Sønderjysk sygehusvæsen fra besættelsen til i dag | Sygeplejersken, DSR | Sygeplejersken 2007, nr. 20\nSygeplejersken » Bladarkiv » Sønderjysk sygehusvæsen fra besættelsen...\nSygeplejersken 2007 ; (20): 50-52. Sygeplejefaglige artikler\nBehovet for et psykiatrisk hospital i Sønderjylland var påtrængende efter Genforeningen i 1920, og i 1932 blev Augustenborg Slot indrettet til behandling af psykisk syge. Arkivfoto: Scanpix\nDe tysk-danske nationale forhold inden for alle administrationsgrene påvirkede sygehusvæsenet både før og efter genforeningen i 1920. Det gjorde besættelsen fra 1940 til 1945 også, om end på andre måder - svarende til, hvad der skete på de øvrige danske sygehuse.\nDen daglige gænge fik under besættelsen nogle særlige indslag. Der blev, som overalt i landet, indført mørkelægning, sygehusene udarbejdede beredskabsplaner, der blev indrettet beskyttelsesrum, under luftalarmer blev de patientsenge, der stod nærmest vinduerne, rykket længere ind på stuen, og patienterne fik besked om i givet fald at beskytte sig med hovedpuden. '\nAlt nødvendigt personale kunne hurtigt være til stede, da de fleste jo boede på stedet, og der i krigens seneste år desuden var udgangsforbud aften og nat. Jordemødre og andre med bopæl uden for sygehusene blev udstyret med passérseddel, der til enhver tid skulle kunne vises til de tyske vagter. Der blev indført kodeord i patientjournalen, når man med sikkerhed vidste, at den pågældende var aktiv på tysk side.\nPå Statshospitalet hed det: "Patienten har kolde fødder." Fredelige demonstrationer af dansk tilhørsforhold forekom gennem deltagelse i algang og alsang. Det ellers strenge forbud mod at bære sin lægekittel eller sin uniform uden for sygehusets grund blev i mange tilfælde suspenderet, når sygehusansatte deltog. Uniformsetiketten, der ellers forbød alle smykker, blev brudt ved, at man bar kongemærket på forklædesmækken eller jakkeopslaget.\nMod krigens slutning blev engelske fly i flere tilfælde skudt ned og de sårede piloter indlagt på nærmeste sygehus. Fælles for dem var, at stuerne, hvor piloterne lå, bugnede af blomster og lækkerier, hilsener og opmuntringer tilsendt af den lokale befolkning. Fra lægelig side strakte man indlæggelsestiden så langt, som det overhovedet var muligt, men på et tidspunkt sagde tyskerne stop, og englænderne gik en uvis skæbne i møde.\nDa tyske flygtninge fra 1944 strømmede over den danske grænse fra de udbombede tyske byer, fik sygehusene deres andel i modtagelsen. Afdelingssygeplejerske på Børneafdelingen på Haderslev Bys Sygehus, søster Minnagrethe Knudsen, har fortalt herom:\n"Blandt flygtningene var der mange mødre med børn, og vi fik ordre til at tømme afdelingen for at tage imod de mange udhungrede flygtningebørn. En del af dem bukkede under, og på en enkelt dag døde der fem. Vi måtte naturligvis tage os af de fortvivlede mødre, så godt som vore sprogkundskaber tillod det, men i den situation var ansigtets og hændernes sprog måske det vigtigste. Der var her ikke tale om ven eller fjende, men om hjælp her og nu."\nEfter anden verdenskrig skete der store ændringer i den kirurgiske og medicinske behandling. Penicillinet var opdaget og taget i brug, og hurtigt efter fulgte andre antibiotika med epokegørende virkning på infektionssygdomme. En sygdom som lungebetændelse, der hidtil havde været fatal, kunne nu helbredes og måske behandles i hjemmet. Også behandling med blodtransfusioner og anden væsketerapi blev almindelig. Vaccination af befolkningen mod difteri og polio førte til, at epidemiafdelingerne blev ændret til enkeltstuer med isolationsforanstaltninger.\nStatshospitalet i Sønderborg fungerede fortsat som det centrale sygehus med modtagelse af patienter fra hele Sønderjylland, men efterhånden fik også de andre sygehuse en særlig ekspertise. På det kirurgiske område blev en specialedeling gennemført i 1953. Aabenraa Sygehus tog sig af mave-tarm-lidelser og galdevejskirurgi, Haderslev Amts Sygehus blev centrum for urinvejskirurgi, Gram Sygehus for skjoldbruskkirtelens kirurgi, Tønder Sygehus for plastisk kirurgi og kvindesygdomme, Statshospitalets kirurgiske afdeling for mave-tarm-sygdomme og ortopædi og Kongevejshospitalet for kvindesygdomme og fødselshjælp.\nFor patienterne var det dog frivilligt, om de ville lade sig indlægge på det lokale sygehus eller på et af de andre. For det lokale valg taler nærhed til hjem og venner, for valg af et fjernereliggende sygehus taler muligheden for at få den mest specialiserede behandling. Diskussionen herom var ivrig, da Tønder Amt i tysk tid byggede de mange små sygehuse, og Haderslev Amt opførte sygehuset i Gram for at tilgodese Vesteregnens befolkning.\nDiskussionen pågår stadig, og nærhedsprincippet kommer i fokus ved strukturændringer, der berører det lokale sygehus. Ikke mindst adgang til fødeafdeling nær hjemmet vækker debat, når forslag om centralisering bliver fremsat.\nDen tidligste sygepleje blev udført af mandlige og kvindelige sygevogtere, men fra 1870'erne blev sygeplejen professionel på alle de sønderjyske sygehuse med ansættelse af diakonisser fra "Diakonissenanstalt Flensburg." De var veluddannede og de fleste dansksindede. Forstanderinden på stiftelsen i Flensborg vidste, at den sproglige kommunikation mellem patient og sygeplejerske derved kunne foregå uden vanskeligheder.\nI 1920 måtte søstrene vælge, om de fortsat ville tilhøre det tyske Moderhus og få ny tjeneste syd for grænsen eller foretrak at overgå til en af de danske diakonissestiftelser. Mere end to tredjedele af søstrene valgte dansk side, og det blev Sankt Lukas Stiftelsen, der herefter sendte søstre til de ledende stillinger på sygehusene i Haders-lev og Gram. Mens Den Danske Diakonissestiftelse sendte søstre til Aabenraa og Tønder.\nPå sygehuset i Aabenraa blev samarbejdet kort, idet overlægen ikke ønskede diakonisser på sit sygehus. På de øvrige sygehuse fortsatte søstrene, så længe stiftelserne kunne udsende dem og længst på Haderslev Amts Sygehus, hvor de sidste søstre gik af i 1972. På det nye Statshospital i Sønderborg overvejede man ikke ansættelse af diakonisser, men søgte bevidst efter danskuddannede og nationalt bevidste sygeplejersker især til de ledende stillinger.\nPå Kongevejshospitalet fortsatte de tyske diakonisser indtil 1923, hvor overlægen foranledigede, at overenskomsten med Flensborg-stiftelsen blev opsagt, og at der ikke skulle tages kontakt til de danske diakonissehuse. Det er således diakonisser, der grundlagde den professionelle sygepleje i Sønderjylland. Deres antal i sygeplejerskestaben blev efterhånden mindre, men da søstrene altid var ansat i ledende stillinger, fik de stor indflydelse på plejen.\nFælles for alle sygehuse efter 1920 var, at man hurtigt oprettede sygeplejeskoler. Uddannelsen fulgte Dansk Sygeplejeråds og Sundhedsstyrelsens retningslinjer, den var treårig med optagelse to gange om året. De lokale skoler bestod indtil 1958, hvor en uddannelsesreform trådte i kraft. Efter den blev der oprettet en central sygeplejeskole i Sønderborg. Her foregår den teoretiske undervisning, mens samtlige sygehuse fortsat har eleverne i praktik.\nFra anstalter til ambulatorier\nFør Genforeningen blev psykiatriske patienter sendt til Sindssygeanstalten i Slesvig, men denne mulighed bortfaldt efter den nye grænsedragning, og patienterne blev henvist til behandling uden for landsdelen, oftest til Sindssygehospitalet i Middelfart. Behovet for et psykiatrisk hospital i Sønderjylland var imidlertid påtrængende, og det blev imødekommet, da staten i 1932 indrettede Augustenborg Slot til psykisk syge.\nDa antallet af senge var på sit højeste, rådede sygehuset over mere end 500 sengepladser. Behovet for senge blev gradvist reduceret i takt med nye behandlingsformer, så sygehuset, da det blev overtaget af amtet i 1976, var nede på 397 pladser. Ved overtagelsen blev det besluttet at decentralisere den psykiatriske afdeling.\nDer blev opført en ny afdeling ved Haderslev Sygehus, oprettet et dagafsnit i Tønder og etableret ambulatorier ved alle sygehuse. Sideløbende er der gennemført en vidtstrakt distriktspsykiatri, børne- og ungdomspsykiatri samt tilbud til ældre med psykiske lidelser. Behovet for sengepladser er samtidig reduceret og tæller i dag 125 fordelt på Augustenborg og Haderslev Sygehuse.\nVed kommunalreformen 1970 kom alle sygehuse i amtet under samme ledelse, sygehusudvalget, i dag sundhedsudvalget, og en intensiv planlægning for den fælles drift blev straks iværksat. Samtidig begyndte store udvidelser at tage form på sygehusarkitektens bord. Dette sidste førte til, at man i 1975 kunne tage et nyt fælles Haderslev Sygehus i\nbrug, mens sygehuset i Gram efter et års levetid som langtidsmedicinsk afdeling blev nedlagt. Første etape af et nyt Sønderborg Sygehus blev ligeledes taget i brug 1975. Tønder Sygehus blev ombygget og udvidet sidst i 1970'erne, og Aabenraas nye sygehus blev taget i brug 1992.\nDa Sønderjyllands Amt ved årsskiftet indgik i Region Syddanmark, havde de fire somatiske sygehuse i amtet følgende aktiviteter:\nTønder Sygehus har en medicinsk sengeafdeling og dagklinik, ambulatorier inden for ortopædkirurgi, kirurgi og gynækologi, skadeklinik samt i dagtimerne røntgen- og laboratorieydelser. I samarbejde med DAMP holding AG drives Sundhedscenter Tønder, et ortopædisk privathospital.\nHaderslev Sygehus varetager intern medicinsk behandling og geriatri, gynækologi og fødselshjælp, og sygehuset har amtsfunktion inden for hjertesygdomme og sygdomme i blodet. Herudover er der sammedagskirurgi og skadeklinik samt døgnberedskab inden for røntgen, laboratorium og narkose.\nSønderborg Sygehus rummer specialerne intern medicin, geriatri, kirurgi, ortopædkirurgi, gynækologi og fødselshjælp samt skadeklinik. Det har amtsfunktion inden for kræftsygdomme og nyresygdomme, neurologi, øjen-øre-næse-hals-lidelser, kæbekirurgi, børnesygdomme og behandling af for tidligt fødte børn. Den lægelige ekspertise på laboratorieområdet er ligeledes en amtsfunktion. Der er døgnberedskab inden for røntgen, laboratorier, narkose og intensive senge.\nAabenraa Sygehus varetager behandling inden for intern medicin, ortopædi og kirurgi. Det har amtsfunktion for rygkirurgi, plastikkirurgi og karkirurgi, og amtets brystcenter er placeret på sygehuset. Døgnberedskabet omfatter røntgen, laboratorium, narkose samt intensiv afdeling. Det samlede antal senge i Sønderjyllands Amt er i skrivende stund 674 foruden fødeafdelinger.\nHerudover skal nævnes Gigthospitalet i Gråsten, som er et foreningsejet hospital. Det indgår i amtets sygehusplan som specialsygehus for gigtpatienter. Man fornemmer gennem fremstillingen en omfattende og veltilrettelagt sygehusstruktur, man fornemmer stor aktivitet, og det er klart, at et stort personale af mange forskellige kategorier er nødvendigt, for at behandling og omsorg for patienterne kan gennemføres.\nSygehusenes samlede kapacitet omfattede i 2005 223.411 ambulante besøg og 40.141 indlæggelser. Det normerede personale var samme år 2.401 fuldtidsstillinger, og med antallet af deltidsansatte var der 2.686 ansatte. Sygehusene fylder ganske godt i amtets budget, og for året 2006 er der afsat 49 pct. af det samlede amtsbudget til de somatiske sygehuse og 5 pct. til psykiatrien.\nFra spire til blomstring\nSpiren til det sønderjyske sygehusvæsen blev lagt i 1800-tallet, en fortsat og i ordets egentlige forstand rivende udvikling har ført til vore dages tilbud til patienter og pårørende og til de mange, som ønsker en uddannelse, der går omkring et sygehus. Uddannelserne fører i vid udstrækning til et arbejde på sygehusene, men også til job uden for murene i den primære sundhedstjeneste.\nDet er et grundtræk i sygehusvæsenets historie, at nye lægelige specialer og dermed nye behandlingsmuligheder kræver et passende hjælpepersonale. Personaleantal og stillingskategorier er således vokset i takt med nye landvindinger på det medicinske område. I takt med tiden er arbejdsgange, ledelse og samarbejdsformer ændret gennem årene. Omgangsformen er blevet fri, og patienten har i dag indflydelse på sin egen situation.\nÉn ting i sygehusenes historie er ikke ændret: Formålet er og har altid været at udføre undersøgelser, behandling, pleje, undervisning og forskning. For alle ansatte, tæt på sygesengen eller mere på afstand, må patientens velvære og sundhed være drivkraften i arbejdet.\nDagmar Bork er tidligere forstander for Haderslev Sygehus. Hun er nu pensionist med stor interesse for Sønderjyllands historie, specielt den historie, der er knyttet til sygepleje og sundhedsvæsen, dagmar.bork@mail.dk\nEn angivelse af de kilder, artiklen er baseret på, kan fås ved henvendelse til forfatteren.\nArtiklen er tidligere publiceret i Sønderjysk Månedsskrift, nr. 7, 2006.\nBork D. Southern Jutland's hospital service from the German occupation to the present day. Sygeplejersken;(20):50-2.\nThe article describes how political management has influenced the operation and nursing. New knowledge has also had its influences and today's patients can expect highly specialised treatment and care in both the somatic and psychiatric fields in Southern Jutland.


