spentrup udlagt 5 områder til fremtidig byudvikling. Disse områder støder op til den eksisterende bymæssige bebyggelse. Spentrup ligger i et meget fladt landskab, og der er kun få steder med større terræn-formationer. De forekommer primært i forbindelse med de vandløb, der er i området. Spentrup-Hastrup Bæk løber i et mindre dalstrøg, der slår et meget fint slag ind omkring Spentrup Kirke. Kirken ligger flot ud mod det åbne faldende landskab ned mod slaget. Syd for Spentrup løber Kousted Å og Køllebæk i to mindre strøg. De tre dalstrøg indrammer tilsammen det hævede plateau, som Spentrup ligger på. Spentrups erhvervsarealer er lokaliseret mod nord ved Industrivej mellem Hvidstenvej og Skaldhøjvej. Området har god tilgængelighed med vejadgang både fra Hvidstenvej og fra Skaldhøjvej. En gennemgang af de udlagte erhvervsarealer viser, at der ikke findes erhvervsareal, som arealmæssigt kan rumme et stort solcelleanlæg. Placering af store solcelleanlæg vil som følge heraf indebære, at der skal udlægges nye arealer til formålet. Byen er desuden placeret i område med særlige drikkevandsinteresser (OSD). Samlet vurdering for centerbyerne Muligheden for udlæg af nye arealer begrænses af eksisterende infrastruktur af vejnet, naturinteresser, ønsker om skovrejsning og beliggenheden af eksisterende og påtænkte boligområder. På den baggrund vurderes det ikke at være hensigtsmæssigt at placere et større solcelleanlæg i tilknytning til kommunens tre centerbyer. Lokalbyerne De 6 byer Fårup, Harridslev, Havndal, Stevnstrup, Øster Bjerregrav og Øster Tørslev fungerer som Randers kommunes lokalbyer. En gennemgang af de udlagte rammeområder til erhvervsformål ved lokalbyerne viser, at der ikke findes uudnyttede erhvervsarealer, der kan rumme store solcelleanlæg. Placering af store solcelleanlæg vil kræve, at der udlægges nye arealer til formålet. Randers Kommune side 5\n6 Kommuneplantillæg Samlet vurdering for lokalbyerne Muligheden for udlæg af nye arealer begrænses af specifikke geologiske bevaringsværdier, bevaringsværdige landskaber, naturinteresser, ønsker om skovrejsning og beliggenheden af eksisterende og påtænkte boligområder. På den baggrund vurderes det ikke at være hensigtsmæssigt at placere et større solcelleanlæg i tilknytning til kommunens lokalbyer. Mindre byer De mindre byer Asferg, Gjerlev, Hald, Haslund, Mellerup, Råsted, Udbyhøj og Ålum, beliggende i byzone, er blandt andet karakteriseret ved, at der ikke er udlagt rammer for erhverv. For de byer, hvor der er rammer, findes der ikke uudnyttede arealer, der kan rumme store solcelleanlæg. Placering af solcelleanlæg vil derfor kræve, at der udlægges nye arealer til formålet. Samlet vurdering for mindre byer Muligheden for udlæg af nye arealer begrænses af specifikke geologiske bevaringsværdier, bevaringsværdige landskaber, naturinteresser, ønsker om skovrejsning og beliggenheden af eksisterende og påtænkte boligområder. På den baggrund vurderes det ikke at være hensigtsmæssigt at placere et større solcelleanlæg i tilknytning til kommunens mindre byer. Landsbyer Randers Kommune har 54 landsbyer beliggende i landzone: Albæk, Bjergby, Blenstrup, Borup, Dagsvad, Dalbyneder, Dalbyover, Dyrby, Enslev, Gassum, Gimming, Grensten, Helstrup, Hvidsten, Hørning, Jebjerg, Karlslund, Kastbjerg, Knejsted, Kondrup, Kousted, Kærby, Langkastrup, Lem, Lindbjerg, Linde, Læsten, Mejlby, Munkdrup, Nørbæk, Råby, Støvring, Svinding, Sødring, Sdr. Borup, Stouby, Sønderbæk, Tebbestrup, jærby, Torup, Tvede, Tørring, Tånum, Udbyneder, Udbyover, Uggelhuse, Vestrup, Vinstrup, Værum, Væth, Ølst, Øster Velling og Årslev. Der findes ingen uudnyttede erhvervsarealer, som kan anvendes til store solcelleanlæg i tilknytning til landsbyerne. Placering af solcelleanlæg vil derfor kræve, at der udlægges nye arealer til formålet. Samlet vurdering for landsbyer Muligheden for udlæg af nye arealer begrænses for hovedparten af landsbyerne af specifikke bevaringsværdier. Dog er der fundet mulighed for placering af solcelleanlæg i tilknytning til Mejlby. Placeringer i forhold til landsbyen er vist på side 8. Mindre landsbyer Der ligger 17 mindre landsbyer, i landzone, i Randers Kommune: Ammelhede, Askildrup, Binderup, Floes, Fløjstrup, Ginnerup, Jennum, Moeskær, Over Fussing, Robdrup, Stånum, Terp, Trudstrup, Venning, Klattrup, Stangerum, Østrup og Krogsager. Samlet vurdering for mindre landsbyer Landsbyerne kan knap karakteriseres som byområder, og placering af solcelleanlæg ved disse mindre landsbyer, vurderes at kunne sidestilles med en placering i det åbne land. Funktionelle hensyn Koncentration af tekniske anlæg De påtænkte solcelleanlæg ved Gimming og Rejstrup placeres i tilknytning til eksisterende tekniske anlæg i form af vindmøller og en større transformatorstation (og dertil hørende master gennem landskabet) hvilket vil give synergieffekter, samt mindske den samlede forstyrrelse i landskabet. En koncentration af tekniske anlæg i det åbne land er i overensstemmelse med de overordnede land- og byzoneprincipper. En koncentration af tekniske anlæg, som producerer vedvarende energi, kan medvirke til at øge bevidstheden om bæredygtig energiproduktion. I en tid hvor dette er af afgørende betydning for fremtidens energiforsyning og omstilling fra fossile brændsler til energiproduktion og kommunens klimamål for CO 2 -reduktion, synes det at være af afgørende betydning, at bevidstheden omkring dette øges. Randers Kommune side 6\n7 Kommuneplantillæg Anvendelse af eksisterende elforsyningsnet Samfundsøkonomisk er placering af store solcelleanlæg i tilknytning til de eksisterende tekniske anlæg at foretrække. På disse lokaliteter findes allerede transformatorstationer, som uden væsentlige ombygninger har den fornødne kapacitet til at overføre den producerede strøm fra solcelleanlæggene videre ud på el-nettet. Vurdering af placering på de enkelte lokaliteter generelt for alle lokaliteter Ved etablering af et solcelleanlæg på arealet stilles krav om etablering af afskærmende beplantningsbælte. Anlægget forventes dog at være synligt i en årrække, før beplantningen er tilstrækkeligt udvokset til at virke afskærmende, og derved mindske indkigget til anlægget. Der tillades ikke byggeri højere end 2,5 meter over terræn. Solcellepanelerne skal fremstå ensartet i type, farve og størrelse og rækkerne skal være øst-vestgående med en ensartet afstand mellem rækkerne. Kravene skal medvirke til at skabe så rolige og harmonisk synende anlæg som muligt. Der er tale om store anlæg til produktion af vedvarende energi. Dog er det ikke-blivende-anlæg, der efter endt drift, giver mulighed for at tilbageføre arealerne til jordbrugsformål. Randers Kommune side 7\n8 Kommuneplantillæg mejlby - lokalplan 628 Arealet ligger i umiddelbar tilknytning til landsbyen Mejlby, hvilket er i overensstemmelse med retningslinjerne for placering af solcelleanlæg. Der er en eksisterende infrastruktur for elproduktion i området, idet byens kraftvarmeværk et koblet på som elproducent. Arealet ligger i område med særlige drikkevandsinteresser. Etablering af et solcelleanlæg, holdt op imod en fortsat konventionel landbrugsdrift vurderes at kunne medføre en positiv effekt i forhold til beskyttelse af grundvandet. Anvendelse af arealerne til solcelleanlæg vil medføre, at der tages særlig værdifuld landbrugsjord ud af drift. Solcelleanlæg er tekniske anlæg med en begrænset levetid. Anlæggene giver mulighed for en tilbageførsel af arealerne til landbrugsdrift, når produktion af vedvarende energi ophører. Der henvises i øvrigt til miljørapporten. Randers Kommune side 8\n9 Kommuneplantillæg gimming - lokalplan 629 Lokalplanområdet er beliggende indenfor en afstand af ca meter til Harridslev og Gimming. De nærmeste naboer til lokalplanområdet er fritliggende gård- og boligejendomme. Arealet er beliggende i et område med andre tekniske anlæg - vindmøller, hvilket medfører en mulig synergi i forhold til udnyttelse af den eksisterende infrasturktur på elnettet. Arealet ligger i område med særlige drikkevandsinteresser. En etablering af et solcelleanlæg, holdt op imod en fortsat konventionel landbrugsdrift vurderes at kunne medføre en positiv effekt i forhold til beskyttelse af grundvandet. Planområdet ligger indenfor kystnærhedszonen. Dog i en sådan afstand, at anlægget ikke vurderes at få nogen væsentlig negativ indvirkning på kystnærhedszonen langs Randers Fjord. Anvendelse af arealerne til solcelleanlæg vil medføre, at der tages særlig værdifuld landbrugsjord ud af drift. Solcelleanlæg er tekniske anlæg med en begrænset levetid. Anlæggene giver mulighed for en tilbageførsel af arealerne til landbrugsdrift, når produktion af vedvarende energi ophører. Lokalplanområdet er i den sydlige del afgrænset af beskyttede diger. Der er tale om 2 flotte, velbevarede jorddiger. Digerne er ca. 2 meter brede og op til 1,5 meter høje og bevokset med græs. Digerne er omfattet af museumslovens 29a. Der må ikke ske beskadigelse eller ændringer af digerne ligesom beplantningsbælterne ikke må etableres på digerne. Beplantningsbæltet skal etableres i en afstand på mindst 5 meter fra de beskyttede diger. Der henvises i øvrigt til miljørapporten. Tilføjelse jf. supplerende redegørelse til Erhvervsstyrelsen: I forhold til Gimming, 5.00.T.23, er der tale om, at rammeområdet er indplaceret midt imellem eksisterende bymæssige bebyggelser Randers Øst, Gimming og Harridslev, samt indplaceret tæt op af et større teknisk anlæg med 5 stk. 70 m høje vindmøller nord for Vestrup (jf. lokalplan 36). Rammeområdet ligger oppe på et større moræneplateau, mindst 700 m nord-vest fra en stenalderkystskrænt, hvor Tjærbyvej og landsbyerne Tjærby og Vestrup markere overgangen fra stenalderkystlinjen til det ca. 1,7 km brede bælte af lave eng-arealer af hævet stenalder-havbund nord for Randers Fjord. Det er kommunens vurdering, at et solcelleanlæg indenfor rammeområdet ikke i nævneværdig grad vil blive synlig, eller fremtræde skæmmende, set fra kysten eller andre områder, når der er etableret afskærmende beplantning hele vejen rundt om rammeområdet, som krævet i kommuneplantillægget og lokalplanen. Rammeområdet er desuden placeret tæt op ad den eksisterende infrastruktur til energiforsyning i forhold til vindmøllerne ved Vestrup. Randers Kommune side 9\n10 Kommuneplantillæg Rejstrup - lokalplan 630 Lokalplanområdet er beliggende nord for Rejstrup. De nærmeste naboer til planområdet er fritliggende gård- og boligejendomme. Mod øst grænser lokalplanområdet op til Skals Ådal - et særligt karakteristisk ådalslandskab. Det vurderes dog, at landskabet i og vest for lokalplanområdet kan rumme tekniske anlæg, uden at landskabets karakter eller skala bliver påvirket i negativ retning - mens solcelleanlægget, fra lokaliteter øst for området kan fremstå med en størrelse der ikke harmonerer med landskabet. Der er ikke registreret lokaliteter, hvor