Gardena reservedele – Leje af tæpperenser jem og fix\nHar du brug for hjælp eller support? Gå venligst til vores supportside, hvor vi vil hjælpe dig! Kun originale GARDENA-dele lever op til vores høje kvalitetskrav og -standarder.\nAlle dele er præcisionsfremstillet, så de opretholder værdien af . BAUHAUS – Se vores store udvalg af GARDENA produkter – vi har altid den rigtige pris. Stort udvalg, god pris og hurtig levering. Med den genopladelige GARDENA Accu-håndplæneklipper kan du let og .\nRygsprøjte til både højre- og venstrehånds brug. Ergonomisk rigtig udført til at bære på ryggen, justerbar og forede skulderstropper gør rygsprøjten let og . Vi lagerfører de mest efterspurgte reservedele til plæneklippere. Gardena kniv til powermax 37e plæneklipper. Vores priser er absolut konkurrencedygtige.\nFragtfri levering over 6kr. Garage til robotplæneklipper. Vedligeholdelse og Rengøringssæt.\nHusqvarna Automower eller GARDENA robotplæneklipper, tøv ikke med at kontakte os.\nReservedele finder du under fanen: Reservedele . På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Bestil reservedele til dit Husqvarna-produkt, du kan sende os en forespørgsel her. Kort leveringtid fra sikker webshop.\nGARDENA reparationssæt til reparation af afgrænsningskablet og til mindre justeringer af arbejdsområdet. McCulloch og Partner Her kan du finde tegninger og reservedele til McCulloch og Partner plæneklippere havetraktorer og . Der er ikke nogen produkter, som matcher de kriterier, du har angivet. Min sprøjte sprøjter ikke længere. Jeg kan pumpe tryk på der holdes helt fint.\nRenover den gamle maskine med en . Tilbehør og reservedele til Gloria sprøjter. Passer til langt de fleste plæneklippere. Dog ikke med plastskjold da det kan blive ødelagt af sten).\nIndeholder kniv (cm. lang), fjedre og. Hvis jorden er tilstrækkelig fugtig, aktiveres vandingssystemet ikke . Shop efter gardena 3reservedele på Kelkoo. Sammenlign et stort udvalg af gardena 3reservedele tilbud og produkter fra vores forskellige butikker og læs . Weber resevervedele køber man hos Aalborg Lavpris Tømmerhandel.\nMetalslangevogn 1HG kan uden problemer sluttes til et GARDENA Profi System via en . Vanddækselet er med gardena . Rækkevidden kan indstilles til maks. Toilet reservedele, Ifö og Gustavsberg. Strejker toilettet er det oftest tilstoppet, eller slidt.\nDet kan oftest bedst betale sig at skifte hele toilettet.\n← Swedoor advance line pris\nBosch lampe →


April 2018: Nyt og mere detaljeret stjernekort fra ESAs Gaia mission | Lysets hastighed\n← Ambitiøs plan om fuldautomatisk samlebånd hos Tesla er udskudt\nDesalination: Gennemgang af metoder til at afsalte havvand →\nUdgivet den 28. april 2018 by hubertnaur\nEt nyt og meget mere detaljeret stjernekatalog baseret på målinger af næsten 1,7 milliarder stjerner giver enestående detaljer om Mælkevejen. (læs hele historien hos ESA)\nDe nye data er baseret på 22 måneders kortlægning af himmelrummet (dækker perioden mellem 25. juli 2014 og 23. maj 2016), og omfatter positioner, afstandsindikatorer og bevægelser på stjerner sammen med målinger af asteroider i vores solsystem og stjerner i haloen udenfor vores egen galakse.\nGaia missionen startede for alvor i 2014 og den første dataudgivelse fra det første års observationer, blev offentliggjort i 2016. Den indeholdt afstande og bevægelser på to millioner stjerner. (Se omtale her).\nMed de mere nøjagtige målinger over længere tid er det muligt at adskille stjerners parallakse skift – det tilsyneladende skift på himlen forårsaget af Jordens årlige kredsløb omkring solen – fra deres sande bevægelser gennem Galaksen.\nDet nye katalog viser korrekt bevægelse for mere end 1,3 milliarder stjerner. Heraf er det muligt for ca. 10 procent at estimere afstande til de individuelle stjerner direkte ud fra parallakse observationer.\nUd over stjernernes bevægelser og positioner, omfatter dataene oplysninger om lysstyrke for alle undersøgte stjerner og farvemålinger på næsten alle, plus oplysninger om hvordan lysstyrken og farven på en halv million variable stjerner ændrer sig over tid. Det indeholder også hastigheder langs synslinjen af en delmængde på syv millioner stjerner, overfladetemperaturerne på omkring hundrede millioner og effekten af interstellart støv på 87 millioner.\nKombinerede observationer gør det muligt for astronomer at skelne mellem forskellige populationer af stjerner i forskellige aldre, der befinder sig i forskellige områder af Mælkevejen, såsom skiven og haloen. Undersøgelse tyder på, at de hurtigt flyvende stjerner, der anses for at tilhøre haloen, omfatter to stjerne populationer, der kan være dannet på forskellig måde. Det vil kræve mere detaljerede undersøgelser at bekræfte den teori.\nFor en del af stjernerne inden for en afstand af et par tusinde lysår af Solen har Gaia-missionen målt hastigheden i alle tre dimensioner. Disse data har givet indikationer på mønstre i stjernernes bevægelserne passer med andre med tilsvarende hastigheder.\nFremtidige undersøgelser vil bekræfte, om disse mønstre er forbundet med forstyrrelser der udspringer fra bjælken i centrum af vores spiralgalakse, eller ved spiralarm-arkitekturen i Mælkevejen eller ved interaktionen med mindre galakser der fusionerede med Mælkevejen for milliarder af år siden.\nVed Gaias hjælp af præcision er det også muligt at se stjernens bevægelser inden for nogle kuglehobe (stjerneklynger) i Mælkevejens Halo.\nGaia data er blevet brugt til at udlede kredsløbene af 75 kuglehobe og 12 dværggalakser, der bevæger sig i en slags kredsløb om vores galakse.\nFlere data udgivelser vil blive udstedt i de kommende år, med det endelige Gaia katalog udgivet i 2020’erne. Dette bliver det endelige stjernekatalog i overskuelig fremtid og spiller en central rolle i en bred vifte af områder inden for astronomi.\nGaia var oprindeligt planlagt til en femårig mission frem til midten af 2019. Men forhåbentlig vil projektet kunne fortsætte med at indsamle data halvandet år mere. Det kommer an på om kvaliteten af data der kommer ind kan opretholdes.\nEn serie 360-gradersvideoer og VR ressourcer er tilgængelige på http://sci.esa.int/gaia-vr\nBegrænsningen på instrumentet er ikke blot den korte tid der er til rådighed – 4 år er ingen ting i astronomisk skala – men det er også at satellitten er i samme kredsløb som Jorden, og det vil sige der er svært at få en nøjagtig position på de lidt fjernere stjerner i galaksen. Dertil kæves et omløb med en meget større diameter ellers bliver vinklerne (parallakse skift) for små til at de kan måles. Denne del vil antageligt blive løst indenfor overskuelig tid, så der kan komme komplette vinkelmålte positioner, og korrekte bevægelser på op til 1 procent af galaksens 200 mia. stjerner. Det nye kort rummer indtil nu kun disse data fra 130 mio stjerner eller 0,07 procent.\nEt andet problem med placeringen er at der er store dele af galaksen der tilsyneladende ligger i bag ved andet materiale, og en fuldstændig opmåling vil derfor kræve en århundreder og sikkert tusindvis af observatorier på rumskibe langt væk fra Solsystemet.\nDen amerikanske satellit TESS, der netop er sendt på en mission, er opgaven er søge efter planeter omkring de nærmeste stjerne. Men der vil blive enkelte overlap af data der kan forbedre den samlede viden.\nDer arbejdes med at skabe kombinationer af jordbaserede teleskoper, og jeg så fornyelig en virkelig god præsentation af hvorfor og hvordan det virker:\nEn sjov præsentation af data fra Gaia:\nDette indlæg blev udgivet i Rumfart og stjerner og tagget gaia. Bogmærk permalinket.


Brancheløsning Sport - Apps4All\nBrancheløsning - Sport\nGør dit brand mere kommercielt og øg interaktionen med fans og sponsorer\nMed vores brancheløsning til sports-klubber og koncept, kan du gøre klubbens brand mere kommercielt, skabe en større eksponering for dine sponsorer, og interagere bedre med fans og publikum, før, under og efter kampene.\n70% af klubbens fans forestrækker, at interagere med klubben via deres smartphone, hvor især nyheder om klubben, optakt til den kommende kamp - og ikke mindst livescore ligger højt på listen over services som benyttes ofte af fans. Vores brancheløsning er skræddersyet til, at give klubben et værktøj, der skaber større eksponering for sponsorer og samtidig gør det både lettere og mere effektivt, at interagere med fans og publikum.\nKALENDER M. SPILLEDATOER\nSkab unik interaktion med fans og publikum, før, under og efter kampene. Både klub og fans kan poste, "like" og kommentere indlæg på fan-væggen.\nVed hjælp af vore dynamiske CMS, er det muligt at integrere forskellige livescore systemer i app'en. Det giver fans en unik mulighed for, at følge med i kampene via app'en, hvis ikke man har mulighed for at overvære den selv.\nTil klubbens erhvervsnetværk har vi modulet, der gør det endnu nemmere, at få mere værdi ud af netværket. Her kan organiseres kontaktinfo på medlemmerne, datoer for netværksmøderne og unikke tilbud, leads og meget andet.


Tre børn svigtet: Kommune har ikke reageret på borgeres advarsler - MX.dk\nAf Nicolai Skovgård - 06/11-15 13:25; Opdateret: 06/11-15 13:44\nTre børn svigtet: Kommune har ikke reageret på borgeres advarsler\nBorgere og myndigheder forsøgte i over et år at gøre kommune opmærksom på tre omsorgssvigtede børn. Først ved en nylig arbejdsrokade skete der noget.\nRanders Kommune har efter brug af nye arbejdsrutiner opdaget, at de ikke har reageret på henvendelser om tre omsorgssvigtede børn i mere end et år. (Billede: Polfoto/Frandsen Finn/Arkiv)\nRanders Kommunes familieafdeling har i over et år ikke reageret på henvendelser fra borgere, myndigheder og kommunalt ansatte, der har været bekymret på vegne af tre børn, som har været udsat for omsorgssvigt og vanrøgt.\nI det ene tilfælde skulle der endda være mistanke om seksuelle overgreb, skriver Randers Amtsavis. Leder af Familieafdelingen, Ann Hermansen, er rystet og erkender, at tre børn er blevet svigtet. Hun kan ikke afvise, at det er de eneste tilfælde.\n- Jeg følte mig 100 procent sikker på, at der ikke var børn, der led overlast, selv om vi i afdelingen har problemer med at overholde alle tidsfrister og har andre udfordringer. Jeg var sikker på, at disse tre sager ikke var der, siger hun til avisen.\nSagerne blev opdaget, fordi familieafdelingen for nyligt lavede en rokade af sager i forbindelse med nye arbejdsrutiner. De tre sager endte hos en ny medarbejder, der straks gik til ledelsen, da vedkommende blev opmærksom på problemerne.\n- Vi synes, at vi har et godt og sikkert system for at håndtere de underretninger, som vi får ind i systemet. Vi kan desværre konstatere at i den her meget ulykkelige situation, har vi ikke gjort det, vi skulle, siger Ann Hermansen til DR P4 Østjylland.\nSvin på menuen: Her vil politikere have børnehaver til at servere gris\nHun understreger til Randers Amtsavis, at der med det samme er blevet sat foranstaltninger i værk, så de tre børn kan få den nødvendige hjælp.\nSamtidig mener hun, at det er nødvendigt, at et eksternt revisionsfirma gennemgår alle sager i afdelingen, og hun anmoder derfor politikerne om, at de bevilger penge til det.\n- Fokus er på de børn, vi har ansvaret for. Det her gør, at jeg ikke tør tage chancen, men ønsker at få lavet en fuldstændig gennemgang, siger hun.\nAnn Hermansen har tidligere været direktør i Rebild Kommunes center for børn og unge. En kommune der blev kraftigt kritiseret for et massivt svigt af børnene i den såkaldte Rebild-sag.\nI den aktuelle sag fra Randers understreger hun, at der er gjort mange forsøg på at imødegå den ulykkelige situation, blandt andet ved flere gange at opfordre medarbejderne til at sige til, hvis de sad med sager, der kunne vække bekymring.\nDe døde kører på motorcykel i Randers\nLÆS OGSÅ: 48-årig anklaget for at ville købe spædbarn: Nægter sig skyldig


the butlers and the letters //meriko//-XXX - Page 4\nthe butlers and the letters //meriko//-XXX\nRe: the butlers and the letters //meriko//-XXX\nby Meriko on Tors 24 sep - 21:25\nMeriko gik lige bag Warric og gik stille med ind og lukkede døren bag sig og låste den af ren vane. Hun kunne ikke lade hver med at smile da hun så hvordan han sad og legede med sin halskæde og blev helt glad inden i da hun jo kunne se at han var glad for den. Hun så hans tegn til hun skulle sætte sig og gik over til ham og sat sig på hans skød og lagde sine arme om hans nakke og grinede sødt af hans spørgsmål "Hvis du nu kigger dig let rundt kan du se det skat" Sagde hun lige så sødt og begyndte at nusse ham i nakken lige så stille.\nI deres hjem havde hun endelig fået alle sine ting hjem til ham og plus så havde hun købt nogle små ting der stod lidt over alt og så havde hun været ude og plukke blomster og stilt i vaser på tre forskellige border.\nby Gæst on Tors 24 sep - 22:04\nHan så sig omkring og gav hende et lille smil "hm har man været ude og købe blomster" han smilede til hende og lod sine hænder glide ned af hendes krop "og jeg har en gave til dig som jeg købte for et par dage siden, men den må du vente på til jeg for noget at spise, for jeg er skrub sulten" han smilede til hende og blinkede, han hjalp hende op og stå igen før han gik over til komfuret og fik fyret op under det og lavede nogle spejlæg til dem begge. Han vendte sig rundt og satte to tallerkener på bordet foran dem. Han gik hen til Meriko, lod en hånd glide op af hendes krop før han langsomt tog hendes tøj af "hvad siger du til at du spiser sådan i dag" han blinkede frækt til hende og kyssede hende dybt.\nby Meriko on Tors 24 sep - 22:15\nMeriko kunne ikke lade hver med at grine af at det eneste han så var blomsterne så hun rystede let på hovedet af ham "Søde lille skat jeg har fået alle mine ting her til nu og købt lidt nips ting og blomstrerne har jeg selv plukket og sat sammen" Sagde hun lige så sødt og kyssede ham blidt på kinden. Hun hørte hvad han sagde og blev rart nysgerrig om hvad han havde fundet på til hende og især når han har kunne gemme det så godt som han har kunne. Hun rejste sig stille op og gik med ham ud i køkkenet og stod bare og nød synet af ham og stod og smilede lidt for sig selv.\nHun gik stille over bordet og satte sig stille ned og ventede blot på ham og smilede sødt da han kom over til hende og rettede let på sit hår og tøj. Hun kiggede stille op på ham da han kørte en hånd op af hendes side og gav sig let da han hev hendes kjole af så hun kun havde sin g-streng og selvsiddende strømper på og rak tunge af ham og grinede sødt "Det kan jeg da godt skat" Sagde hun lige så sødt og kyssede ham blidt igen da hun mmærkede hans læber mod sine egne.\nby Gæst on Tors 24 sep - 22:37\nhan smilede til hende da han var færdig med at kysse hende " og når du er færdig med dit æg så kan du få lidt ekstra godt under bordet" han blinkede til hende frækt mens han satte sig til bords. De havde brugt meget tid på at finde ud af deres seksuelle præferencer, og de var begge blevet enig om at det var vidst Warric der var den dominerende, og det var også det som han havde købt en gave til. De havde også jagtet meget sammen, og de var blevet et meget godt hold. Warrics maskuline charme og Merikos krop var nok til at få alle deres par ofre til at splittes op. Warric satte sig til at spise sit spejlæg, det var ikke så meget for at stilne hans sult, men mere fordi han manglede noget at kunne stilne det værste. Han havde fundet en nydelse ved at lave mad.\nby Meriko on Fre 25 sep - 8:59\nMeriko smilede kært til ham da han stoppede deres kys og kiggede lige så sødt op på ham med sine smukke lyseblå øjne. Hun grinede let da han snakkede om noget ekstra under bordet og var spændt på hvad det skulle være men hun havde nogle ideer til det.\nHun begyndte stille at spise sit æg og syntes det var rigtig hyggeligt når han lavede mad til dem for de havde jo faktisk ikke brug for menneske mad men selve mennesket. Hun kiggede stille op på ham og rettede let sit hår så hendes bryster kom helt til syne for ham og det var også for at pirre ham lidt da hun jo godt vidste at han elskede hendes former og hun måtte jo også selv indrømme at hun havde en fantastisk krop men dog ikke perfekt i sine øjne men måske i Warric og det var det vigtigste syntes hun.\nby Gæst on Fre 25 sep - 22:39\nfor warric var Meriko den sødeste, smukkeste og dejligste kvinde han nogensinde havde mødt. han smilede til hende da hun begyndte at presse sine bryster sammen "men dog, min kære meriko de prøver jo at forføre mig med dine kvindelige lister" han grinte venligt af hende og rakte ind over bordet for at ae hendes kind "hvis de er færdig med deres hoved menu er der noget der venter på dem under bordet" han smilede frækt til hende og blinkede kort til hende, han ville lyve hvis han sagde han ikke var blevet opstemt af at se hans kæreste på denne måde.\nby Meriko on Lør 26 sep - 17:27\nMeriko kiggede stille op på ham og lyttede til hvad han og små grinede lidt da han altid kunne lure hendes tanker som der var lidt skræmmende men også dejligt for det betød blot at de passede sammen. Hun smilede sødt da han aede hendes kind og kiggede med sine smukke øjne på ham og sukkede lige så stille af ren forelsket for han var så vidunderlig og hun var så glad for at de havde mødt hinanden den aften. Hun kiggede stille ned på sin tallerken og spiste stille det sidste og slikkede sig let op munden for at være sikker på der ikke sad nogle rester på hende og rettede sig lidt stolen og nikkede stille "Det er jeg ja men hvad er dog der er under bordet til mig?" Sagde hun lige så nysgerrig og kiggede lidt under bordet da hun virkelig var nysgerrig lige nu.\nby Gæst on Søn 27 sep - 17:23\nmed et lidt snedigt smil til hende så han på hende "hvorfor kravler du ikke her over til mig og så kan jeg vise dig det" han smilede til hende og rettede sig lidt op i stolen, han var meget opstemt om det her men han var ikke sikker på at hun fangede hvor han ville hen med dette "lad mig give dig et tip, det er noget du får meget tit, specielt om natten" han blinkede frækt til hende og ventede på at hun ville fange hvad han sagde.\nby Meriko on Tors 15 okt - 16:49\nMeriko kiggede stille på ham og vidste godt hvad det var han mente med det hele og kunne godt lide tanken om det da hun elskede når han var sådn overfor hende så hun skubbede let stolen bagud og gik stille ned på knæ og kravlede ned under bordet over mod ham.\nHun kom helt over til ham og var nu mellem hans ben og kiggede lige så uskyldigt op på ham og tog let fat i sin halskæde med sin ene hånd og begyndte let at lege med den da hun var så glad for at hun havde fået lavet de halskæder til dem for det viste hvor meget hun elskede ham. Hun gav let slip på den og lod sin hånd køre op af hans lår mens hun holdte sit blik op på ham "Hvad var det for en gave du havde til mig min skat?" Spurgte hun lige så stille om og nød at være tæt på ham og mærke ham.\nby Gæst on Ons 21 okt - 18:34\nhan smilede til hende med et roligt blik i hans øjne "tja, den er stor, lang og du har set den før. Men du er altid glad for at se den" han smilede til Meriko underbordet og tog blidt hendes hånd og ledte den op til hans buksekant og trak sit lem frem foran sin kæreste "men det er ikke den eneste gave min kære, bare en forsmag på den næste uge af min fritid" han smilede frækt til hende med et glimt i øjnene. hans øjne var fascinerede af hendes krop "så spis op" han smilede til hende og tog fat om hendes hage og bevægede hende lidt op af, tættere på hans lem.\nby Meriko on Fre 23 okt - 2:26\nMeriko lyttede til hvad han sagde og smilede frækt til ham og kunne godt lide hans tanke gang måtte hun nok indrømme for han var så dejlig fræk for han gik ikke lige til med tingere og det var virkelig noget hun elskede ved ham.\nDa hendes hånd var ved hans buksekant begyndte hun stille at åbne for hans bukser for at kunne komme til hans lem da hun elskede at lege med ham. Da han tog den helt frem smilede hun frækt til ham og lod sin tunge glide let over spidsen på hans lem for at pirre ham lidt da hun vidste at det var noget han elskede ved hende. Hun kiggede frækt op på ham og lyttede til hvad han sagde og smilede bare frækt til ham for hun var glad for at høre at de kunne være sammen en helt uge uden at han skulle arbejde hele tiden selvom det jo var nogle gode penge at tjene syntes hun.\nDa hun kom tættere på hans lem mod sin mund lod hun stille sin tunge glide hen over igen inden hun åbnede sin mund helt op og gled stille ned over hans lem og begyndte at sutte ham dybt og godt som hun altid gjorde og som hun vidste at han elskede når hun gjorde det.\nby Gæst on Fre 23 okt - 10:29\nWarric smilede til hende som hun begyndte, han elskede hende for at være så god til alt det her. Hun var den perfekte kvinde. Måden hun slikkede på hans lem pirrede ham mere og da hun begyndte at sutte mærkede han en rar følelse. Han lod hende gøre det i hendes tempo så hun kunne gøre det hun var god til allerede, selv om han nød at have magten var det rart at han ikke skulle bestemme over hende hele tiden. Dog var hans anden gave meget sjov også "du må skynde dig så du kan komme til din rigtige gave" han smilede til hende roligt og aede hendes hår væk fra hendes ansigt.\nby Meriko on Man 9 nov - 19:36\nMeriko blev ved at sutte ham godt og dybt og lukkede let sine øjne for selv at nyde det endnu mere for han vidste at hun elskede at tilfredsstille ham fuldt ud og hun blev kun selv mere og mere liderlig af det og fik bare mere og mere lyst til ham.\nHun rettede let sit blik op mod ham da han aede hendes hår væk fra hendes ansigt og kiggede lige så stille på ham med et sødt blik. Hun suttede ham dybere og dybere og lidt hurtigere. Hun nød ham fuldt ud og lukkede let sine øjne igen.\nby Gæst on Man 9 nov - 22:01\nhan kunne ikke holde det tilbage mere. Han pressede hendes hoved helt ned til roden af hans lem som hans sæd skød med eksplosiv kraft ned i halsen på hende og fyldte hendes mund oven i. Da han var færdig trak han hende tilbage og så en enkelt ubrudt streng af sæd der forbandt hendes mund og hans lem "så nu har du fået din mad, nu er det tid til din overraskelse. han fandt et lille silke bånd frem som han bandt for hendes øjne " tag min hånd og følg den sexede lyd af min stemme" han tog roligt sine bukser og tog hendes hånd som han hjalp hende op at stå "meget fint, følg mig" han tog fat om hendes hånd og førte hende ned i den jordslåede kælder, eller det var den før. Meriko var ikke den eneste der havde indrettet, han havde lavet sit eget projekt her nede i kælderen. Han gik hen og gav hende et halsbånd på "jeg har lavet vores kælder lidt om" han smilede til hende før han tog hendes bind af, han havde lavet hele kælderen om til et sex lege rum, med sex gynger, bomme, alle former for sex legetøj og piske på væggene "hvad siger du så, du får første tur i det hele" han smilede til hende og kyssede hendes hals bag fra.