det det er vurderet, at det planlagte anlæg i væsentlig grad vil påvirke oplevelsen af det bevaringsværdige landskabsområde i negativ retning. Cirka 500 meter vest for området ligger en eksisterende transformatorstation - hvilket muliggør udnyttelse af eksisterende infrastruktur ved opkobling af strømproduktion fra anlægget til elforsyningsnettet. Anvendelse af arealerne til solcelleanlæg vil medføre, at der tages særlig værdifuld landbrugsjord ud af drift. Solcelleanlæg er tekniske anlæg med en begrænset levetid. Anlæggene giver mulighed for en tilbageførsel af arealerne til landbrugsdrift, når produktion af vedvarende energi ophører. Lokalplanområdet er mod øst, vest og nord, og delvist mod sydafgrænset af beskyttede diger. De beskyttede diger er del af den gamle fægang eller fævej Østerkæret, dvs. den vej, der førte fra landsbyen ud til græsgangene. Mange af digerne er velbevarede og digerne i lokalplanområdet udgør en del af en større sammenhæng, der har en stor kulturhistorisk fortælleværdi, stor biologisk værdi i form af den unikke flora, som findes på digerne og stor landskabelig værdi. Digerne er omfattet af museumslovens 29a. Der må ikke ske ændringer af digerne ligesom beplantningsbælterne ikke må etableres på digerne. Der henvises i øvrigt til miljørapporten. Randers Kommune side 10\n11 Kommuneplantillæg Bestemmelser Kommuneplan 2013 for Randers Kommune beskriver ikke de generelle retningslinjer for placering af større tekniske (energi)anlæg. Nedenstående retningslinje overføres med dette kommuneplantillæg 17 til retningslinjerne i Kommuneplan 2013, afsnit 4 Energi og råstoffer. Generelle retningslinjer for større tekniske (energi)anlæg Mål: Fremme bæredygtig energiproduktion ved at muliggøre etablering af større tekniske energianlæg. Tage hensyn til de natur-, landskabs- og oplevelsesmæssige kvaliteter i det åbne land. Minimere inddragelsen af landbrugsjord til ikke jordbrugsmæssig anvendelse. Retningslinjer: 1. Større tekniske (energi)anlæg skal så vidt muligt placeres i eller i tilknytning til byområder. 2. Ved placering i det åbne land skal dette så vidt muligt ske i tilknytning til eksisterende tekniske anlæg i det åbne land (fx større vindmøller), gårdanlæg eller bebyggelser. Bemærkning Retningslinjen skal sikre, at større tekniske anlæg så vidt muligt placeres i eller i tilknytning til eksisterende byområder. Hvor dette ikke er muligt sikrer retningslinjen, at arealforbruget til ikke jordbrugsmæssige formål minimeres mest muligt. Derudover er det et formål, at hindre spredt bebyggelse/anlæg i det åbne land. Ved så vidt muligt at placere anlæggene i tilknytning til øvrige tekniske anlæg i det åbne land, kan der være mulighed for hel eller delvis anvendelse af allerede etablerede teknikhuse, tilslutninger til el-nettet mv. Større tekniske (energi)anlæg, herunder solcelleanlæg, vil som udgangspunkt være lokalplanpligtige, men bør fastholdes i landzone (landzonelokalplan). 3. Anlæggene må som udgangspunkt ikke etableres, så de er neget synlige fra overordnede veje og stier eller fra rekreative støttepunkter som fx p-pladser, friluftsfaciliteter, naturstier, overnatningspladser mv. Bemærkning De rekreative værdier i Randers Kommune er et vigtig aktiv, både for kommunens borgere og for de turister og besøgende, der gæster kommunen. Derfor er det vigtigt at anlæggene placeres sådan, at de ikke skæmmer udsigten eller oplevelsen fra de områder, hvor mange mennesker nyder deres fritids- og rekreative interesser. VVM-RETNINGSLINJE FOR TRE SOLCELLEANLÆG Med kommuneplantillæget udpeges tre områder til solcelleanlæg ved Mejlby, Gimming og Rejstrup. De arealrelaterede afgrænsninger til retningslinjen er vist under Nye rammebestemmelser. Desuden tilføjes i afsnit 1.8 Vurdering af virkning på miljøet VVM følgende tekst: Solcelleanlæg: Solcelleanlæg ved Mejlby, Gimming og Rejstrup Kommuneplantillæg, VVM-redegørelse. Randers Kommune side 11\n12 Kommuneplantillæg Vedtagelsespåtegning Forslag til er vedtaget af Randers Byråd den 22. juni 2015 og offentliggøres efter reglerne herom i planloven. Claus Omann Jensen Borgmester hans Nikolaisen Kommunaldirektør Forslaget til kommuneplantillæg 17 er i henhold til planlovens 24, stk. 3 offentliggjort i perioden fra 2. juli 2015 til den 27. august er vedtaget endeligt den 26. oktober Claus Omann Jensen Borgmester hans Nikolaisen Kommunaldirektør Offentlig bekendtgørelse er offentligt bekendtgjort den 17. december Randers Kommune side 12\n13 Kommuneplantillæg Nye rammebestemmelser 5.05.T.1 ved Mejlby Plannummer Plannavn Generel anvendelse Områdets anvendelse Specifik anvendelse Max. højde Zonestatus Fremtidig zonestatus Øvrige bestemmelser 5.05.T.1 Solcelleanlæg ved Mejlby Teknisk anlæg (solcelleanlæg) Bebyggelse til teknisk anlæg. Solcelleanlæg samt de for anlæggets drift nødvendige tekniske installationer 2,5 meter Landzone Landzone Solcellepaneler skal fremstå ens, hvad angår type, farve og størrelse. Solcellepaneler skal opstilles i lige, øst-vest-gående rækker, med en ensartet afstand mellem rækkerne. Højde på byggeri og solcellepaneler må ikke overstige 2,5 meter over terræn. Solcellepaneler skal antirefleksbehandles. Området skal indhegnes og afskærmes af beplantningsbælte. Der kan etableres indhegninger og faciliteter til græssende dyr. Området ligger i landzone og skal ved fremtidig lokalplan forblive i landzone. Området skal overgå til jordbrugsformål, når solcelleanlægget ikke længere er i drift. Randers Kommune side 13\n14 Kommuneplantillæg 5.05.T.1 Randers Kommune side 14\n15 Kommuneplantillæg Nye rammebestemmelser 5.00.T.23 ved Gimming Plannummer Plannavn Generel anvendelse Områdets anvendelse Specifik anvendelse Max. højde Zonestatus Fremtidig zonestatus Øvrige bestemmelser 5.00.T.23 Solcelleanlæg ved Gimming Teknisk anlæg (solcelleanlæg) Bebyggelse til teknisk anlæg. Solcelleanlæg samt de for anlæggets drift nødvendige tekniske installationer 2,5 meter Landzone Landzone Solcellepaneler skal fremstå ens, hvad angår type, farve og størrelse. Solcellepaneler skal opstilles i lige, øst-vest-gående rækker, med en ensartet afstand mellem rækkerne. Højde på byggeri og solcellepaneler må ikke overstige 2,5 meter over terræn. Solcellepaneler skal antirefleksbehandles. Området skal indhegnes og afskærmes af beplantningsbælte. Der kan etableres indhegninger og faciliteter til græssende dyr. Området ligger i landzone og skal ved fremtidig lokalplan forblive i landzone. Området skal overgå til jordbrugsformål, når solcelleanlægget ikke længere er i drift. Randers Kommune side 15\n16 Kommuneplantillæg 5.00.T.23 Randers Kommune side 16\n17 Kommuneplantillæg Nye rammebestemmelser 4.00.T.18 ved Rejstrup Plannummer Plannavn Generel anvendelse Områdets anvendelse Specifik anvendelse Max. højde Zonestatus Fremtidig zonestatus Øvrige bestemmelser 4.00.T.18 Solcelleanlæg ved Rejstrup Teknisk anlæg (solcelleanlæg) Bebyggelse til teknisk anlæg. Solcelleanlæg samt de for anlæggets drift nødvendige tekniske installationer 2,5 meter Landzone Landzone Solcellepaneler skal fremstå ens, hvad angår type, farve og størrelse. Solcellepaneler skal opstilles i lige, øst-vest-gående rækker, med en ensartet afstand mellem rækkerne. Højde på byggeri og solcellepaneler må ikke overstige 2,5 meter over terræn. Solcellepaneler skal antirefleksbehandles. Området skal indhegnes og afskærmes af beplantningsbælte. Der kan etableres indhegninger og faciliteter til græssende dyr. Området ligger i landzone og skal ved fremtidig lokalplan forblive i landzone. Området skal overgå til jordbrugsformål, når solcelleanlægget ikke længere er i drift. Randers Kommune side 17\n18 Kommuneplantillæg 4.00.T.18 Randers Kommune side 18\n19 Sammenfattende redegørelse - solcelleanlæg ved Mejlby, Gimming og Rejstrup Udarbejdet i henhold til Miljøvurderingslovens 9, stk. 2, omhandlende: Lokalplan 628, 629, 630 og kommuneplantillæg 17 til Kommuneplan 2013 for Randers Kommune, med tilhørende miljøvurdering\n20 Forord Den sammenfattende redegørelse tager udgangspunkt i en oprindelig planlægning for solcelleanlæg på 6 ansøgte lokaliteter i Randers Kommune. Der er udarbejdet lokalplanforslag, kommuneplantillæg samt miljørapport for alle 6 områder. Forslag til planerne og miljørapporten har været i høring, jf. byrådsbeslutning af den 22. juni I forbindelse med den endelige politiske behandling efter gennemført høring har byrådet den 26. oktober 2015 valgt at forkaste 3 af planområderne. De omtalte planer for Havndal (LP 625), Dalbyover (LP 626) og Ilshøj (LP 627) er således ikke længere relevante, men er fortsat indeholdt i miljørapporten. Den sammenfattende redegørelse er, efter den politiske stillingtagen, på bedste vis søgt tilrette, således at indholdet har fokuseret på de 3 vedtagne lokalplanområder ved Mejlby (628), Gimming (629) og Rejstrup (630). 2\n21 1. Indledning og baggrund Randers Kommune har, på baggrund af en konkret ansøgning om etablering af solceller på lokaliteter ved Mejlby, Gimming og Rejstrup, udarbejdet et forslag til tillæg nr. 17 til Kommuneplan 2013, forslag til lokalplan 628, 629 og 630 samt miljørapport (miljøvurdering og VVM-redegørelse). Planforslagene er udarbejdet for at skabe grundlag for etablering af solcelleanlæg på de ansøgte lokaliteter. Bag projektet står en privat virksomhed, Solenergi Danmark. Solenergi Danmark har forud for ansøgning indgået lejeaftaler med de berørte lodsejere. Lokalplanforslag, forslag til kommuneplantillæg og miljørapport har været i offentlig høring i perioden 2. juli til 31. august Randers Kommune har efter udløb af høringsperioden gennemgået de indkomne indsigelser, forslag og bemærkninger til planforslag og miljørapport. I forbindelse med den endelige vedtagelse af planer, der er omfattet af Lov om miljøvurdering af planer og programmer 1, skal der udarbejdes en sammenfattende redegørelse som konklusion på miljøvurderingen, der omfatter følgende punkter: 1. hvordan miljøhensyn er integreret i planen eller programmet, og hvordan miljørapporten og de udtalelser, der er indkommet i offentlighedsfasen, er taget i betragtning, 2. hvorfor den vedtagne plan er valgt på baggrund af de rimelige alternativer, der også har været behandlet, og 3. hvorledes myndigheden vil overvåge de væsentlige miljøpåvirkninger af planen eller programmet 2. Integrering af miljøhensyn Etablering af solcelleanlæg vil indebære, at større arealer skifter karakter fra ubebyggede landbrugsarealer til arealer præget af tekniske anlæg, som vil afstedkomme en miljømæssig påvirkning. Miljørapporten konkluderer, at de væsentligste miljøpåvirkninger er: A. Landskab, kulturhistorie og arkæologi B. Støj C. Trafikale forhold D. Råstoffer og affald E. Luftkvalitet og klima F. Forurenet jord og grundvand G. Plante- og dyreliv samt overfladevand H. Befolkningen og afledte socioøkonomiske virkninger 1 Bekendtgørelse af lov