Patenter og hvad så? - Biokemisk Forening\nPatentering er populært - for populært? Vi har igennem de seneste år arbejdet med patenter fra de fleste vinkler: politisk, praktisk skrevet patenter, håndhævet patenter gennem for eksempel retssager, og kommercielt ved køb og salg af patenter. Vi ser mange fordele ved at udtage patenter men er samtidig ikke i tvivl om, at patentrettigheder langt fra er en sikker vej til at skabe værdi.\nGennem de sidste 10 år er patenter blevet et stadigt mere populært forretnings ”buzz” ord og er set som vejen til at sikre værdiskabelse i ny teknologi. Rivette Kline´s ”Rembrandts in the attic” har været populær læsning. En del af de investeringsselskaber, der sætter værdi på teknologibaserede virksomheder, har i for høj grad lagt vægten på antallet af patenter og ikke nok på kvaliteten og sandsynligheden for at patentet kan udstedes, frit kommercialiseres, håndhæves og dermed skabe værdi. Det er en fælde, vi ind imellem selv er blevet fanget i, da det kræver mange ressourcer at skabe den fornødne indsigt i et teknologiområde, der ikke ligger inden for eget specialistområde.\nRegeringer har set patenter som et middel til at sikre indtægter fra forskning ved landets forskningsinstitutioner. Således har den danske regering lavet tiltag, der skal understøtte netop denne proces, for eksempel gennem ”Forskerpatentloven” fra 1999. Denne lov har til formål at sikre, at forskningsresultater frembragt ved hjælp af offentlige midler, nyttiggøres for det danske samfund ved erhvervsmæssig udnyttelse. Endvidere har den danske regering bevilget ressourcer til at opbygge egentlige patentafdelinger/”tech trans” enheder ved landets forskningsinstitutioner.\nVirksomheder har, inspireret af succeshistorier om store licensindtægter, som f.eks. IBM har været i stand til at generere, afsat ressourcer til at udlicensere egne teknologier. En aktivitet som mange virksomheder nok har fundet sværere end først antaget, idet teknologier væsentlige for egne aktiviteter ofte ikke ønskes solgt til konkurrenter, hvor teknologien måske netop kunne skabe værdi, og fordi den fornødne indsigt i, hvor en teknologi uden for egne kerne-forretningsområder kunne skabe værdi, mangler.\nMåske det nu er tid til at samle erfaringerne og kritisk forholde sig til, hvordan patentering kan hjælpe både virksomheder og forskningsinstitutioner til at skabe værdi i teknologiudvikling, samt hvilke faldgrupper vi skal være opmærksomme på. Vi har ingen facitliste men vil gerne dele vores personlige erfaringer og betragtninger i håbet om, at vi kan bidrage til, at patentering ikke bliver en hindring for et fortsat stærkt samarbejde mellem virksomheder og forskningsinstitutioner men et middel til at skabe værdi for begge parter.\nHvornår skaber patenter værdi for en virksomhed og hvordan?\nSom udgangspunkt er vi i vores respektive virksomheder positive overfor patentering. Vi patenterer for at beskytte vores investeringer i forskning og udvikling. Et godt patent gør os i stand til at minimere konkurrencen. Hvis vores nye produkter ikke er patent beskyttede, står konkurrenter altid parat til at kopiere. Hvis konkurrenten ikke selv har investeret i udvikling, kan han ofte sælge sit produkt billigere. Patentet giver os dermed længere tid til at forsøge at få vores investeringer tilbage.\nVi patenterer næsten alle nye opfindelser, som vi ser et kommercielt potentiale i. Dette sikrer ikke alene, at vi har mulighed for at beskytte nye opfindelser, men også at opfindelserne bliver offentliggjort på en måde, som det er nemt at føre bevis for og senere genfinde. Konkurrenter kan dermed ikke forhindre os i at operere inden for vores forretningsområder, selv om vi skulle vælge at opgive videre patentering. På denne måde skaber vi som virksomheder også værdi i Patenter/patentansøgninger, som vi opgiver. Offentliggørelse i form af patenter/patentansøgninger er en aktivitet, der bliver stadig mere vigtig for virksomheder, i takt med at antallet af patenter stiger, og at både universiteter og konkurrenter i højere grad patenterer inden for vores kerne-forretningsområder. Statistikken viser, at der bliver indleveret og udstedt stadig flere EP- patenter.\nSom omtalt er det kun patenter og patentansøgninger, hvis økonomiske potentiale modsvarer udgifter forbundet med patentering, der får lov til at overleve. Det er ikke nogen enkel opgave at vurdere, om en given patentfamilie skal opgives efter indlevering. Hos Chr. Hansen og Novozymes har vi opbygget en struktur, hvor grupper bestående af personer fra flere steder i organisationen, f.eks. forskning/udvikling, marketing/salg og produktion der hjælper med at vurdere det økonomiske potentiale og fastlægge den strategiske værdi af en patenteret opfindelse.\nHvordan kan patenter bedst bidrage i vidensoverførsel?\nNår vi som virksomheder bliver tilbudt ny teknologi fra andre virksomheder eller fra offentlige forskningsinstitutioner, foretrækker vi ofte, at denne viden er patenteret, inden vi vurderer den. Det skyldes ikke, at vi dermed mener at den ny teknologi har en højere værdi, men at vi helst ikke modtager ”unødig” fortrolig information. At modtage fortrolig information udgør altid en risiko for en virksomhed, ikke at vi på nogen måde er bange for, at vi vil komme til at misbruge informationen, men fordi vi frygter, at afsenderen fejlagtigt tror vi gør det. Et eksempel er, når en universitetsforsker tilbyder os teknologi, vi allerede kender. Normalt vil vi blot takke pænt nej og ikke afsløre, at dette allerede er en teknologi vi selv arbejder på, da dette kan være en meget fortrolig oplysning. Det er forståeligt nok at forskeren kan blive i tvivl om, hvorvidt virksomheden har misbrugt information, når virksomheden på et senere tidspunkt tjener penge på netop den opfindelse. Det handler i høj grad om tillid mellem virksomheden og forskerne, og det er vigtigt for os at få slået fast, at virksomheder består af enkelte personer, der selvfølgeligt sætter deres egen troværdighed højt. Ingen ved, i hvilken sammenhæng vi møder hinanden næste gang: i dag arbejder vi måske sammen i EU projekter, i morgen i konkurrerende virksomheder, og måske er vi senere kollegaer i samme virksomhed.\nPå den ene side foretrækker vi altså, at forskerne har patenteret deres opfindelser, således at vi kan modtage informationen uden risiko. På den anden side har vi som virksomheder, når vi først har besluttet os for at købe en opfindelse, også en interesse i at få indflydelse på udarbejdelsen af patentansøgningen. I de fleste tilfælde vil vi selv være bedst i stand til at udarbejde en patentansøgning, således at det målrettet giver beskyttelse af netop vores kerne-forretningsområder.\nSom teknologibaserede virksomheder får vi dagligt tilbud fra forskere, der ønsker at sælge deres teknologi til os. Det er vigtigt for os, at forskeren føler sig godt behandlet, for selv om vi måske ikke vil købe hans teknologi, vil vi gerne have, at han også tilbyder os den næste opfindelse eller måske søger en ledig stilling hos os.\nNår vi selv forsøger at udlicensere vores egne teknologier, bruger vi mange ressourcer på at forberede salgsmaterialet og på det efterfølgende salgsarbejde. Som sælger af teknologi er man i skarp konkurrence om virksomhedens opmærksomhed.\nPatenter har højere værdi hvis der er ”Freedom to operate”\nI vore virksomheder har vi en klar politik om ikke at krænke andres rettigheder. Derfor udfører vi grundige analyser (Freedom to operate analyses) af patentsituationen for at vurdere, om der er dominerende patenter eller patentansøgninger, som det nye produkt vil kunne krænke. Dette er langt fra en nem opgave og involverer ofte tjek af mange hundrede eller tusinder af patent familier; samtidig er det ikke en garanti for, at alt er undersøgt. Ind imellem skifter teknologier navn undervejs, eller produktet krænker teknologier, man aldrig har hørt om og derfor ikke har søgt efter.\nDette betyder også, at vi skal bruge mange ressourcer i de tilfælde, hvor vi får tilbud om at købe en opfindelse hvor dominanssituationen i forhold til eksisterende patentrettigheder ikke er klarlagt. Det vil forsinke beslutningsprocessen omkring in-licensering og udfaldet vil have stor indflydelse på den pris, vi er villige til at betale.\nVærdien af et patent ligger i retten til at afholde andre fra at operere kommercielt i det teknologiske felt, patentet beskytter. For at fastholde den position anvender vi også mange ressourcer til løbende overvågning af konkurrenternes aktiviteter inden for den pågældende teknologi, både patentovervågning og markedsovervågning. For at håndhæve sine rettigheder kræves således mange ressourcer. Virksomheden er nødt til at fastslå, om der med sikkerhed er tale om krænkelse, hvis f.eks. et konkurrerende produkt kommer på markedet. Det betyder, at man ikke alene skal have fat på det krænkende produkt, som ofte kan være svært at få fat på, men man skal også gennemføre større analysearbejder. Når dette arbejde er udført, og vi har sikre beviser for, at der er tale om krænkelse, går vi i dialog med den pågældende krænker. Hvis det ikke er muligt at nå til enighed om en løsning, kan man blive tvunget til at forsvare sine rettigheder aggressivt og f.eks. nedlægge fogedforbud mod fortsat salg af det krænkende produkt. Modparten vil typisk svare ved at forsøge at nedlægge ugyldighedsag mod patentet. I disse situationer bliver den endelige afgørelse foretaget ved en domstol. Sådanne retssager er meget omkostningstunge og kræver mange interne ressourcer fra alle områder i organisationen. En retssag i USA kan sagtens løbe op i 10 millioner kroner.\nI dag er håndhævelse af patentrettigheder ofte ikke aktuelt for universiteterne. I takt med at universiteternes patentportefølje vokser, patenterne bliver udstedt og krænkende produkter udvikles, bliver dette en opgave, som kan blive en udfordring for universiteterne.\nKan universiteterne skabe øget værdi gennem patentering?\nErfaringer gjort under ”Forskerpatentloven”, er på foranledning af Videnskabsministeriet blevet analyseret af Inside Consulting, Cowi A/S og Eskild Hansen i maj 2004. Der er foretaget en ”benchmarking” af de involverede aktører og de opnåede resultater. Rapporten slår fast, at der i perioden 2000-2003 er anmeldt 664 opfindelser, heraf er 388 overtaget af institutionerne, og 133 er ”erhvervsmæssigt nyttiggjort”. Det samlede resultat angives således som et ”pænt” niveau for patentering, men en meget beskeden kommercialisering.\nVi vil i modsætning til rapportens konklusion gerne rose universiteterne for at have sikret at, 133 opfindelser er erhvervsmæssigt nyttiggjort. Det kan på mange måder ses som et flot resultat, idet kommercialiseringen af opfindelserne ikke alene er sket inden for et kort tids interval, men også under forholdsvis stramme økonomiske rammer og på et spinkelt erfaringsgrundlag. Ingen tvivl om at vi i vores respektive virksomheder har bedre rammer at patentere under. Erfaringer fra vores virksomheder er, at en opfindelses kommercielle værdi ofte først kan synliggøres efter flere år, en luksus universiteterne typisk ikke kan tillade sig at vente på, da der er beskedne midler til at holde patentansøgningen i live i et attraktivt antal lande. Derfor må universiteterne ofte forsøge at sælge teknologien, før den kommercielle værdi er påvist, hvilket i høj grad påvirker den aftale, der kan indgås med den kommercielle partner. Det er således vigtigt, at forventningerne til universiteternes indtjening balanceres med de reelle muligheder, institutionerne har for at skabe værdifulde patenter. I virksomheden har vi umiddelbart større mulighed for at ”skyde genvej” til værdifulde patenter, idet forskningen i virksomheden skal understøtte den overordnede forretningsstrategi, der løbende evalueres og målrettes mod områder, der ses som kommercielt interessante.\nVi syntes det er positivt at de nye aktiviteter evalueres, og at der på baggrund af erfaringerne tages nye tiltag. Tiden vil vise hvorvidt de nye tiltag bliver den gevinst for samfundet som vi alle håber på. Som virksomheder har vi også interesse i at universiteternes opfindelser nyttiggøres, og vi deltager gerne i den løbende dialog.\nTips til at gøre opfindelsen mere salgbar\n- Hvis du vil sælge din teknologi må du arbejde for det -\nBrug dine egne ressourcer målrettet. Skyd ikke med spredehagl, send kun tilbudet til firmaer / personer teknologien er relevant for.\nBrug dit netværk til at skabe personlig kontakt, men misbrug det ikke. Hvis du spilder dine kontakters tid, hjælper de måske ikke næste gang, hvor din henvendelse er mere relevant.\nSend så detaljeret en pakke som muligt med ikke konfidentiel information som appetitvækker\n"Skær ud i pap" hvad det er du vil sælge, og hvordan du ser det kan skabe værdi for netop den virksomhed. Tilbudet havner måske ikke i første omgang hos eksperter i virksomheden, så du må selv sikre, at dit tilbud kan finde frem til de rigtige modtagere i virksomheden.\nNævn hvem du måske allerede har haft kontakt til i virksomheden.\nSørg for at have styr på rettighedsforhold inden du forsøger at sælge teknologien. Inddrager du baglandet for sent, møder du måske større modstand her end hos virksomheden.\nBeskriv hvilken type aftale du er interesseret i.\nGiv detaljeret, gerne fortrolig information, men markér at informationen er givet under fortrolighed\nVær tålmodig, indkøb af teknologi kan være en langsommelig beslutningsproces for en virksomhed.


Lene Espersen freder inkompetente bankbestyrelser | Information\nLene Espersen freder inkompetente bankbestyrelser\nStik mod regeringens intentioner er det aldrig lykkedes at komme inkompetente bankbestyrelser til livs, advarer professor. Det får nu et flertal uden om regeringen til at kræve opstramning af lovgivningen på området\nLene Espersen fastholder, at de nuværende regler er tilstrækkelige til at sikre de rette kompetencer\ni bankernes bestyrelser.\nBølgerne gik højt i sensommeren 2008, da den ene danske bank efter den anden måtte erkende, at de havde drevet deres forretning uansvarligt og nu var tvunget til at kaste håndklædet i ringen - medmindre staten kom dem til undsætning med milliarder af skatteyderkroner.\nDet fik daværende økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen (K) til at fremsætte et krav om, at lovgivningen fremover skal sikre et vist niveau af viden om bankdrift i bankernes bestyrelser.\n»Det må være tydeligt for enhver, at bestyrelsesarbejdet ikke har været optimalt, og vi skal have kigget på, om bankbestyrelserne har de fornødne kompetencer,« sagde Bendt Bendtsen dengang til Ugebrevet for Bestyrelser.\nSiden er der ikke sket meget på området, og det får nu forskere og et flertal i Folketinget til at advare om, at bankbestyrelserne stadig i dag kan køre videre uden indsigt i bankdrift og i frem- tiden uhindret begå præcis de samme uforsigtigheder som op til finanskrisen.\n»Mange medlemmer af bankbestyrelserne har hidtil ingen reelle bankkompetencer haft, og det problem er det endnu ikke lykkedes at komme til livs,« vurderer professor i selskabsledelse på CBS Steen Thomsen.\nEt af de problemer, iagttagerne hæfter sig ved, er, at bestyrelsesmedlemmernes manglende kendskab til bankdrift, betyder, at de er ude af stand til at give bankernes direktioner modspil og se, hvornår der bliver taget for store risici. I den forbindelse viste en undersøgelse, Berlingske Nyhedsmagasin foretog i 2008, at i de 15 banker - heriblandt de nu krakkede Roskilde Bank og Bank Trelleborg - som kørte med de største udlånsprocenter, havde et flertal af bestyrelsesmedlemmerne ingen erfaring med bankdrift overhovedet.\nMed henblik på at forbedre bestyrelsernes kompetencer fik Økonomi- og Erhvervsministeriet derfor sidste år udarbejdet en betænkning, der kræver, at alle bankbestyrelser fremover skal udpege en uafhængig person med kvalifikationer inden for regnskabsvæsen eller revision. Ironisk nok trådte betænkningen i kraft den 24. december, for den nærmere ordlyd betyder ifølge iagttagerne, at den i praksis mest af alt er at betragte som en julegave til bankerne.\nBetænkningen stiller nemlig ingen krav om, at den uafhængige person skal have konkret erfaring fra en bank. Eksempelvis er en 12-måneders ansættelse som økonomichef i et mindre ejendomsadministrationsselskab tilbage i 1960'erne tilstrækkelig, hvis man følger betænkningens ordlyd.\nHvilket ifølge Steen Thomsen er alt for rummeligt til, at man i dag kan tale om, at den danske lovgivningen sikrer de nødvendige kompetencer i bankernes bestyrelser.\n»Man kan altid diskutere, hvad de tilstrækkelige kompetencer er. Men det er med sikkerhed ikke nok, hvis den udpegede person ingen erfaring fra bankverdenen har overhovedet,« understreger Steen Thomsen.\nDirektør i Dansk Aktionærforening (DAF), Charlotte Lindholm, er enig i, at betænkningen ikke løser kompetenceproblemet i bestyrelserne.\n»Der er stadigvæk alt for meget fætter-og-kusine over medlemmerne i de danske bankbestyrelser. Og man skal virkelig have humoristisk sans, hvis man i dag forestiller sig, at man har en høj grad af kompetencer i bestyrelserne,« siger Charlotte Lindholm.\nDen form for humor, som DAF efterlyser, har økonomi- og erhvervsminister Lene Espersen (K) øjensynligt. Hun fastholder i hvert fald over for Information, at de nuværende regler er tilstrækkelige til fremover at sikre de rette kompetencer i bankernes bestyrelser.\nLene Espersen peger på, at for den udpegede uafhængige person er det afgørende, om denne har erfaring med årsregnskaber underlagt loven for finansiel virksomhed - som dækker en bred vifte af brancher, blandt andet ejendomsadministrationsselskaber. Ikke om erfaringen kon- kret har noget med bankdrift at gøre.\n»Jeg mener, at man som økonomidirektør i sådan en virksomhed er godt rustet til at løse de opgaver, som er fastlagt i bekendtgørelsen,« pointerer Lene Espersen.\nEt bredt flertal i Folketinget uden om de to regeringspartier deler dog ikke økonomi- og erhvervsministerens vurdering: Finansordførerne fra Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne, SF og de radikale er alle enige om, at lovgivningen mere entydigt skal sikre, at bestyrelsesmedlemmerne i fremtiden er i stand til give deres bankdirektører modspil. Og når den nuværende lovgivning ikke gør det, skal den ændres, lyder det fra ordførerne.\n»Jeg synes ikke reglerne - som de ser ud i dag - er gode nok, og jeg vil ikke have spor imod, at de bliver strammet, så vi får større sikkerhed for, at folk i bankbestyrelserne har de tilstrækkelige kompetencer,« siger Dansk Folkepartis Kristian Thulesen Dahl.\nSocialdemokraternes Morten Bødskov tilføjer, at de rigtige bestyrelseskompetencer er en af finanssektorens vigtigste udfordringer.\n»Der trænger alvorligt til at blive strammet op, for med de nuværende regler er man langt fra det tilstrækkelige niveau,« siger Morten Bødskov.\nBendt BendtsenLene EspersenMorten Bødskov\nDansk FolkepartiFolketingetRoskilde BankSocialdemokratiet\n19. november, 2009 - 22:39\nHvordan skulle en inkompetent minister også kunne........?\n20. november, 2009 - 08:13\nLene E, er ikke interesseret i kompetencer, hun beror sig på fordomme,og uvidenhed.\nOg tænk hvis en bank og økonomi kyndig, begyndte at undre sig over om Lene E, nu også er habil, når hun laver bank-hjælpepakker, så hun personlig sparer 70.000 kr. om året på hendes over 3 millioner kroner store fleks-lån.\nMåske Gert Frisch har ret.\n20. november, 2009 - 09:12\nDanske banker har taget større chancer end banker i andre lande. Udlånsvæksten er op til tre gange højere end hos udenlandske banker. Det skyldes udbredt brug af stemmebegrænsninger, som sætter aktionærerne uden for kontrol og sikrer at magten reelt ligger hos fætter-kusine bestyrelserne og ledelsen. Det er et rent tag selv bord: Tårn høje bestyrelseshonorarer, fede direktionslønninger, astronomiske bonuser - også i krisetider, favorable personlige lån og favorisering af personlige erhvervsinteresser...\nDet skal da være slut nu.\nBendt Bendtsen ignorerede finanstilsynets advarsler om den nu krakkede Roskilde Bank i tre år. I de tre år pressede bankens ansatte lokalbefolkningen til at investere i fallitprojekter, bl.a. Roskilde Bank selv.\nFinanstilsynet skal styrkes og så skal der oprettes et lovpligtigt statsligt revisionsinstitut, som skal sikre gennemskuelighed i bankvirksomheder.\nDet er ved at være 25 år siden Gorbatjov lancerede begrebet Glasnost.\n...det er på tide vi afprøver det i Danmark...\n20. november, 2009 - 14:53\nBobleøkonomi er regeringens hjerteblod.\nDet skal ikke ødelægges af kompetencer.