om miljøvurdering af planer og programmer, nr. 939 af 3. juli\n22 A. Landskab, kulturhistorie og arkæologi Der er udarbejdet en landskabsanalyse for hvert af de ansøgte lokalplanområder. Landskabsanalysen indeholder en tematisk gennemgang af de registrerede elementer i landskabet, herunder terræn, bevoksning, bebyggelse, tekniske anlæg, kulturhistoriske elementer og rekreative interesser. Analysearbejdet omfatter en vurdering af elementernes karakteristika, herunder om de enkelte elementer medfører, at landskabet er sårbart overfor en visuel påvirkning fra det planlagte solcelleanlæg. Landskabsanalysen omfatter desuden en analyse af de fremtidige forhold, såfremt solcelleanlægget bliver realiseret. I den forbindelse er der foretaget en overordnet synlighedsanalyse udpegning af de områder eller punkter, hvorfra det planlagte anlæg vil være synligt og dermed påvirke oplevelsen af landskabet. Vurderingen af den visuelle påvirkning er udarbejdet på baggrund af landskabsanalysen, visualiseringer og besigtigelser på de forskellige lokaliteter. Samlet vurderes det, at de planlagte solcelleanlæg kan påvirke oplevelsen af de boliger, der ligger nærmest planområderne særligt i de tilfælde, hvor husene ligger lavt i landskabet og hvor man samtidig kan se langt henover landskabet i planområdet. Det er samtidig vurderet, at man fra visse lokaliteter kan se dele af solcelleanlæg, der står højt i terræn. Solcelleanlæggene vil dermed fremstå som tekniske anlæg i forhold til boligerne. Etablering af afskærmende beplantning rundt om planområderne, vurderes at medvirke til, at solcelleanlæggene ikke bliver så dominerende i landskabet, og at påvirkningen af landskabet derved mindskes. Miljørapporten peger på beplantningsbælter som en afværgeforanstaltning. Lokalplanerne sikrer etablering af minimum 5 meter bred, afskærmende beplantning rundt om lokalplanområderne. Beplantningsbælterne skal bestå af hjemhørende danske arter. Etablering af afskærmende beplantning er en forudsætning for ibrugtagning af anlægget. Høringssvar vedrørende landskab, kulturhistorie og arkæologi Der er kommet 13 indlæg vedrørende landskab og emner relateret til visuelle påvirkninger og beplantningsbælter samt en række bemærkninger fra Museum Østjylland til kulturhistorie og arkæologi: Der gøres indsigelse imod placering af store tekniske anlæg i landskabet. Etablering af solcelleanlæg vil reducere udsynet for de nærmest beliggende beboelser betydeligt. Oplevelsen af det naturskønne bevaringsværdige landskab, de store vidder og de smukke visuelle oplevelser vil forsvinde. Der gøres indsigelse imod etablering af store solcelleanlæg, da det vil medføre en negativ påvirkning af kulturlandskabet. Der efterlyses visualiseringer fra opholdsarealer på ejendomme placeret tæt på anlæggene. Indsiger er uenig i vurderingen vedrørende indvirkning på naboejendomme. Indsigers ejendom er ikke taget i betragtning, på trods af, at den grænser op til arealet. 4\n23 Beplantningsbælter vil ikke virke afskærmende på udsyn til skrånende arealer. Beplantning vil blot medføre en alternativ fratagelse af den nuværende udsigt. Det vil tage flere år, før beplantningen er af en sådan stand, at det afskærmer anlægget. En effektiv afskærmende beplantning er en forudsætning for placering af solceller i det åbne land. Der opfordres til, at skærpe kravet til beplantning, sådan at anlægget er effektivt afskærmet efter 2-3 år. Det foreslås, at hegnet evt. suppleres med lidt hurtigvoksende ammetræer. Etablering af beplantningsbælter vil skygge og derved påvirke afgrøder på naboarealer negativt. Lokalplan 628 Gode formuleringer i afsnittet Kulturhistoriske elementer (side 87). Men det bør nævnes i afsnittet Fortidsminder, at der er et ikke-fredet areal med registrerede fortidsminder i planområdet. Vedr. afsnittet Kulturarv (side 89) mener museet ikke, at vurderingen af påvirkningsgraden af kulturarven alene kan bero på tilstedeværelsen af fredede fortidsminder. Formuleringerne i afsnittet er gode men ikke fuldt ud dækkende. Som Museum Østjylland har oplyst i forbindelse med den arkivalske kontrol er der registreret fortidsminder i form af gårde og marker fra jernalderen i det berørte areal, og at dømme ud fra reliefkort, kan der være overpløjede gravhøje på matrikel 3a. Da der er tale om et område rigt på fortidsminder kan der endvidere være spor efter hidtil uregistrerede fortidsminder i lokalplanområdet. Er ikke enig i vurderingen af, at projektet ikke vil medføre en væsentlig påvirkning af arkæologiske interesser. Denne vurdering kan først tages efter, at arealet er arkæologisk forundersøgt. Lokalplan 629 Vedr. afsnittet Kulturarv (side 108) er museet ikke enig i vurderingen. Som Museum Østjylland har oplyst i forbindelse med den arkivalske kontrol, er der tale om et område rigt på fortidsminder, og der kan være spor efter hidtil uregistrerede fortidsminder i lokalplanområdet. Er derfor ikke enig i vurderingen af, at projektet ikke vil medføre en væsentlig påvirkning af arkæologiske interesser. Denne vurdering kan først tages efter, at arealet er arkæologisk forundersøgt. Lokalplan 630 Afsnittet Kulturhistoriske elementer (side 125) er decideret forkert og skal rettes til: Museum Østjylland oplyser, at der er registreret velbevarede bopladsspor fra ældre jernalder (500 f.kr. til 300 e.kr.) samt agersystemer fra oldtiden på matrikel 4a. Fortidsminderne er kun delvist registreret. Det kan endvidere oplyses, at der rundt om store dele af matriklen er beskyttede sten- og jorddiger. Endvidere er der flere gravhøje syd for Rejstrup, og nord for ved Nørbæk er der udpeget et kulturarvsareal, der viser, at der er tale om et område med offerfund og en delvist undersøgt gravplads fra jernalderen. Matrikel 4a er beliggende på vestsiden af Skals Å et større fjordsystem, der strakte sig næsten fra Randers i øst og ud til Limfjorden i NV. Der er således tale om et område rigt på fortidsminder. De registrerede fortidsminder og topografien indikerer, at der kan være spor efter hidtil uregistrerede fortidsminder i det aktuelle lokalplanområde. De eventuelle fortidsminder er beskyttet af museumslovens 27. Museet anbefaler, at der foretages en arkæologisk forundersøgelse af det berørte areal inden anlægsarbejdet sættes i gang. Dermed kan bevaringsgraden af de kendte fortidsminder erkendes, 5\n24 det kan konstateres, om der er skjulte fortidsminder, og omfanget kan blive afdækket med henblik på en egentlig undersøgelse. Dette for at anlægsarbejdet ikke skal forsinkes unødigt af en arkæologisk undersøgelse. Bygherre bør henvende sig til Museum Østjylland i så god tid som muligt før anlægsstart, så museet har mulighed for at rådgive bygherre i forhold til de konkrete planer. Hvis der under jordarbejdet findes spor af fortidsminder i form af arkæologiske genstande eller anlæg, skal der i henhold til Museumsloven 27, stk. 2 ske standsning af anlægsarbejdet, i det omfang det berører fortidsmindet. Fortidsmindet skal straks anmeldes til Museum Østjylland (tlf ). Vedr. afsnittet Kulturarv (side 127) mener museet ikke, at vurderingen af påvirkningsgraden af kulturarven alene kan bero på tilstedeværelsen af fredede fortidsminder. Formuleringerne i afsnittet er gode men ikke fuldt ud dækkende. Som Museum Østjylland har oplyst i forbindelse med den arkivalske kontrol er der registreret velbevarede bopladsspor fra ældre jernalder (500 f.kr. til 300 e.kr.) samt agersystemer fra oldtiden i planområdet. Da der er tale om et område rigt på fortidsminder kan der endvidere være spor efter hidtil uregistrerede fortidsminder i lokalplanområdet. Er ikke enig i vurderingen af, at projektet ikke vil medføre en væsentlig påvirkning af arkæologiske interesser. Denne vurdering kan først tages efter, at arealet er arkæologisk forundersøgt. De indkomne bemærkninger giver generelt ikke anledning til ændringer i lokalplanerne, dog med undtagelse af området ved Rejstrup. Kommunen har følgende bemærkninger til høringssvarene: Der er tale om store tekniske anlæg, som kan påvirke oplevelsen af landskaberne i de områder anlæggene er placeret. Selv om der kan være landskabelige interesser i de områder, hvor anlæggene søges placeret, medfører dette ikke, at der ikke må bygges noget i områderne. Anlæggene er søgt placeret og udformet under hensyn til omgivelserne herunder tilpasset ved krav om etablering af slørende beplantning, der vi dæmpe anlæggenes påvirkning af landskabet. På særligt skrånende arealer vil der være områder, som set på længere afstand, ikke er fuldt afskærmet af beplantning. Anlægget vurderes i disse tilfælde at fremstå som en ensartet, mørk flade. Kravet om beplantningsbælter er en afværgeforanstaltning, der har til formål at indpasse anlæggene bedst muligt i landskabet. Det er ikke noget krav, at der plantes høje træer. Muligheden er taget med, da de giver mulighed for at skabe læ i området. Der er i lokalplanerne stillet krav om, at beplantningens starthøjde skal være mindst 0,5 meter. Ved denne højde, forventes solcelleanlægget at være synligt de første 5-6 år, mens planterne vokser til. Afvejning af, om der skal etableres ammetræer bør bero på en faglig vurdering af det firma, som varetager arbejdet med etablering af beplantningsbæltet. Lokalplanen hindrer ikke, at der indarbejdes ammetræer i projektet. Ønsker om friholdelse af naboarealer fra skyggevirkninger bør efterkommes. Artssammensætningen bør ændres, efter forslag på borgermødet i Dalbyover. Planforslaget foreslås ændret, sådan at eg, bøg og skovfyr udgår, da disse arter med tiden bliver forholdsvis høje. 6\n25 I øvrigt gælder det, at der uden forudgående tilladelse, på et hvert tidspunkt kan etableres beplantningsbælter i det åbne land. Der er i planlægningen lavet et antal visualiseringer, hvormed det søges belyst, hvilken indvirkning anlæggene får i forhold til oplevelsen af landskabet. Visualiseringerne følger op på besigtigelser i områderne og tager udgangspunkt i helhedsbetragtninger for anlæggene. Forvaltningen vurderer, at de tilvejebragte visualiseringer er dækkende for projektet. Dog er der efterfølgende udarbejdet en visualisering fra ejendommen Østerkæret 28 ved Rejstrup, grundet dennes placering i forhold til terræn for planområdet. Visualiseringen tager udgangspunkt i en indskrænkning af planområdet med ca. 200 meter væk fra skel til ejendommen. Visualiseringen indarbejdes i redegørelse til lokalplan 630 ved den endelige vedtagelse. Forvaltningen foreslår, at planområdet for lokalplan 630 ved den endelige vedtagelse indskrænkes med 200 meter væk fra ejendommen. Dette vil reducere den samlede størrelse af lokalplanområdet. Ændringen vurderes at medføre en væsentlig betydning for ejendommen i forhold til oplevelsen af landskabet samt i forhold til effekten af beplantningsbæltet. Dette fremgår af visualisering og udarbejdede kortbilag. Øvrige kortbilag i lokalplan 630 foreslås rettet efter endelig vedtagelse. Kommuneplantillægget foreslås ændret, så der sikres sammenhæng med lokalplanforslaget. Bemærkninger fra Museum Østjylland vedrører primært miljørapporten og museet har meddelt, at der ikke er bemærkninger til lokalplanerne. Afhjælpende foranstaltninger og overvågning vedrørende landskab, kulturhistorie og arkæologi Kravet om etablering af beplantningsbælter er en afværgeforanstaltning, der har til formål at indpasse anlæggene bedst muligt i landskabet. Randers Kommune vil som myndighed føre tilsyn med, at beplantningsbælteren etableres jf. lokalplanernes bestemmelser. Der lægges ikke op til særskilt overvågning vedrørende kulturarv og arkæologi som reguleres af museumsloven. 7\n26 B. Støj Lokalplanerne giver mulighed for at etablere solcelleanlæg og de for anlæggets drift nødvendige installationer, herunder ubefæstede køreveje i områderne. Anlægsarbejdet vil medføre støj og vibrationer fra de anvendte entreprenørmaskiner og fra ca. 7 transporter pr. hektar af materialer til og fra området. Anlægsarbejdet og trafikken kan være til gene for de nærmeste naboer i anlægsperioden. Aktiviteterne er dog kortvarige, og vil kun i begrænset omfang foregå tæt på naboerne. Efter etableringsfasen, vil den fremtidige støjbelastning af planområderne og deres omgivelser, primært være relateret til invertere og transformerstationer, som placeres spredt over hele arealet. Solcellepanelerne medfører i sig selv ikke støj. Der er gennemført støjberegninger, der redegør for, hvor langt transformerstationer og invertere som minimum skal placeres fra nærmeste nabo, for at det samlede solcelleanlæg overholder de vejledende støjgrænser i skel. De fastsatte afstandskrav i lokalplanerne sikrer, at grænseværdierne overholdes, selv ved fuld drift om natten hvor solcelleanlæggenes drift i realiteten er nedsat, på grund af få solskinstimer. Høringssvar vedrørende støj Indlæg i høringsperioden har omhandlet emner relateret til støj. Indlæggene er koncentreret omkring støjgener fra drift af solcelleanlæggene: Der gøres indsigelse imod etablering af yderligere støjende anlæg i områder, der allerede er præget af støj fra vindmøller. Der stilles spørgsmålstegn ved, om solcellerne kan virke som resonansbund for den allerede generende støj fra vindmøller. Der gøres indsigelse imod bolignær placering af solcelleanlæg, grundet mulighed for lavfrekvent støj. Foreslår at der stilles krav om at inverter og transformator flyttes min. 200 meter væk fra skel. De indkomne høringssvar vedrørende støj giver anledning til ændringer i lokalplanforslagene. Kommunen har følgende bemærkninger. Solcelleanlæggene er omfattet af de gældende regler for støj i det åbne land, og reguleres via miljølovgivningen. Der er lavet støjberegning ved fuld drift på anlægget. Beregningen angiver en værdi på 32,5 db(a), ved en afstand på 16 meter til skel. På baggrund af støjberegningen er det vurderet, at et afstandskrav om 16 meter til skel er tilstrækkeligt til at overholde gældende grænseværdi på 45/40/35 db(a), hvor de 35 db(a) refererer til nat, hvor anlægget ikke er i fuld drift. For at imødekomme ønsker om sikkerhed for, at anlæggene ikke medfører støjgener herunder tage højde for eventuelle usikkerheder ved beregninger, - foreslås lokalplanerne ændret sådan, at afstandskravet til skel ændres fra 16 meter til 64 meter. Herved opnås en væsentlig reduktion i støjniveau, fra 32,5 db(a) ned til 20,5 db(a) - (en reduktion på 8-10 db opfattes som en halvering af støjen). 8\n27 Den beregnede værdi refererer til worst case scenariet. Det vil sige, at det er det maksimale støjniveau om dagen, ved fuld drift på anlægget. Den tilladte grænseværdi ligger fra 45 db(a) om dagen til 40 db(a) om aftenen, mens grænseværdien om natten er på 35dB(A). Et vilkår om et ændret afstandskrav til 64 meter, vil medføre et støjniveau langt under grænseværdien. Det har ikke været mulig at fremskaffe data, der be- eller afkræfter, at solceller skulle reflektere lyd eller forstærke det til gene for naboer. Et eventuelt bidrag fra reflekteret støj vurderes at være så minimalt, at den samlede støjgrænse for solcelleanlægget er overholdt. Afhjælpende foranstaltninger og overvågning vedrørende støj Der lægges ikke op til særskilt overvågning af støj, der er reguleret via miljølovgivningen. Kommunen kan følge op på overholdelse af kravene bl.a. på grundlag af klager. C. Trafikale forhold Solcelleanlæggene vil forøge den trafikale belastning i anlægsfasen, hvor der kan forekomme til- og frakørsel af ca. 7 biler/lastbiler pr. hektar solcelleanlæg. Der kan etableres ca. 5 hektar på en uge. Trafikken kan være til gene for de nærmeste naboer i anlægsperioden. Den øgede trafik er kortvarig og kun i begrænset omfang tæt på naboerne. Efter anlægget er etableret, vil der komme biler årligt til det enkelte område i forbindelse med vedligeholdelse af anlæg og areal. Det drejer sig om ca. én til to servicebiler om måneden. Der etableres ubefæstede køreveje i områderne. Den trafikale belastning vurderes samlet i forhold til den nuværende arealanvendelse til landbrugsdrift at blive reduceret. Høringssvar vedrørende trafikale forhold Et indlæg vedrører trafikale forhold rettet mod vejadgang til lokalplanområderne: Indsiger ejer jorden på begge sider, og ønsker ikke markvejen anvendt til industrielle formål. Vedrørende lokalplan 628. Spangen er en privat fællesvej. Øget belastning af vejen vil påføre ejere en økonomisk belastning. De indkomne høringssvar vedrørende trafikale forhold giver anledning til ændringer i forslag til kommuneplantillæg og lokalplaner. Der bemærkes følgende til høringssvarene. Lokalplan 628: Lodsejer ejer selv det vejareal, der skal anvendes for at tilgå lokalplanområdet. Det vejareal, der kobler Spangen til offentlig vej er ejet af kommunen. Lokalplanen sikrer derved vejadgang til området. Fordeling af udgifter til vedligehold af den private fællesvej kan ikke reguleres 9\nForslag til Ø. Doense HADSUND Hadsund Syd Vive Oue trup y Valsgård Hørby Skoleby Kielstrup Stinesminde Assens Norup Ajstrup Havndal MARIAGER HOBRO Dalbyover Råby Sønder Onsild sild tionsb y Handest Asferg\nSammenfattende redegørelse - solcelleanlæg ved Havndal, Dalbyover, Ilshøj, Mejlby, Gimming og Rejstrup Udarbejdet i henhold til Miljøvurderingslovens 9, stk. 2, omhandlende: Lokalplan 625, 626, 627, 628,\nRanders Kommune side 2. Lokalplan 630. indhold Lokalplan nr. 630. Indhold 2. Vejledning Vejledning 3 Klagevejledning 4\nLOKALPLAN 630 Et solcelleanlæg ved Rejstrup Ø. Doense HADSUND Hadsund Syd Vive Oue trup y Valsgård Hørby Skoleby Kielstrup Stinesminde Assens Norup Ajstrup Havndal MARIAGER HOBRO Dalbyover Råby Sønder\nKommuneplantillæg nr fremlagt i offentlig høring i perioden xx.xx til xx.xx.20xx. Turebylille\nKommuneplantillæg nr. 14 Solcellepark ved Turebylille Forslag - fremlagt i offentlig høring i perioden xx.xx til xx.xx.20xx Tur eby Kommuneplantillæg nr. 14 Turebylille ng bo rgv ej Sydm Vo rdi ej msv\nTillæg nr. 15 til Kommuneplan 2009 2021 for Lemvig Kommune. Solcelleanlæg syd for Kikkenborgvej. nu ændret til tillæg nr. 2 til Kommuneplan 2013-2025\nnu ændret til tillæg nr. 2 til Kommuneplan 2013-2025 FORORD TIL KOMMUNEPLANTILLÆGGET Kommuneplantillægget fastlægger muligheden for at etablere et område til teknisk formål i form af solcelleanlæg syd\nUdkast til endelig vedtagelse Ø. Doense HADSUND Hadsund Syd Vive Oue trup Lokalplan 574 y Valsgård Hørby Skoleby Kielstrup Stinesminde Assens Norup Ajstrup Havndal MARIAGER HOBRO Dalbyover Råby Vindmøller\nLokalplan 349 samt Tillæg 70 til Kommuneplan 2009-2021 for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Nørhede/Hjortmose\nReturadresse Land, By og Kultur - Planlægning Toften 6 6880 Tarm Lokalplan 349 samt Tillæg 70 til Kommuneplan 2009-2021 for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Nørhede/Hjortmose Ringkøbing-s Byråd\nRanders Kommune. side 2. Lokalplanforslag 635. INDHOLD Lokalplan nr Indhold 2 Offentlig høring af lokalplanen 3\nØ. Doense HADSUND Hadsund Syd Vive Oue Forslag til LOKALPLAN 635 trup y Valsgård Hørby Skoleby Kielstrup Stinesminde Assens Norup Ajstrup Havndal MARIAGER HOBRO Dalbyover Tradium Vester Allé og ophævelse


Chelsea Mannings lækager har blandt andet afsløret pinlige detaljer om krigen i Irak og Afghanistan.\nOnsdag d. 18. januar 2017, kl. 03.19\nWashington D.C.. På en af sine sidste dage i Det Hvide Hus valgte præsident Barack Obama tirsdag at skære 28 år af straffen mod whistlebloweren Chelsea Manning.\nDen tidligere efterretningsanalytiker blev i 2013 idømt 35 års fængsel for spionage og for at have lækket 700.000 fortrolige dokumenter fra det amerikanske militær.\nLækagen resulterede i en række pinlige afsløringer om både den amerikanske operation i Irak og Afghanistan og det amerikanske diplomati.\nHerunder følger en række af de mest opsigtsvækkende lækager:\n* Manning lækkede blandt andet en video, der viser, hvordan en amerikansk kamphelikopter angriber en gruppe mennesker på jorden i Bagdad. To af dem viste sig at være ansatte ved nyhedsbureauet Reuters.\nReuters forsøgte siden forgæves at få udleveret en kopi af optagelserne. Efter en undersøgelse af episoden konkluderede det amerikanske militær, at besætningen på helikopteren havde handlet i overensstemmelse med reglerne.\n* Chelsea Manning havde i sit arbejde som efterretningsanalytiker adgang til hærens fortrolige oplysninger om krigen i Irak og Afghanistan.\nManning udleverede knap 400.000 dokumenter om krigen i Irak. De blev offentliggjort i oktober 2010.\n* 25. juli - blot en måned efter at Manning blev anholdt - publicerede WikiLeaks 75.000 tilsvarende dokumenter om krigen i Afghanistan.\nThe New York Times, som deltog i offentliggørelsen, skrev, at dokumenterne gav et "usminket billede af krigen i Afghanistan, der i mange henseender var mere grusom end den officielle skildring."\n* Mannings lækkede også dokumenter om flere end 700 fanger på Guantánamo-basen. Mange af dokumenterne afslørede, at der var meget få beviser mod fangerne på basen.\nFlere end 250.000 dokumenter fra det amerikanske udenrigsministerium blev lækket. Dokumenterne afslørede også, at USA systematisk ignorerede rapporter om mishandling af fanger.\n* For mange i den arabiske verden var det ikke overraskende, at USA rutinemæssig samarbejdede med diktatorer bag lukkede døre. Mannings lækage af dokumenter fra det amerikanske udenrigsministerium var dog med til at kaste lys over det amerikanske dobbeltspil.\nMange mener ifølge Huffington Post, at lækagen kan have været en afgørende faktor for "Det Arabiske Forår" med store folkelige opstande i regionen.\nNogle af dokumenterne afslørede således omfattende korruption i regimet under den tidligere tunesiske præsident Zine El Abidine Ben Ali. De første dokumenter blev lækket i november 2010 - blot to måneder før Ben Ali flygtede ud af landet.