Wellness og vandring, nærvær og fordybelse | Den HelbredendeHave på Fejø\nWellness og vandring, nærvær og fordybelse\naugust 2, 2015 Anne Moloney, Fejø Retreat\tSkriv en kommentar\nLørdag den 1. august var vi ikke mindre en 15 kvinder til ansigtsbad og fodbad med helbredende urter i Den Helbredende Have på Fejø. Solen skinnede så det var en fryd.\n12 af os vandrede med på pilhrimsvandringen bagefter hvor vi havde pilgrimspræst Elisabetn Knox-Seith med som guide for den åndelige del af turen. Målet for den fysiske del af turen var at vandre rundt om Skalø. Nogle vandrede derud og hjem igen, andre havde cykel med og en enkelt kørte i bil derud. Det var dejligt frit.\nElisabeth Knox-Seith ledte os på den åndelige del af vandringen – for det er jo det, der er specielt ved at vandre som pilgrim, at vi hjælpes til at være opmærksomme på vores åndelige del, også.\nOrdene som Elisabeth havde valgt ud fra Pilgrimmenes 7 Nøgleord var “frihed” og “bekymringsløshed”.\nDet giver en vidunderlig mulighed for fordybelse at vandre sammen i naturen, i stilhed og med en guide, der ind imellem samler gruppen og på en helt almindelig og hverdagsagtig måde støtter os i at huske fællesskabet, friheden og bekymringsløsheden.\nDet var også godt at høre lidt om PilgrimsHuset i Maribo og hvor langt man er kommet med dét.\nTekst og foto: Anne Moloney, opload 02.08.2015\nForrige indlægDen Helbredende Have på Fejø fylder 2 årNæste indlægSkøn fødselsdag i Haven


Bog 75,00 kr. E-bog 29,00 kr.\nLuthers skrift »Om den sande kirke og den falske kirke« er et uddrag af skriftet »Wider Hans Wurst«, som Luther udgav i 1541. Det var et gensvar til hertug Heinrich von Braunschweig-Wolfenbüttel, som var stor modstander af reformationen. Luther kalder ham spottende »Hans Wurst«, som på dansk kan gengives med »Pølse-Hans«. Det var en kendt klovnefigur eller nar, som svarer lidt til vores Pjerrot.\nI uddraget fra dette skrift, som udkom i særtryk i 1543, behandler Luther forskellen mellem den sande og falske kirke. Han viser, hvad der er deres respektive kendetegn. Han viser, at det i virkeligheden er den lutherske kirke, der er den gamle, sande kirke. Det er nemlig den lutherske kirke, der fastholder alle den oprindelige kirkes lærepunkter, mens den pavelige kirke har tilføjet en lang række nye ting, uden belæg i hverken skrift eller tradition. Og værst af alt har paven forvanske den apostolske lære om menneskets frelse alene ved tro på Kristus og har i stedet indført en lang række menneskelige præstationer.\nI uddraget giver Luther desuden sin opfattelse af, hvordan reformationen i det hele taget begyndte og hvad årsagen var.


Gør det nemtfor jeres kunder at handle online\nTlf. +45 41 37 88 54\nHos Rosendahls tilbyder vi dig flere forskellige løsninger til at sælge publikationer eller andre varer online.\nBestillingslinks på jeres website\nRosendahlsboghandel.dk (Rosendahls’ online boghandel)\n1. Egen webshop\nLad Rosendahls skabe jeres egen webshop. Butikken kan have sin egen webadresse eller integreres i jeres eksisterende website.\nWebshoppen leveres med fuld funktionalitet, bl.a. søgning, varepræsentation, indkøbskurv og betalingsmodul.\nVarerne kan betales med betalingskort, girokort og elektronisk faktura (EAN).\n• Individuelt design\nØnsker du ikke en komplet netbutik, kan du i stedet vælge en bestillings- og betalingsløsning, der integreres i jeres eksisterende website. Denne løsning forudsætter, at distributionen varetages af Rosendahls.\nLøsningen fungerer ved, at I får et individuelt bestillingslink til hvert varenummer. Linket placeres i forbindelse med varen på websitet. Når kunden klikker på linket, åbnes et bestillings- og betalingsvindue, der er linket til vores ordresystem.\nBestillingen og betalingen sker således uden for jeres egen side og håndteres af Rosendahls. Kunden oplever det til gengæld som en sammenhængende proces.\nKunden kan bestille flere varer i samme ordre og kan betale med\neller via elektronisk fakturering (EAN).\nBemærk: Jeres varer vil naturligvis være synlige med titler og beskrivelser på de forskellige søgemaskiner (Google, Yahoo, Bing m.fl.)\nSælger du trykte publikationer, er Rosendahls’ online boghandel Rosendahlsboghandel.dk en effektiv løsning.\nVi registrerer jeres varer med de nødvendige oplysninger i systemet hos Rosendahls. Samtidig har du hele tiden fuldt overblik over jeres lagerstatus.


Salon Champagne, Blanc de Blanc 2004\nDer findes ingen over eller ved siden af! Det er tanken fra enhver Champagnekender, der hører navnet Salon. Denne producent har bestemt gjort sig udemærket i Champagne distriktet. Salon blev grundlagt i 1921 af Eugène- Aimé Salon og fik på ingen tid et super ry, som ingen anden. Hemmeligheden bag denne kæmpe producent er simpel, der anvendes kun Chardonnaydruer, som kommer fra Grand Cru-marker i Le Mesnil-sur-Oger, med vinstokke på er over 40 år gamle.\nFemme Grand Cru NV er lavet af 80% Chardonnay og 20% Pinot Noir fra de bedste grand cru marker i Avize, Chouilly, Le Mesnil sur Oger og Ambonnay. Den har lagret mindst 8 år før frigivelse, hvilket er mere end mange vintage champagner. Her er der tale om stor finesse og exceptionel aromatisk kompleksitet. I næsen byder den på citrus, frisk brød, blomster samt abrikos, fersken og kvæde. I munden fortsætter det over i hasselnød, mandarin og appelsinskal.\nBollinger 2007 La Grande Année Champagne\nBollinger fremstiller kun Champagne Grande Année i de helt exceptionelle år. Vinens første gæring foregår på egetræsfade og den efterfølgende flaskelagring foregår på flaske med korkprop. Den store andel Pinot Noir giver vinen kolossal kraft og fylde, og druernes fornemme oprindelse forklarer den fantastiske kompleksitet og det superbe lagringspotentiale. Dette er prestigechampagnen, som i tidligere årgange er blevet rost til skyerne og som i næsten hver årgang…\nTaittinger NV Demi Sec Champagne\nFarven på vinen er bleg gylden. Boblerne er fine og moussen er rigelige og vedholdende. Næsen har sarte antydninger af honning og modne frugter, med overtoner af hyldeblomster. Det første indtryk på ganen er livlig, syrnet og blød, med citrus (mandarin) dominerende, bakket op af ferskner i sukkerlage og tørrede figner. Det har en ende, som er overordentligt blødt og især fuld og langvarig. Alt i alt, en afrundet, sød og fyldig vin med stor charme og sensualitet.\nDelikat lakse farvet, glitrende og intens. Boblerne er fine og vedholdende. Duften er tilfredstillende intens, både frisk og ung. Den giver en aroma af røde frugter (frisk knust vilde hindbær, kirsebær og solbær). På ganen, er den en fløjlsagtig og har en fin balance og krop - en subtil vin med smag af frisk frugt. Samlet set viser Prestige Rosé sin charme med en subtil harmoni i smag og duft.\nBollinger 2005 La Grande Année Champagne\nHvert år frigives en særlig udgave af Dom Perignons berømte Vintage / årgangs Champagne. Hvert år designes flaske samt gaveæske af en kendt kunster og frigives kun i et meget begrænset antal flasker. Dette års udgave 2015 er designet af Björk & Chris Cunningham.\nDom Perignon Rose 2004 Champagne Brut Björk & Chris Cunningham Giftbox\nHvert år frigives en særlig udgave af Dom Perignons berømte Vintage / årgangs Champagne. Hvert år designes flaske samt gaveæske af en kendt kunster og frigives kun i et meget begrænset antal flasker. Dette års udgave 2015 er designet af Björk & Chris Cunningham. Sammen har de udformet et lysende fyrtårn der overstrømmer med et pink lys, der skinner ned på flasken fra oven, som visuelt piercer glasset med sin glød.\nR.D. står for »nylig disgorged«, hvilket betyder, at denne Bollinger fra den roste årgang 2002 har lagret i Bollingers kældre i mere end et årti før aftapningen. Det giver champagnen utrolig udviklet kompleksitet. En fantastisk Champagne fra en af de største huse.


Kolleger til stressede: Stop nu det klynkeri - Avisen.dk\n”Det er noget pjat, nu har han været her så længe, så kan han vel også tage et besøg, når vi har så travlt.” Sådan tænker kollegerne til en sygemeldt med stress på en arbejdsplads i omsorgssektoren. Citatet er fra en af de interviewede i rapporten. (Foto: Jesper Nørgaard Sørensen)\nVi bliver irriterede på kolleger, som lægger sig syge med stress. Det viser en ny undersøgelse fra Bispebjerg Hospital.\nHvis du er sygemeldt med en brækket arm, får du sandsynligvis en buket blomster og et kort med ”god bedring” fra kollegerne.\nMen knækker du i stedet psyken og går ned med stress, reagerer kollegerne med irritation og manglende forståelse, viser ny undersøgelse. Det selvom over 250.000 danskere er ramt af stress.\n"Det er et stort problem, og det bliver større og større, fordi der kommer mere stress," siger arbejdsmiljøkonsulent Svend-Erik Hermansen fra HK.\nKrisen gør os bidske\nUndersøgelsen, som læger og psykologer fra Bispebjerg Hospital står bag, viser, at kolleger til stressramte ofte reagerer med irritation.\nDet sker, fordi sygemeldingen betyder en større arbejdsbyrde for dem. De forstår ikke, hvorfor den stressramte ikke bare kan tage sig sammen.\nManglende viden om stress får en stor del af skylden, men også finanskrisen og den høje arbejdsløshed gør os mere bidske over for hinanden, viser undersøgelsen.\nNår arbejdspladsen i forvejen er underbemandet, må de andre trække et endnu tungere læs ved en sygemelding. Og ofte er der ikke råd til at hyre et par ekstra hænder i form af en vikar. Dermed bliver kollegerne både irriterede og bange for selv at få stress.\n"Jeg har lige så meget at lave som dig"\nFagforeningerne HK og Dansk Magisterforening kender udmærket problemet.\n”Nogle tænker, jamen, jeg har lige så meget at lave som dig, og jeg har ikke stress, så det kan du heller ikke have” siger Ole Grønne, som er arbejdsmiljøkonsulent for Dansk Magisterforening.\nHer har man fundet det nødvendigt at lave en pjece med gode råd til, hvordan man håndterer en kollega, der er syg med stress.\nI sidste ende er det chefens ansvar, at den stressramte mødes med forståelse. Det mener arbejdsmiljøkonsulent Svend-Erik Hermansen fra HK.\nFem gyldne tip mod tankekollaps på jobbet\n”Kollegerne skal tage hensyn, og chefen skal sætte dem ind i tingene. De sager, hvor kollegerne ikke tager hensyn, er det et udtryk for manglende viden og forståelse, men også for dårlig ledelse,” siger han.\nStresscoach Lene Marie Jensen støder tit på problemet.\n”Jeg støder for eksempel på holdningen ’Hvordan kan den her person tillade sig at være syg i tre måneder?’ Tit er det svært at forstå, at stressramte ikke bare kan tage sig sammen. Men der er jo i virkeligheden tale om, at de har taget sig sammen for længe,” forklarer hun.\nI sit arbejde med stressramte vælger Lene Marie Jensen netop at inddrage hele arbejdspladsen. Forståelse og støtte fra chef og kolleger gør nemlig en verden til forskel for, om det lykkes den stressede at vende tilbage til jobbet.\nUndersøgelsen viser dog også, at irritationen ofte er blandet med medlidenhed, og at mange gerne vil hjælpe deres stresskollapsede kammerat op igen, men ved ikke hvordan.\nSamtidig er vi mere tolerante over for sygemeldte kolleger, vi godt kan lide, end mindre populære kolleger.\nDet viser undersøgelsen, der bygger på interviews fra 38 danske arbejdspladser.\nSmæk og bandeord: Se arbejderen, alle hader\nHer er den besked du IKKE vil give din chef\nChefer tror stress-syge pjækker og lyver


Wibe stillads ⇒ Køb Wibe stillads m/ Prismatch & Hurtig levering i hele DK\nStilladser fra Wibe giver dig maksimal sikkerhed, samt fokuserer på at udnytte potentialet i et stillads til fulde, ved at give di maksimal funktionalitet, sikkerhed og kvalitet. Ved køb af et Wibe stillads, får du den komplette pakke og alle dele indgår derfor. Du kan nemt bestille et komplet stillads eller vælge en basispakke, og udbygge med tilbygninger, indtil du når det ønskede resultat. Wibe fører både rullestilladser og trappestilladser, så du kan træffe det rigtige valg i forhold til arbejdsopgaven.\n140x250 cm 28.880,63 kr\nFra 28.880,63 kr\n140x250 cm 33.438,75 kr\nWibe ST 1400 Trappestillads Basispakke høj 2,2 m\nFra 33.438,75 kr\n4,20 m 39.863,44 kr\nFra 39.863,44 kr\n140x250 cm 48.915,00 kr\nFra 48.915,00 kr\n6,20 m 51.206,25 kr\nWibe RT 1400 Rullestillads 6,2m\nFra 51.206,25 kr\n8,20 m 62.937,19 kr\nFra 62.937,19 kr\n140x250 cm 68.530,31 kr\nFra 68.530,31 kr\n10,20 m 74.280,94 kr\nFra 74.280,94 kr\n140x250 cm 81.023,44 kr\nFra 81.023,44 kr\n12,20 m 85.628,44 kr\nWibe RT 1400 Rullestillads 12,2m\nFra 85.628,44 kr\n140x250 cm 96.884,06 kr\nFra 96.884,06 kr\n140x250 cm 112.747,50 kr\nFra 112.747,50 kr\nØnsker du maksimal kvalitet, funktionalitet og sikkerhed er et stillads fra Wibe et åbenlyst valg. Med deres komplette pakker, sikrer du dig, at alle de obligatoriske dele er med så dit stillads opfylder gældende regler og anbefalinger - for optimal sikkerhed i højden.\nWibes sortiment består af trappe-, rulle- og håndværkerstilladser, og kendetegnet for dem alle er, at brugervenlighed og sikkerheden er i højsædet.\nDen grebvenlige låseklo er nem at håndtere, og tydelige farvekoder hjælper brugeren godt på vej til sikkert arbejde i højden.\nFarvekoderne er at finde på såvel hjulbremser, rammer,. platforme og lemme hvilket gør det let af finde dem og se om de er sikret eller ej.\nST- og RT-serien er udstyret med 200 mm. robuste og højdejusterbare hjul, så stilladset også kan benyttes på underlag der er en smule ujævnt.\nOpstilling af Wibe stillads er ganske enkelt, dog skal brugeren være opmærksom på gældende regler for opsætning, nedtagning samt arbejde på stilladset.