• Køb Primus Gas – Køb online i dag – Se udvalget her\nDe fleste e-handler frembyder efterhånden en hel del forskellige billige metoder til levering til primus gas. Den mest moderne er nu om stunder at få bragt ordren til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente ordren lige når det passer dig. Fragtmuligheden er jo vældig let, samt tit derudover den billigste leveringsmodel.\nDu bør endvidere påtænke at få varerne sendt til din lejlighed eller til hvor du arbejder. Metoden bliver en gang i mellem en tak dyrere, men ligeledes usædvanlig let gængelig ift. primus gas online. Den prisbilligste fragtmetode vil dog utvivlsomt være at du selv henter produkterne, men det nødvendiggør at du har bopæl i nærheden af e-forretningens byggemarked, eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Silvan eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på primus gas er selvfølgelig rigtig essentiel såfremt man har brug for din pakke om et øjeblik, så med det formål er det bestemt væsentligt at man checker den forventede leveringsdato for primus gas. En hel del internet handler – herunder Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – reklamerer med billig levering på næstkommende hverdag på en lang række varer online, hvilket betinges af at bestillingen anbringes forinden et fast klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få produkterne distribueret forinden logistikmedarbejderne drager hjemad.\nEn hel del online outlets frembyder levering uden betaling på primus gas online, men tit kun ifald man handler for et konkret beløb. I øvrigt bør du snuppe den prisbilligste fragtmetode, der i mange tilfælde vil blive at få dem til at bringe bestillingen til et afhentningssted.\nTemmelig mange netbutikker frembyder click-and-collect hvor man køber billig primus gas online og selv henter i butikken. Eksempelvis Silvan, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Stark og Bygma. Byggecentrene tilbyder eksempelvis click-and-collect på primus gas i følgende byer:\nStenløse, Kalundborg, Nørresundby, Køge, Lystrup, Lyngby, Gentofte, Brønderslev, Gladsaxe, Odder, Helsingør, København, Lillerød, Skive, Hedensted, Middelfart, Viborg, Birkerød, Ringsted, Taastrup, Slagelse, Frederiksberg, Holstebro, Odense, Højbjerg, Svendborg, Hobro, Esbjerg, Vanløse, Frederikssund, Brøndby, Nakskov, Risskov, Virum, Tårnby, Allerød, Næstved, Hillerød, Hjørring, Rønne, Hedehusene, Rødovre, Randers, Glostrup, Åbyhøj, Ishøj, Nyborg, Brønshøj, Grenaa, Rudersdal, Vordingborg, Brabrand, Haslev, Kolding, Solrød Strand, Værløse, Vejle, Herlev, Ballerup, Søborg, Albertslund, Korsør, Fredericia, Aarhus, Nykøbing Falster, Aabenraa, Skanderborg, Varde, Vallensbæk, Ølstykke, Kokkedal, Jyllinge, Farum, Horsens, Sønderborg, Roskilde, Hvidovre, Hørsholm, Aalborg, Valby, Struer, Frederikshavn, Holbæk, Nærum, Tilst, Charlottenlund, Dragør, Thisted, Frederiksværk, Ikast, Herning, Greve, Haderslev, og Silkeborg, .\nClick-and-collect af primus gas er tilgængeligt i alle områder af Danmark: Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Østfyn), Jylland (Østjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Midtjylland, Nordjylland, Sydjylland, Vestjylland) og Sjælland (Bornholm, Nordsjælland, Amager, Vestsjælland, Midtsjælland, Sydsjælland, Falster, Lolland, Østsjælland, Hovedstaden).\nSes der på tallene er det klart, at internetbrugere jævnligt kigger efter for eksempel primus gas priser og primus gas tilbud. Derudover ser vi typisk mennesker kigge efter fx køb primus gas, primus gas online og billig primus gas, foruden de udbredte byggecentre som XL-Byg, Stark, 10-4, Davidsen, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus.\nDet er efterhånden ret så nemt for internetbrugere at analysere tilbud på billige primus gas online på forskellige e-forretninger, og ergo har de fleste e-shops været presset til at at nedbringe salgspriserne på primus gas betydeligt, og derudover sikre levering uden betaling.\nMen det kan imidlertid blive rentabelt at eftergå nogle forskellige internet varehuse i Danmark efter tilbud på primus gas online inden du placerer ordren, således at man er sikker på at få fat i den billigste pris. Se ikke kun hos de kendte byggemarkeder som XL-Byg, Davidsen, 10-4, Stark, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus.\nDu bør blot ikke overse, at såfremt en internet forhandler udlover billige primus gas online for en pris som er uhørt tiltalende, bør det for det meste være et symbol på en fup e-handler. Bestillinger med kort er på den anden side indbefattet af et regulativ, hvilket skærmer dig som køber imod uægte shops på nettet.\nVi anbefaler generelt bestillinger med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du benytte en billig afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, hvis du hellere vil betale regningen på primus gas over flere uger. Det foreslåes ofte hos niche webshops, men ikke de udbredte byggemarkeder som fx Stark, Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, Bygma og Silvan.\nNår man ser på tendenserne bliver det tydeligt, at internet shoppere tit leder efter eksempelvis køb primus gas og primus gas tilbud. Derudover oplever man ofte netshoppere søge efter bl.a. billig primus gas, primus gas online og primus gas priser.\nTrustpilot indebærer de facto værdifulde muligheder for at se nøjere på diverse tidligere konsumenters iagttagelser og derved er det smart, at du eftergår internet virksomhedens ratings forud for at du shopper billige primus gas online.\nFacebook yder lige så vel nogle gunstige løsninger til at få indblik i netshoppens popularitet. Derudover ses en del internet forhandlere som gør det muligt at aflevere en kritik af købsoplevelsen, som ydermere burde bruges til at bedømme hvor glade kunderne er.\nFør nogen bestiller billige primus gas online på en webbutik kunne de for at være på den sikre side tage stilling til webshoppens betingelser, men det er i mange tilfælde en omfattende opgave, særligt ved de gængse byggecentre som XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Silvan og Davidsen.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at kontrollere om webshoppen er støttet af e-mærket, da det længe har været en tryghed om at e-shoppen føjer de gældende danske regler, samt at shoppen fra tid til anden revurderes af specialister der forstår reglerne.\nDet giver dig lejlighed til en hjælpende hånd, såfremt du forvoldes vanskeligheder i processen med din handel med primus gas. Tilmed anbefales det at man er vaks omkring de elementære betingelser der kan have indflydelse på købet af primus gas online, eksempelvis hvilken returrettighed forretningen benytter.\nDerfor er det virkelig relevant, at man stadig sikrer sin faktura e-mail, så man fremadrettet kan eftervise sit køb af primus gas, hvad end man har bestilt ved Davidsen, Silvan, Bauhaus, 10-4, Stark, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix eller XL-Byg.


3 Nemme måder at automatisere din markedsføring | Salg og marketing - 2019\nUdgivet I: Salg og marketing • Visninger: 15946\nMarkedsautomatisering er en enkel måde at holde nye kunder op, og det er ikke dyrt eller tidskrævende at oprette. Lær tre måder at komme i gang.\nJeg taler med så mange virksomhedsejere, der stadig ikke forstår vigtigheden af at investere tid og energi i markedsføring. Jeg ville ønske jeg kunne bølge en tryllestav og have hver eneste af dem virkelig "få" magten til markedsføring.\nMarketing er din virksomheds motor til vækst. Og hvis du tænker på markedsføring som et system og sætter det op på en automatiseret (men målrettet og personlig) måde, vil det tage mindre arbejde, end du måske tror at gøre stor indflydelse.\nDerfor er jeg en stor fortaler for markedsføringsteknologi og automation. Software og apps kan nu gøre det tunge løft for mange værdifulde marketingfunktioner. Hvis du bruger lidt tid på at oprette et system, vil det fortsætte med at fungere for dig, mens du tager dig af forretninger andre steder. Her er et par nemme måder at komme i gang med marketingautomatisering.\nEmail marketing er fortsat et af de mest lukrative midler til at nå dit publikum. Faktisk viser undersøgelser, at for hver $ 1 investeret, vil du se et afkast på i gennemsnit $ 38. Hvad der er endnu smukkere om e-mail marketing er, at det er så nemt at automatisere.\nStart med et overbevisende tilbud, der vil lokke folk til at aflevere deres e-mail-adresser på din hjemmeside. Det kan være et gratis hvidbog eller en særlig rapport eller en gratis konsultation. Når de er tilføjet til din liste, bør de modtage en jævn kadence af e-mails, der hjælper med at flytte dem gennem købsrejse til konvertering.\nHusk at matche de meddelelser, du kommunikerer med, hvor dine ledere er i beslutningsprocessen. Hvis dine kundeemner er i bevidstgørelsesfasen, kan du give dem mulighed for at hjælpe dem med at løse et problem. Hvis de er i overvejelsesstadiet, uddanne dem om hvorfor dit produkt er den bedste løsning. Og selvfølgelig skal du sørge for at give klare oplysninger om, hvordan du snakker med en salgsrepræsentant eller foretager et køb, når de er klar til at træffe en beslutning.\nHver e-mail-serie skal have et slutmål. Hvis du sender en serie på fem e-mails, skal alle have en opfordring til handling, som f.eks. "Læs vores specialrapport her." Den sidste email er, hvor du opfordrer folk til at kontakte dig eller købe fra dig; giv dem en overbevisende grund til at gøre netop det.\nE-mail-automatisering kan også bruges til at minde kunderne, når det er på tide at ombestille forsyninger, sende en fødselsdagskupon eller give en opdatering af deres loyalitetsbelønninger.\nEt område med markedsføring, der har potentiale til at være en enorm tid, suger er socialmedier. Hvem er ikke lokket af siren sangen Facebook eller Twitter og whiled væk timer, der kunne have været bedre brugt gør noget andet?\nAutomatisering af det, du deler på sociale medier, holder dig fokuseret på opgaven ved hånden og fjerner fristelsen til at blive trukket ind i et "sødt kattens video-sorte hul." Der er mange sociale medier dashboards til rådighed, såsom Hootsuite eller Sprout Social, der tillader du planlægger aktier på forhånd. Facebook giver dig også mulighed for at gøre det direkte på din virksomhedsside.\nMens du er i dit sociale medier dashboard, skal du se på dine analyser. De er yderst nyttige til at hjælpe dig med at forstå, hvilke sociale aktier der får mest trækkraft i form af aktier, klik og lignende. Brug disse data til at hjælpe med at forme fremtidige kampagner.\nMed de rigtige oplysninger om dit publikum kan du øge dit investeringsafkast dramatisk med markedsautomatisering. Faktisk har 77% af virksomhederne set en stigning i konverteringer siden de begyndte at bruge den.\nDer er endnu et værktøj, der kan gøre din marketingautomatisering endnu mere kraftfuld: kunstig intelligens (AI). Vi ser platforme som chatbots eksplodere i popularitet blandt virksomheder, der er tiltrukket af, at i stedet for at udvide deres kundeservice menneskelige medarbejdere, kan de investere mindre og øge salget som følge heraf.\nAI kan bruge shopperadfærd og indkøb for at komme med forslag til produkter, som kunderne kan lide. Ved hjælp af meddelelsesplatforme som Facebook Messenger kan kunderne spørge chatbot-spørgsmålene for at finde ud af, om en bestemt farve eller størrelse på et produkt er på lager, bede om at blive underrettet, når et produkt er tilgængeligt, eller få forslag baseret på tidligere køb.\nVed at tilpasse tilbud gennem disse interaktioner gør AI det nemmere at sælge til dit publikum.\nRELATEREDE: Marketing Automation Solutions er nu overkommelige for din lille virksomhed\nAdvarselsskilte udover salg, at din virksomhed er falsk\nBranding Lessons fra Reese Witherspoon\nKan jeg give dig nogle tilbagemeldinger?\nSyv grunde til, at kundeservicen svarede til fødevaren på Jack's Stack\nØnsker du at vokse dit salg? Begræns dit marked\nStor kundeservice starter øverst


Et kig på det amerikanske valg 2004: “Demokratiet” viser sit grimme ansigt\nDanish translation of A First Look at U.S. Election 2004: “Democracy” Rears Its Ugly Head by John Peterson (November 4, 2004) ”Jeg vil hellere stemme for noget jeg vil have, og ikke få det, end at stemme for noget jeg ikke vil have, og få det” – Eugene Debs\nDet amerikanske præsidentvalg 2004 markerer endnu et vendepunkt i den amerikanske arbejderklasses bevidsthed, der hurtigt ændrer sig. Resultatet, som ikke burde komme som nogen overraskelse for læsere af marxist.com, skuffede de mange millioner, der oprigtigt troede, de kunne blive fri for Bush ved at stemme på et ”mindre onde”.\nDemokraterne vandt overvældende støtte i de store befolkningscentre med stor koncentration af fagforeningsmedlemmer, minoriteter og fattige generelt. Disse vælgere ser helt klart efter en løsning på den økonomiske og sociale krise, de står over for. For millionvis var støtte til Demokraterne en sund afvisning af Bushs politik og et skift til ”venstre” (i det mindste efter amerikansk målestok). I mangel på et alternativ holdt mange vælgere sig for næsen og stemte på Kerry. Men ved at sætte deres lid til Demokraterne fik de ikke bare det ”mindste onde”; de fik det ”største onde”. John Kerry sagde mere end han ønskede, da han i sin forsoningstale erklærede, at ”vi kan ikke vinde dette valg.” Den vigtigste lære, som kan drages af dette valg er, at arbejdende mennesker ikke kan lade det være op til andre samfundsklassers repræsentanter at udkæmpe vores kampe for os. Vi kan kun stole på vores egne kræfter og organisationer, og vi må bygge et arbejderparti med massebase, der kan forsvare vore interesser.\nFør alle stemmerne endnu var talt op telefonerede Kerry til Bush for at erkende sit nederlag og ønske ham tillykke med sejren. Hovedtemaet i deres samtale var behovet for ”heling” og ”national enhed”. Med Kerrys egne ord er der ”desperat behov for enhed”. Bush fremhævede også dette punkt i sin sejrstale. Begge borgerlige kandidater har indset, at i valgkampens hede har de optændt håb hos millioner, særligt blandt Demokraternes støtter, hvis oprigtige ønsker om en forbedring af deres situation endnu en gang er blevet forrådt. USA er polariseret som aldrig før, og da den ophobede vrede og frustration, som bliver opbygget under overfladen endnu ikke har fundet sit udtryk ved valget, vil den utvivlsomt eksplodere på andre måder i den kommende periode. Det er derfor deres topprioritet at opfordre til enhed, tilgivelse, respekt, gensidig forståelse og så videre. Med andre ord, nu da valget er overstået, skal alle de der troede, at det gør en forskel at stemme, bare gå hjem i endnu fire år og lade millionær-politikerne køre butikken. Det er præcis, hvad arbejdende mennesker ikke bør gøre.\nI et uhyggeligt, men ikke særlig overraskende, resultat, som giver minder om 2000, var det amerikanske præsidentvalg først tæt på uafgjort. Ikke overraskende vandt Bush landområderne, der traditionelt er republikanske baser, i syden og mange af de vestlige områder, mens Kerry vandt det mere tæt befolkede Nordøst, meget af midtvesten og vestkysten. Florida var tæt, men til sidst vandt Bush. På dette tidspunkt fokuserede man mest på ”sving-staten” Ohio.\nDet er passende at Ohio var den sidste slagmark for verdens mægtigste position. På mange måder er det et mini-USA: stærk kontrast mellem de konservative landområder og de massive industribyer, som lider under den økonomiske krise. En ud af hver 23 arbejdspladser er blevet nedlagt der siden 2000. Per person har Ohio mistet flere arbejdspladser under Bush end nogen anden stat. På trods af en stor nedgang over de sidste to årtier ligger Ohio stadig over gennemsnittet med arbejdernes organiseringsgrad på 16,8 procent i forhold til 13,1 procent på landsdækkende plan. I hvad der er en passende amerikansk selvmodsigelse, er der lige stor sandsynlighed for, at en arbejder i Ohio har et medlemskort til fagforeningen, som et medlemskort til den konservative ”National Rifle Organisation”. Ikke desto mindre ser det ud til, at dette ville være et godt grundlag for enhver, der ville stille op imod Bush og hans ødelæggende økonomiske politik. I sidste ende, som vi forklarede i vores dokument om det amerikanske perspektiv for 2004, var Demokraterne ude af stand til at inspirere folk til at møde op og stemme på dem, hvilket gav den konservative del af det amerikanske samfund lov til at vælge for dem.\nMarx forklarede, at borgerligt demokrati er netop dette: demokrati for borgerskabet. Med få års mellemrum kan vi vælge, hvilken af kapitalisternes repræsentanter, der vil misrepræsentere os i regeringen og lave politik, der kun gavner den herskende klasse. Dette år er ingen undtagelse. Arbejdere, minoriteter, kvinder og de fattige generelt er de virkelige tabere. Uanset det endelige resultat, var det klart fra starten, at kapitalistklassen ville beholde magten mens arbejdende menneskers interesser ville blive trådt under fode. Fire år mere med Bush vil betyde en fortsættelse af den herskende klasses åbenbare krig mod arbejdere hjemme og i udlandet. Hvis det havde lykkedes Kerry at hive en sejr hjem, ville han på alle grundlæggende områder fortsætte, hvor Bush slap, om end med et ”mildere, blødere” ansigt.\nUanset hvad ville vi stadig plages af besættelsen af Irak, ”krigen mod terror”, anti-fagforeningslove, det store budgetunderskud, økonomisk krise, militarisering, ”Patriot-loven” og en disintegrerende social infrastruktur. Disse er alle det kapitalistiske systems funktioner – ikke det ene eller andet individs funktioner. Valgløfter er mange tomme ord. Husk på, at Bush førte valgkamp på et ”Amerika først”-grundlag, som afviste intervention i udlandet og ”opbygning af nationen”. Men da virkeligheden bankede på døren, opførte han sig derefter for at forsvare amerikanske virksomheders interesser. Mens individuelle karakteristika utvivlsomt påvirker detaljerne er de grundlæggende interesser, som begge kandidater forsvarer, de samme. Begge er ærkeforsvarere af den herskende klasses interesser – det er det job, de konkurrerede om.\nBush, Kerry og alle andre kapitalistiske politikere er hurtige til at belære andre om behovet for demokrati og frie og rimelige valg. Disse udtalelser er højdepunktet af kynisme. Det er almindelig kendt, at USA, mens det bliver fremført som et ”forbilledligt demokrati” for resten af verden, er det i virkeligheden langt fra sandheden. Der er ikke nogle ”frie og rimelige” valg, og al snakken om demokrati bliver kun brugt til at dække over det faktum, at en håndfuld utroligt rige folk bestemmer på alle afgørende områder.