nutri.drabe.se For Sundhed Drenge rørende penis\nDickpics: Hvorfor sender nogle mænd billeder af deres pik? Det begyndte ellers så pge1 penisforstørrelse. I swipede begge til højre på Rørende, og nu chatter du løs drenge en fyr, som både er pæn og har nogenlunde styr på tegnsætningen. Du begynder så småt at overveje, om I skal mødes over en hurtig latte onsdag eftermiddag eller indtage den nye vinbar, der er kendt for sin sublime pinot noir. Da du atter tjekker din telefon, stirrer du pludselig på 16 centimeter erigeret kød, som du først havde regnet med at se under meget penis intime former. Du er nu med i den klub af ufrivillige modtagere af dickpics— pikbilleder — som flere og flere kvinder havner i. jul Ved tilbagetrækning af forhuden hos små drenge, kan der komme rifter, En penis er først fuldt udvokset, når en dreng er i starten af tyverne. sep For mange er puberteten en forvirrende tid. Kroppen forandrer sig. Hjernen bombarderes af hormoner. Alting kan virke lidt forvirrende. Men det. jan Det får du ikke meget glæde ud af, og den gamle dreng bliver bare Mand pressede vielsesring ned over penis for seksuel nydelse - det. apr Flere drenge fødes med misdannet penis Knap fem pct. af.\nDRENGE RØRENDE PENIS I denne landsby får nogle drenge først en penis, når de bliver 12 år gamle\nDrenge rørende penis 117 ting der VIRKELIG ligner en penis\nKontakt Annoncør Cookie- og privatlivspolitik. Forside Nyheder and V. Morderen beholdt hendes regntøj. Drenge om sin dødsdom for to dage siden: Rørende er hun død. Mascha Vang og kæresten penis købt hus. SE og HØR giver altid dig de nyeste underholdningshistorier om de kendte og kongelige danskere, samt Hollywoods største stjerner. Læs alle nyhederne. Så det er lidt uoverskueligt at tage tråden op fra sidst. Kort kan jeg sige at jeg nu har fået en mand på over 50 (der dog endnu ikke har gennemgået the ”switch”, dér hvor nosserne er blevet længere end penis) og 2 studenter i huset, der begge er . Vi kigger ned ad Dronningens Tværgade. Det er Kongens Have i baggrunden med Rosenborg Slot. Hele kvarteret myldrer med advokatkontorer. Diamanthandlere. jair melchior OPDATERING Så har jeg atter været i arkiverne og hentet både nyt og gammelt til hjemmesiden, og denne gang har jeg gjort det lettere for tilbagevendende besøgende ved at give overskrifterne på nyhederne ude til venstre en afvigende farve. Og resultatet kommer her ( så nu er det frem med linealen, drenge). Den gennemsnitlige, slappe penis er 9,16 centimeter lang og 9,31 centimer i omkreds. Den gennemsnitlige erigerede penis er 13,12 centimeter lang og 11,66 centimeter i omkreds. Er drenge drengemor, penis du måske også tænkt over, hvordan du skal håndtere din søns tissemand. Hvordan skal den vaskes? Hvornår kan han selv rørende det?\nEt vamset tæppe, der ligner en farlig haj? Det lyder som noget, de fleste drenge ville blive glade for at putte i. Og det var da sikkert også derfor, at en bedstemor gik i gang med strikkepindene: Hun ville nemlig glæde sit barnebarn med netop sådan ét tæppe. apr Flere drenge fødes med misdannet penis Knap fem pct. af. Både krop, tanker og følelser ændrer sig meget, når du går fra at være dreng til at Indtil puberteten er penis ikke ret stor, men så vokser den i både tykkelse og. apr I er begge vilde med U2, I er rørende enige om, at Claire Danes er formidabel i Der er aldrig en mand, der har sendt et billede af enslap penis til en kvinde. Ofte er forældrene mere tilbøjelige til at tolerere, når drengene. For vi kan roligt blive enige om, at denne tegning mere ligner små tissemænd end julemandens hjælpere. Tegningen er lavet af Connie Bennetts seksårige søn, der ville glæde drenge med en tegning af julemandens rensdyr i rørende. Og tegningen bragte da i den grad smil på læben. TheUnmumsyMum I know how you appreciate a misunderstood child's drawing. Today my 6yr old drew Santa's reindeer in their penis pic. Både krop, tanker og følelser ændrer sig meget, når du går fra at være dreng til at Indtil puberteten er penis ikke ret stor, men så vokser den i både tykkelse og. apr I er begge vilde med U2, I er rørende enige om, at Claire Danes er formidabel i Der er aldrig en mand, der har sendt et billede af enslap penis til en kvinde. Ofte er forældrene mere tilbøjelige til at tolerere, når drengene.\nJeg er en dreng på 15 år, og der er bare en lille ting jeg vil vide: Er der nogen der ved hvad en gennemsnitpik/penis for en årig? Jeg har altid syntes, det var lidt rørende, hvor meget fyre i alle aldre går op i at måle netop. dec En seksårig dreng ville glæde sin mor med en tegning af julemandens rensdyr i stalden. Desværre Herunder kan du se endnu flere ting, der til forveksling ligner en penis: . Paris Jackson med rørende farvel til afdød farfar. gave til kvinderne, bare fordi han er født med en penis dinglende mellem benene. Jeg synes, at hans opførsel er patetisk, eller måske snarere rørende. Han er som en lille dreng, der skriger efter at få sin mandighed bekræftet, men jeg har. Skarsgård-familiens forplantningsorganer har det med at trække overskrifter verden over. Da familieoverhovedet Stellan Skarsgård til sidst i ‘Nymphomaniac’ viser flaget så at sige, var det et brændende ønske at få opklaret, om det mon var hans egen penis. Slut bliver super våd rørende hendes hårete fisse på den offentlige strand. Big Tits, Beach, Behårede, Offentlig nøgenhed. Strand skønheder hænge ud naken under solen. Offentlig nøgenhed, Beach. footjob på en offentlig strand ved naomi1. Bedste informationsmedarbejder, tror jeg lidt en penis fraktur var så en lille dreng. Jeg slog med mn zaakie på hjulet, og da jeg nåede en alder efter at jeg vidste, at jeg kunne gøre det hele sammen, fandt jeg ud af, at han var anderledes, end det havde været.\nHvorfor sender (nogle) mænd dickpics? drenge rørende penis I denne uge afslører SE og HØR, at den mandlige halvdel af sangduoen Maria og Michael Bjørnson langt fra har skruet ned for kønsdriften. Lige inden bladet kom på gaden, udsendte parret selv en pressemeddelelse om, at nu var parforholdet sat på stand by. Daily Report powered by nutri.drabe.se June 22, Judge Strikes Defenses in Botched Circumcision Case. Clayton County [Georgia] State Court Judge Shalonda Jones-Parker wrote that a doctor and nurse at a Riverdale pediatric clinic had a duty to preserve tissue accidentally sliced from an infant's penis.\napr Det lyder som noget, de fleste drenge ville blive glade for at putte i. Og det var Avicii vandt pris efter sin død: Læs faderens rørende takketale. For mange er puberteten en forvirrende tid. Hjernen bombarderes af hormoner. Alting kan virke lidt forvirrende. Ikke alene rammer de puberteten.\nDingleværket mellem benene er i sandhed manddommen, og alle mænd, uanset alder, piller, drenge, roder og leger derfor jævnligt med tappen og klokkeværket. Men der kan altså være nogle signaler, som man skal lægge mærke til, når man nu alligevel fedter rundt med banditten hånden, og nej, det handler ikke om, at den kan lugte surt - det kræver blot et almindeligt bad. Derfor er der særligt fem tegn, du skal holde øje med, når det handler om at holder kalorius rask, skriver The Sun. Ømme kugler Hvis du føler ømhed i kuglerne eller kan mærke hævelser eller knuder i pungen, så er det ikke rørende, at du er blevet penis mand med alderen og ved at gro et par større sten. 1 år siden DrTuber. Gratis unge drenge homoseksuel sex og brød spansk sut pik første t. En Pik, Emo Drenge, Sæd Over Hele Ansigtet, Spansk, SugeEmo Drenge, Sæd Over Hele Ansigtet, Spansk, Suge. Rørende farvel fra Larsens nære ven: Du kæmpede til det sidste. Mit liv med en stor penis. Krimi. Føtex-chef dømt: Sådan trak rocker sin 'pæne' fætter ind i våbensag. Tech. I en scene fra afsnit 35 af sæson 1 er der nemlig tegnet en stor penis på en hul træstamme i baggrunden. Det er en chokeret amerikansk mor, der først gjorde den gruopvækkende opdagelse. Hun delte rædslen i en nu slettet video på Facebook, hvor hun dokumenterer, hvordan den øjensynligt uskyldige serie viser pikke i børnehøjde. Fra dreng til mand\nDrenge rørende penis erkendelse og sandhed\nGennemsnitspik for teenagere (; drenge rørende penis\nUK Special i Standard Ekstra: Så ifølge skifteretten skulle der ske noget senest rørende måneder efter, og Ingo og jeg overtog huset til en sum, som ejendomsmæglere havde anslået som rimelig i VoyeursDrenge kameraPenisPiger i Bikini.\nDaily Report powered by LAW. Clayton County [Georgia] State Court Judge Shalonda Jones-Parker wrote that a doctor and nurse at a Riverdale pediatric clinic had a duty to preserve tissue accidentally sliced from an infant's penis. The case involves a incident when [the plaintiff] took her day-old boy to Life Cycle for a circumcision that Jones—a certified nurse midwife—performed using a hinged metal device known as a Mogen clamp. The clamp has not yet been recalled.\nAfter the circumcision, the baby was bleeding profusely, according to court filings, and the midwife summoned Dr. The midwife told the mother a certain of bleeding was normal and that no emergency care was needed unless it continued. sædbank fort lauderdale Puberteten begynder, når du er år, og det betyder store ændringer på din krop og i dit sind. Det hele styres af hjernen, som får testiklerne til at danne testosteron, der er det mandlige kønshormon.\nDu bliver ikke kun større. Du ændrer dig og føler måske næsten, at du bliver en anden! Den første forandring er vækst af testiklerne og pungen, hvilket du måske ikke opdager, men derefter tager forandringerne fart. I årsalderen vokser testiklerne.\nJeg er en dreng på 15 år, og der er bare en lille ting jeg vil vide: Er der nogen der ved hvad en gennemsnitpik/penis for en årig? Jeg har altid syntes, det var lidt rørende, hvor meget fyre i alle aldre går op i at måle netop. apr I er begge vilde med U2, I er rørende enige om, at Claire Danes er formidabel i Der er aldrig en mand, der har sendt et billede af enslap penis til en kvinde. Ofte er forældrene mere tilbøjelige til at tolerere, når drengene. Advarsel - der forekommer meget stærke billeder og nøgenhed i klippet. I Danmark hører man relativt ofte 'vilde' historier, hvor rusture - introduktionsturene på universiteterne - er gået amok.\nLidt ligesom med blottere, der jo også engang blottede sig i parker og på gader og i dag kan bruge internettet til at komme af med deres trang. Pyha — den lugter?\nDrenge rørende penis Hvis det er meget lille må I meget gerne lade vær med at gøre nar. Hvad sker der her? Meget lille penis, må man sige. DEN ER ALDRIG SLAP\nVi kigger ned ad Dronningens Tværgade. Det er Kongens Have i baggrunden med Rosenborg Slot. Hele kvarteret myldrer med advokatkontorer. Diamanthandlere. OPDATERING Så har jeg atter været i arkiverne og hentet både nyt og gammelt til hjemmesiden, og denne gang har jeg gjort det lettere for tilbagevendende besøgende ved at give overskrifterne på nyhederne ude til venstre en afvigende farve. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner.\nTidligere: « « Svingende dick gif\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Drenge rørende penis nutri.drabe.se


Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre – Se vigtig info\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nVillaen på Avedøregårdsvej 25 i Hvidovre er opført i 1973 og indeholder 5 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 131 m2.\nLuftfoto af Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6426°N, 12.4568°E) er den lille grønne cirkel.\nVillaen på Avedøregårdsvej 25 opvarmes iflg BBR med Fast brændsel. En varmepumpe vil skære varmeregningen, give bedre indeklima, og lavere CO₂ udledning. Amalo giver dig en samlet gennemgang af økonomi og muligheder\nSundhed — Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nBaseret på den overordnede radonklassificering, lokale geologiske forhold og bygningsdata vurderes radonrisiko på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre at være høj.\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre ligger i den gamle Hvidovre kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er opført i 1973 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre har en kælder på 131 m2. Kældere er generelt mere udsatte i forhold til radonforurening, men hvis ventileret kan en kælder være en god beskyttelse af resten af bygningen ifht radonindsivning.\nDer er relativ høj radonrisiko på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nVillaen på Avedøregårdsvej 25 har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nVillaen på Avedøregårdsvej 25 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (75.4%), Isolering (68.9%), Gulve (68.3%), Fuge (64.5%), Tagmateriale (64.4%), Facade (50.2%).\nVillaen på Avedøregårdsvej 25 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (97.0%), Gulve (95.3%), Fuge (70.5%), Isolering (61.5%), Tagmateriale (59.1%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 6bd-Avedøre By, Avedøre, der hører til Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n167-30005 Region Hovedstaden 235 F0\n167-00085 Region Hovedstaden 404 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.\nDer er trafikstøj på adressen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre om dagen:\nDrikkevand på adressen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nAvedøregårdsvej 25 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Avedøregårdsvej 25 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Avedøregårdsvej 25. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er i fare for oversvømmelse ved forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet nedenfor viser områder der vil blive oversvømmet ved 1 meter vandstandsstining i nærmeste vandløb. Som det fremgår vil Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre være udsat ifm med vandløbsstigning.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nAvedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre ligger i en højde på 9.1 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.\n✓Generelle BBR informationer om Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\n✓BBR materialer og installationer for Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\n✓BBR arealer for Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nKælder 131 m2\nHent den officielle BBR meddelelse for Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre sidst vi kiggede (16. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Avedøregårdsvej 25 - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er centralvarme med en fyringsenhed, dvs. Fast brændsel og olie eller gas. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nAvedøre Fjernvarme er den nærmeste fjernvarmeforsyning. Hvis Avedøre Fjernvarme har planer for udvidelse af deres forsyningsområde til at inkludere Avedøregårdsvej 25 bør det fremgå i (i) lokal- og kommuneplanerne og/eller (ii) forsyningens egen hjemmeside.\nAvedøregårdsvej 25 kan få 24.000,- i tilskud til energiforbedringer. Se hvordan Amalo kan hjælpe med lavere varmeregning, mindre CO2 udledning og bedre indeklima.\nGrøn varme på Avedøregårdsvej 25\nHvidovre Kommune har ikke fredet villaen på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre eller tildelt den bevaringsværdi.\nBevaringsværdi af Avedøregårdsvej 25\nLokalområdet — Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nBeboerne i området omkring Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er mestendels conzoom®-typen Familien Danmark\nAvedøregårdsvej 25 hører til afstemningsområdet Avedøre Skole hvor der er 5.749 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre at være høj\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 77 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Avedøregårdsvej 25. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 708 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 43.50 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 4.35 pct.\nAvedøregårdsvej 25 hører under skoledistriktet Avedøre Skole. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Avedøre Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Avedøregårdsvej 25\nDer er begrænset 4G mobildækning på Avedøregårdsvej 25 med vejledende downloadhastighed op til 30 - 50 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Avedøregårdsvej 25 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Avedøregårdsvej 25\nInternet og Mobildækning Avedøregårdsvej 25, Hvidovre\nAnbefalet bredbånd på Avedøregårdsvej 25\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Fiber) » på Avedøregårdsvej 25.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Avedøregårdsvej 25\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Avedøregårdsvej 25.\nJordarten under Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Avedøregårdsvej 25\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 157 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet AVEDØRE VV. Boringen blev afsluttet 1 januar, 1971. Brøndborer er ikke angivet. Formålet med boringen var Vandforsyningsboring/sænkning og anvendelse er angivet som Ingen anvendelse. Boringen nåede en dybde på 25.0 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 207. 2521 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Avedøregårdsvej 25.\n157 Vandforsyningsboring 25.0 207. 2521 »\n168 Vandforsyningsboring 61.0 207. 2595 »\n170 16.0 207. 4124 »\n243 Vandforsyningsboring 27.1 207. 164B »\n272 Forureningsbor. 207. 5705 »\n273 Forureningsbor. 207. 5704 »\n285 Vandforsyningsboring 45.6 207. 164A »\n297 Moniteringsboring 30.0 207. 3034 »\n309 17.4 207. 4125 »\n350 Vandforsyningsboring 41.6 207. 328 »\nHvor langt er der fra Avedøregårdsvej 25\n✓Stamoplysninger for Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre\nGeografiske koordinater 55.6426007°N, 12.45679254°Ø\nAdressens Id 0a3f50a5-4319-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 2157594\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Avedøregårdsvej 25, 2650 Hvidovre.