\nI en ”vinderen tager alt” valgkamp får vinderen fuldstændig kontrol med den amerikanske regering. Utallige ministre og forbundsdommere, bliver valgt, ikke udpeget, og bliver næsten altid overvældende godkendt af kongressen (demokraterne godkendte alle Bush’s ærke-reaktionære udvalgte i sidste runde – folk som Rumsfeld, Rice, Powell, Rove og Wolfowitz). Dette er folk som kører regeringens daglige administration, og de skal på ingen måde stå til ansvar over for vælgerne.\nOg selvfølgelig er der valgkommissionen en konstruktion hvor der ingen folkelig, direkte valg er, men snarere en stemme for ”valgmænd” udvalgt af de politiske partier selv. Med kun en håndfuld undtagelser, får vinderen af en stats folkelige afstemning, alle statens stemmer.\nValgmænd bliver givet ud fra en vurdering af befolkningsantal, men eftersom hver stat minimum har 3 valgmænd (2 for hver senator, 1 for hvert medlem af repræsentanternes hus), uanset hvor lille en befolkning den har, favoriserer dette de mere konservative, landlige, dele af landet. Tag for eksempel en stat som North Dakota, som modtager 3 valgmænd for sine kun 650,000 indbyggere (en valgmand, per 217,000 indbyggere). Denne gang vandt Bush også den folkelige afstemning, så der var ingen gevaldig kontrovers over valgsystemet, men det er ikke ualmindeligt for vinderen af flertallet af stemmerne, at tabe præsidentembedet, hvilket næppe kan betragtes som et skinnende eksempel for demokrati.\n“Uregelmæssigheder” i afstemningsprocessen\nDe to big business partier løste hurtigt spørgsmålet om Ohio for at redde valgsystemet for endnu en tillidsrystende prøvelse, som den vi så i 2000. Men dette betyder ikke, at alt gik som smurt. I 2000 blev al opmærksomhed rettet imod Florida, men virkeligheden er at snyd og myndighedsmisbrug er udbredte rundt om i landet. Under de nylige valg, var der adskillige tilfælde med snyd, stemme-svindel, lurendrejeri, bedrag og intimidering. Og det er kun toppen af isbjerget.\nDer var veldokumenterede sager med ti, hvis ikke hundrede, tusinder manglende blanke stemmer, utallige tilfælde af bedrageriske registrerings- og vælgerlister og blændende fejl af det tilsyneladende fejlfri ATM touch-screen maskiner, der blev anvendt af cirka 45 millioner vælgere. Som Yahoo! Nyheder rapporterede, fortalte vælgere der ringede ind til en valgdags-hotline, om alvorlige problemer med maskinerne, lige fra upassende mange valgmuligheder, til ’frosne’ skærme som efterlod vælgerne til sig selv. Hvordan kan det være at ATM maskiner er ufejlbarlige når det kommer til at udbetale penge, men ikke kan programmeres til at registrere stemmer ordentligt, især når vi tager i betragtning, at de har haft fire år til at rette problemerne fra 2000?\nI Daytona Beach, Florida, blev 13.224 tidlige stemmer tabt, da valg-arbejdere tog strømmen til en valg-optællingsmaskine. De påstår at stemmerne blev genindtastet manuelt, men under tumulten på en valgdag i et helt kontinent, virker det usandsynligt at alle sådanne fejl blev rettet. Valg-observatører i Philadelphia rapporterede om adskillige problemer især i sorte kvarterer, som inkluderer historier med ubrugelige valgmaskiner og forsøg på at intimidere vælgere. Vælgere i Maryland sagde at kandidater til kongressen blev udeladt fra stemmeseddelen, mens nogle i Florida fortalte til hotline-frivillige, at deres stemmesedler allerede var bleven udfyldt, da de gik op for at stemme. Andre gik derop, og fandt ud af at afstemningsstederne var lukket tidligt, eller modtog breve i dagene op til valget, der fortalte dem, at pga. høj valgdeltagelse, skulle republikanere stemme tirsdag og demokrater onsdag. Valgobservatøren Greg Palast har i sin undersøgelse regnet ud, at cirka 1 million myndige vælgere, de fleste af dem fra fattige minoriteter, blev skubbet ud af registreringsprocessen, inden selve afstemningen gik i gang.\nI endnu et forsøg på at intimidere vælgere, fastslog højesteret at partibunde ”udfordrere” kunne udfordre vælgernes registreringers legitimitet. Registreringsprocessen er ofte besværlig og langvarig, som afskrækker mange fra overhovedet at bruge tid på det. Nu, efter al den ståhej, risikerer du også at få din ret til at stemme ”udfordret” ved valg-stedet, af et medlem af et politisk parti der prøver at diskvalificere dig. Ved et stort universitet fik 6000 studerende at vide at deres navne var bleven ”tabt” fra registreringslisten. For at imødegå disse problemer, lavede mange valg-steder ”provisoriske valgbokse”, for de som ikke kunne bekræfte at de var myndige vælgere. I teorien skal disse stemmer så tælles senere, hvis vælgerne kunne bekræfte at de var myndige. Men i praksis, vil få, hvis overhovedet nogen af disse blive optalt, i og med at resultatet allerede er offentliggjort. Det samme gælder for de tusinder af blanke stemmesedler, udfyldt før valgdagen.\nOg hvad var så demokraternes svar til alt dette? At sende hære af advokater til at overvære valgene. Ethvert parti, som virkeligt bekymrer sig om at forhindre snyd, ville have mobiliseret masserne til selv at overvære valghandlingerne, i stedet for at afhænge af grupper af højtbetalte advokater og parti-lejesvende. Deres indgroede frygt for, og væmmelse ved, de masser som de hævder at repræsentere, er tydelig. Ikke særlig overraskende, er at vælgernes mistillid til valgprocessen var høj, selv blandt de der stemte. Meningsmålinger før valget, viste at kun 51% følte at stemmerne ville blive ordentligt og fair optalt, imens dette tal kun var 40% i Florida og Ohio.\nSom altid i amerikansk politik er det de store penge som bestemmer. Valgkampen i 2004 var den længste og dyreste i amerikansk historie. 600 millioner dollars blev brugt på TV- og radioreklamer alene, dobbelt som meget som i 2000. Der behøves ikke meget fantasi for at forestille sig hvad de penge i stedet kunne være blevet brugt på. En ung vælger, irriteret over den endeløse strøm af patriotiske og negative angrebs- reklamer, sammenfattede hendes attitude til valget ved at konstatere, ”Det er den eneste måde, man kan få reklamerne til at stoppe”.\nAnnoncører spenderer ikke milliarder årligt for ingenting. De ved udmærket, at effektiv annoncering kan få folk til at købe ubrugelige produkter som de ikke har brug for. Det samme gælder ubrugelige politikere. Kommentatorer sagde åbent at denne og denne kandidat havde en ”penge-fordel”, og at det derfor var mere sandsynligt at han vandt – og i næsten hvert tilfælde vandt. Kun de rige har råd til at drive en kampagne, enten ved at trække på deres personlige formue, eller ved at skaffe store donationer fra andre velhavende individer eller virksomheder. Disse donationer kommer med befalinger vedhæftet. Som vi siger i Amerika, så findes der ikke nogen sådan ting som en gratis frokost.\nVi har beskrevet den accelererende proces med polarisering af det amerikanske samfund mange gange på denne side. Kløften imellem rig og fattig er større end aldrig før, og tiltager hver eneste dag. Dette har ledt til dybe klassemodsætninger i samfundet, som kommer til syne på en forvrænget måde, på grund af mangelen på et holdbart arbejderklasse-alternativ. Rige, konservative vælgere støttede generelt set Bush, imens fattige, mere ”liberale” vælgere, generelt set støttede Kerry. Det er ingen overraskelse at Bush vandt iblandt vælgere med husstandsindkomster over 100.000 dollars, og ugentlige kirkebesøgende. Tre-fjerdedele af alle de hvide vælgere som beskrev sig selv som genfødte kristne eller evangelister støttede Bush. Omvendt, smed 90 pct. af de sorte vælgere deres stemmer på Kerry, hvilket heller ikke er en overraskelse. Hvad der derimod var overraskende, var faldet i støtte til demokraterne iblandt latinoerne, med kun 56 % af dem, der stemte på Kerry.\nKonventionel visdom forudsagde, at større valgdeltagelse ville komme Demokraterne til gode, og at Republikanerne ville gøre deres bedste for at holde valgdeltagelsen nede. Men i sidste ende var Republikanernes græsrods ”få stemmerne ud”-mobilisering identisk med Demokraternes. Især i landlige områder, som var praktisk talt på forhånd var givet til Bush, mobiliserede de vælgere, og skubbede derved deltagelsen op i staterne, og gav dermed Bush valgmændene i vigtige stater, som Ohio og Florida.\nDog er det interessant, at imens der var en rekordhøj deltagelse i nogle områder, især i sving-staterne, formåede ingen af parterne at mobilisere deres ”kernevælgere”, mere end de gjorde i 2000. Bush øgede ikke sin støtte på den religiøse højrefløj, og Kerry var ikke i stand til at øge antallet af sorte eller fagforenings-husstande, som støttede ham. Selv om de blev konfronteret med Bush’s arrogante og åbenlyst reaktionære politik, blev millioner hjemme, uimponerede af Kerrys intetsigende ”opposition”. I det mindste ved de hvad de får med Bush.\nBush vil gerne promovere hans ”historiske” sejr som et mandat fra det amerikanske folk, men dette stemmer ikke overens med sandheden. Når vi tager i betragtning, de millioner af amerikanere som var ude af stand til at stemme fordi de var i fængsel, udokumenterede eller fjernet fra vælgerlisterne af en række årsager, er det ikke urimeligt at påstå at Bush sikkert blev valgt af kun ca. 20 pct. af amerikanerne. Sammenlign det med de seneste valg i Venezuela hvor hele 90 pct. deltog.\nVi siger det endnu engang: Demokraterne tilbyder ingen løsning\nMange vil spørge, hvordan det er muligt at den mest inkompetente, mest arrogante, uvidende og hadede præsident i den seneste tid, forbliver i embedet, når han ikke burde være der i første omgang. Mange vil male et billede af amerikanere som ”uvidende kvæg”, villige til at blive ”ledt til blodbad”. Dette ville være et grundlæggende forkert indtryk af den amerikanske arbejderklasse. Årsagen til denne modsætning er ikke svær at forstå, når først den betragtes fra et klasseperspektiv. Hovedårsagen til resultatet er det big business-dominerede topartisystem som lige nu har et kvælertag på amerikansk politisk liv. Det var ikke staten i Ohio som afgjorde valget, men tværtimod det faktum, at de fleste amerikanere ikke ser et alternativ i nogle af partierne. I deres ”Alt andet end Bush”-panik, tog alt for mange ærlige ”progressive”, som burde have vidst bedre, skyklapper på når det kom til John Kerry, ved at ignorere det faktum, at han er en repræsentant for kapitalistklassen, som ikke er i stand til at repræsentere arbejderklassen. Millioner af amerikanske arbejdere forstod dette instinktivt og overlod Kerry til hans skæbne i valget.\nIrak og økonomien var hovedemnerne for de demokratiske vælgere. Krigen i Irak var højere rangeret på New Yorkerers bekymringsliste, end terrorisme, på trods af rædslerne fra angrebet den 11. September. Valget af Kerry som kandidat, viser en fuldkommen mangel på tilknytning til den ærlige base af demokrater som ser dem som et alternativ. Det er ingen overraskelse, at imens mange gik ud og stemte på denne ”mindre onde”, var millioner af andre efterladt kolde overfor en kandidat som gav George Bush frie hænder i Irak, som bakker op om at der sendes flere penge og tropper derned, uden nogen virkelig plan for at stoppe besættelsen, andet end at invitere andre ind i sumpen. Efter dette bitre nederlag, vil tilhængere af Kerry blive tvunget til at genoverveje deres støtte til et parti som godkender en pro-krigs kandidat.\nI et topartisystem stemmer millioner, ikke så meget for hvad de gerne vil have – men imod hvad de ikke vil have. Deres eneste virkelige valgmulighed er at stemme på ”den anden fyr”. Dette drev millioner til at stemme imod Bush på trods af deres bange anelser om John Kerry. Det førte også til afvisningen af en række demokrater, inklusiv minoritetslederen i Senatet, Tom Daschle, hvis feje ”opposition” til Republikanerne over de sidste få år har været en farce.\nFaktum er at det store flertal af amerikanere enten stemte imod George Bush og hans politik, eller slet ikke stemte. Selvom han vandt flertallet af den ”folkelige stemme” (det totale antal stemmer), er Bush og hans politik på ingen måde populære. Flertallet går helt klart ikke ind for det han laver. Men millioner gad simpelthen ikke gå til valgstederne for at stemme på en som, på ethvert fundamentalt spørgsmål er som en støbningskopi af den siddende præsident.\nTrods alt, hvorfor skulle man skifte hest midt i væddeløbet? Skylden for alt dette ligger udelukkende på demokraternes skuldre, som er grundlæggende ude af stand til at forsvare arbejdende menneskers interesser. Hvordan skulle de også kunne det, når de er akkurat lige så meget i lommen på de store selskaber og monopoler, som republikanerne er?\nBush er muligvis en ”dum redneck” [nedsættende udtryk for en hvid landarbejder (i Sydstaterne, med en stærkt konservativ indstilling), red.], men for mange mennesker virker han som en ”hæderlig fyr”, én der er ”nede på jorden” – en som de kan drikke en øl med mens de ser fodbold mandag aften. Effekten af disse basale indtryk må ikke undervurderes. Sammenlignet med den stive, kedelige John Kerry, som ville være blevet den rigeste præsident i USA's historie hvis han havde vundet, er det ikke underligt at mange ”almindelige” amerikanere hellere ville have en ”almindelig” præsident.\nStemmedeltagelsen nåede rekordhøjder i nogle områder, og var større end i 2000. Men den var ikke højere end under Reagan årene, og mindre end valget i 1992 hvor Bill Clinton besejrede GW Bush senior. Hvis Kerry blot været i stand til at bare 1-2 % af de millioner af mennesker som blev hjemme, til at stemme på ham, kunne han let have vundet en række stater, og deres valgmænd, og derved præsident-posten. Men det lykkedes ikke for ham, fordi dette ville kræve at han virkelig begyndte at tage fat på de spørgsmål som bekymrer arbejdende mennesker, ud fra et klasseperspektiv – noget som han simpelthen er ude af stand til at gøre.\nBush er den første præsident, siden den store krise i 30’erne, som har oplevet et kæmpe jobtab – en million jobs er gået tabt. Alligevel var Kerry ude af stand til at vinde på det, fordi han hellere ville bruge sin energi på at vise at han var stærk eller stærkere end Bush på spørgsmål om national sikkerhed. På trods af sine løfter havde Kerry, ligesom Bush, ingen virkelig plan for at tilbyde sundhed, uddannelse og boliger til alle. Hans hovedplan for at stoppe ødelæggelsen af jobs, var at ”stoppe de smuthuller” som tillader selskaber at flytte deres arbejdspladser til andre lande. Der var ingen snak om et program for offentlige arbejder for at genopbygge infrastrukturen og tilbyde kvalitetsjobs til alle.\nI stedet gjorde han sit bedste for at overgå Bush på spørgsmål som terrorisme og krigen i Irak, støtte til fortsættelsen af den anti-demokratiske Patriotic Act ”med et par få ændringer”, og at føre krigen i Irak ”mere effektivt”. Hvordan kunne han på nogen måde inspirere de millioner af amerikanere som er blevet marginaliseret, til at stemme på ham?\nSelv efter at have indrømmet nederlag, lovede vicepræsidentkandidat John Edwards at kæmpe for at være sikker på at alle stemmer tæller med. Hans demagogiske løfte er mere end en lille smule for sent. Tiden til at kæmpe for de problemer som bekymrer arbejdende mennesker, var i månederne op til valget, ikke efter resultatet allerede er blevet kendt. Med måneder til at fremføre deres sag imod den mest hadede, inkompetente og uvidende præsident i den senere historie, har demokraterne ikke gjort andet end, end på falsk vis at rejse et håb hos millioner. Det giver kun mere vægt til det vi tålmodigt har forklaret hele vejen igennem: Demokraterne er ude af stand til at vise arbejdende mennesker en vej frem. De kan simpelthen ikke tjene to herrer: De store selskaber og arbejderklassen.\nVi har brug for et massearbejderparti for at besejre Republikanerne.\nDe kommende år vil bringe mange skarpe, pludselige skift, som vil blive efterfulgt af dramatiske skift i bevidstheden og virkelig massedeltagelse i politisk liv. Mange mennesker er øjebliksvist i chok over resultatet. Det der er brug for er en klar og sober analyse af situationen baseret på marxismens ideer, for uden dem vil vi ende i et rod. G.W. Bush’s sejr betyder på ingen måde verdens undergang. Faktisk er den politiske situation i USA kun lige ved at begynde at varme op.\nAlle de som på hysterisk vis skreg for “Alt andet end Bush” – altså at stemme på Kerry med det formål at besejre den siddende præsident, vil have en hel del at tænke over i de kommende uger og måneder. For dem, var det ”praktisk” at støtte demokraterne, hvorimod opbyggelsen af et virkeligt alternativ – et masse-arbejderparti – var ”urealistisk” eller ”for meget arbejde”. Hvor oprigtige de end har været i at promovere deres strategi, har deres måde at gribe tingene an på, kun ledt til bitter skuffelse og desillusioner. Al tid, penge, og energi brugt af hundrede af tusinder ærlige modstandere af Bush, var spildt.\nIsær fagforeningsaktivister bør tage et langt grundigt kig på deres lederes politik med at støtte demokraterne. Utallige millioner i fagforeningskontingenter og frivilliges timer blev kastet ned i et rottehul. Hvis man i stedet havde puttet al denne anstrengelse ind i opbyggelsen af et arbejderklasse-alternativ, kunne grundlaget allerede være blevet bygget for fremtidige valgkampe. Kampen imod arbejdsgivernes angreb må på energisk og vedholdende vis fortsættes på arbejdspladserne, men dette alene er ikke nok. Politisk repræsentation af de amerikanske arbejdere er en forudsætning for at rulle de anti-arbejder love som begge arbejdsgiverpartier har vedtaget. Kun med et massearbejderparti ved magten kan vi håbe på at tilvejebringe basale rettigheder, såsom kvalitetsjobs, gratis sundhedsvæsen, livsvarig uddannelse og boliger, der er til at betale for alle. Fagforeningerne bør øjeblikkeligt bryde med demokraterne som forråder os hver eneste gang. Hvis den nuværende ledelse nægter at gøre det, bør de erstattes af ærlige arbejdere fra de menige medlemmers rækker, som vil kæmpe i deres medlemmers interesser.\nJa, vi ønsker at feje republikanerne af banen. Ja, vi afviser Bush’s anti-arbejderklasse politik. Ja, vi må aggressivt kæmpe imod disse angreb. Men vi kan ikke længere lægge vores politiske skæbne i hænderne på et parti som er komplet ude af stand til at forsvare vores interesser. Nader, de grønne, og de forskellige små partier som opsatte kandidater havde ingen effekt på valget, og de vil aldrig få masseopbakning. Opbyggelsen af et massearbejderparti baseret på fagforeningerne er den presserende opgave for den amerikanske arbejderbevægelse.\nAlle minoriteterne, og især afrikanske amerikanere, er konstant blevet frastødt af topartisystemet. Den vrede og frustration som er ved at hobe sig op iblandt sorte arbejdere og unge må blive kanaliseret ind til virkelig forandring. Som en sort aktivist sagde om Kerry ”Vi ville virkelig gerne blive begejstrede for ham, men vi kunne bare ikke”. Kun et masse-arbejderparti kan tilbyde dette afgørende lag af arbejderklassen et virkeligt alternativ. Sådan et parti ville tiltrække alle de bedste fagforeningsaktivister, unge, kvinder, minoriteter og alle andre amerikanere som ikke har et talerør igennem de traditionelle big business-partier.\nDet næste præsidentvalg er i 2008. I en bred historisk tidsopfattelse, så er det lige rundt om hjørnet. Men der er helt afgjort nok tid til at amerikanske arbejdere kan begynde at opbygge et arbejderklasse-alternativ som kan besejre republikanerne og demokraterne afgørende. Hvis ikke i 2008, så i 2012 og fremad. Det der er vigtigt er at vi starter med at opbygge det alternativ nu. Det er klart at der er en del træthed som skal overkommes. Men så snart at bolden ruller, kunne sådan et parti vokse dramatisk og ville repræsentere et politisk jordskred.\nDet er afgørende at vi forstår at toparti-systemet, sådan som det eksisterer i dag, ikke altid har eksisteret, og ikke altid vil eksistere. I et land efter land, inklusiv lige her i USA, er nye partier fremkommet, imens gamle disintegreret. Det eneste der er sikkert her i livet, er at tingene altid ændrer sig. Lad os ikke glemme at demokraterne engang var slave-ejerne fra sydstaternes parti, og deres nordlige støtter, imens republikanerne startede som et lille abolitionist-parti, hvis første præsident, Lincoln, præsiderede på den mest revolutionære omdannelse af dette land, siden det blev oprettet. Begge partier har nu ændret sig til det uigenkendelige.\nDet er helt forudsigeligt at demokraterne, på trods af sådan et ydmygende nederlag, opfordrer deres støtter til at fortsætte med at følge og stole dem. De ønsker desperat at holde deres støtter under deres faldefærdige indflydelse. Demokraterne er i dårlig form lige nu, og vil bruge de næste uger og måneder på at beskylde hinanden for sammenbruddet. Alligevel vil den herskende klasse vende sig til dem igen i fremtiden, for at undgå oprettelsen af et masse-arbejderparti. Arbejdere, minoriteter, kvinder, unge og fattige kan ikke længere lade sig narre af disse ynkelige folk. Polariseringen af landet, er meget virkelig, og imens valget af en præsident ikke ændrer noget, er mægtige eksplosioner i horisonten. Vi må have vores egen politiske repræsentation, for at kanalisere denne energi ind til virkelig og holdbar forandring.\nAmerikanske arbejdere passerer igennem livets hårde skole. Langsomt men sikkert er de ved at forså at alt ikke er vel under det system som de er tvunget til at leve under. De er ved at vågne op til den virkelighed, at demokraterne er ubrugelige og må kastes til side som et ødelagt værktøj. Det er ved at begynde at gå op for dem, at den eneste måde de kan tage deres skæbne ind i deres egne hænder, er ved at forme et nyt værktøj, et nyt parti som kan repræsentere deres interesser. Resultatet af valget markerer endnu et betydningsfuldt vendepunkt i denne proces med opblussende bevidsthed. Kapitalisterne vil gerne have at alle gik tilbage til ”det normale” nu, men tingene er allerede gået over det punkt. Intet er blevet løst; De skarpe opsplittelser vedbliver. Valget har kun intensiveret de allerede eksisterende dybe modsætninger, og derved sat scenen for voldsomme eksplosioner i klassekampen i den kommende periode.\nAngreb på arbejderklassen er arbejdsgivernes eneste vej ud af krisen. Bush’s angreb vil drive amerikanske arbejdere til en brudgrænse. Vi vil være nød til at kæmpe imod, men for at gøre det, har vi brug for vore egne værktøjer – ikke en anden klasses. Arbejdende mennesker kan ikke være afhænge af demokraterne til at forsvare vores interesser os. Vi må afhænge af vore egne kræfter og organisationer for at stoppe arbejdsgivernes angreb imod os. Vi siger det en gang til: Vi har brug for et masse-arbejderparti med socialistisk politik for at besejre arbejdsgivernes partier. Tiden til at starte opbyggelsen af sådan et parti er nu.