Halvårsrapport Søndergade 12A, Balling, 7860 Spøttrup CVR-nr - PDF\nHalvårsrapport Søndergade 12A, Balling, 7860 Spøttrup CVR-nr\nDownload "Halvårsrapport 2014. Søndergade 12A, Balling, 7860 Spøttrup CVR-nr. 10 757 711"\n1 Halvårsrapport 2014 Søndergade 12A, Balling, 7860 Spøttrup CVR-nr\n3 Indholdsfortegnelse Oplysninger om Sparekassen Balling Side 3 Ledelsesberetning Side 4 Hovedtal og nøgletal Side 8 Resultatopgørelse Side 9 Balance Side 10 Noter m.v. Side 12 Sparekassen Balling Søndergade 12 A, Balling 7860 Spøttrup CVR-nr.: Grundlagt: 1914 Hjemsted: Balling Telefon: Filialer Søndergade 11, Skive Strøget 18, Oddense Roslevvej 1, Jebjerg Tønderingvej 10, Durup 3 Halvårsrapport 2014\n4 Ledelsesberetning Halvårsregnskab 2014 UDVIKLING I AKTIVITET OG ØKONOMISKE FORHOLD Generelt Sparekassen Balling har i første halvår 2014 realiseret et tilfredsstillende resultat. Resultatet før skat blev på 6,2 mio. mod 1,9 mio. i samme periode sidste år. Eftervirkningerne af finanskrisen ses stadig bl.a. ved en lav låneefterspørgsel og stigende opsparingslyst, specielt i de private husholdninger. Gennem 2013 oplevede Sparekassen faldende udlån. Denne udvikling er vendt i første halvår 2014, hvor der kan konstateres vækst i de samlede udlån, samt fortsat stigende indlån. Kursreguleringer, primært på aktier, har bidraget væsentligt til periodens resultat. En vigtig begivenhed i første halvår 2014 var Sparekassens 100 års jubilæum, der på selve jubilæumsdagen blev markeret med åbent hus i alle afdelinger, udgivelse af bogen 100 år i hjertet af Salling, samt en stor garantfest i Sparekassen Balling Hallen. Udgifterne til markering af jubilæet har påvirket omkostningerne i første halvår Driftsresultatet Netto rente- og gebyrindtægter udviser i 1. halvår 2014 et fald fra 16,8 mio. til 16,2 mio. i forhold til samme periode sidste år. Faldet skyldes primært fald i renteindtægter fra udlån. Kursreguleringerne er i første halvår positive med 4,4 mio. mod 0,7 mio. i samme periode sidste år. Kursreguleringer vedrørende beholdningen af aktier udgør 2,7 mio., hvoraf 0,8 mio. vedrører salget af sparekassens aktiebesiddelse i Nets. Udgifter til personale og administration er reduceret fra 12 mio. til 11,8 mio. Andre driftsudgifter er øget fra 1 mio. til 1,5 mio., hvilket primært kan henføres til ekstraordinære udgifter i forbindelse med markering af Sparekassens 100 års jubilæum. Nedskrivninger på udlån og garantier er faldet med 1,5 mio. i forhold til samme periode sidste år, og udgør herefter 0,9 mio. Halvårets nedskrivningsprocent er opgjort til 0,4% mod 0,7% i samme periode Balance Sparekassens balance er øget fra 656 mio. pr. 30. juni 2013 til 703 mio. pr. 30. juni 2014, hvilket svarer til en stigning 7,3%. Det samlede forretningsomfang opgjort som summen af udlån, indlån og garantier udgør 893 mio. Udlån er på årsbasis reduceret fra 326 mio. til 319 mio., hvilket svarer til et fald på 2,2%. Sammenholdt med 31. december 2013 er udlånet øget 4,3%. Udlån og garantier er fordelt med 60% til private og 40% til erhverv. Udlån til landbrug udgør 15% af de samlede udlån og garantier og udgør således den største koncentration på en enkelt branche. Ved kreditvurdering af landbrugsengagementer, herunder vurdering af nedskrivningsbehovet, anvendes de af Finanstilsynet til enhver tid udstukne regler. Det er ledelsens vurdering, at sparekassens udlån til landbrug udgør en sædvanlig forretningsmæssig risiko. Halvårsrapport\n5 Ledelsesberetning Fordeling af udlån og garantier på de enkelte brancher ses af nedenstående diagram. Indlån, incl. indlån i puljeordninger, udgør 536 mio. ved halvåret mod 513 mio. på samme tidspunkt sidste år, hvilket svarer til en stigning på 4,5%. Egenkapitalen er pr. 30. juni 2014 opgjort til 129,4 mio. Egenkapitalen består udelukkende af egne reserver samt garantkapital. Garantkapitalen er i forhold til 30. juni 2013 reduceret med 1,5 mio. Siden ultimo 2013 er garantkapitalen øget med 1,3 mio. Solvens Pr udgør sparekassens solvensprocent 21,0 mod 27,6 pr Faldet i solvensprocenten skyldes primært dispositioner vedr. sparekassens beholdning af værdipapirer. Sparekassens likviditetsoverskud har været stødt stigende gennem de senere år, og for at få en bedre forrentning af likviditeten har ledelsen besluttet at øge investeringen i obligationer og aktier, hvilket giver en forøgelse af de vægtede aktiver. For at sprede risikoen mest mulig, har sparekassen foretaget en stor del af sin aktieinvestering i forskellige investeringsforeninger. Denne forsigtige investering indebærer desværre at de vægtede aktiver stiger forholdsvis meget, da der knytter sig en særlig opgørelsesmetode til denne type investeringer. Ydermere skal der foretages et fradrag i sparekassens kapitalgrundlag, da investeringsforeninger går under betegnelsen finansielle aktier Da sparekassens halvårsregnskab ikke er revideret, og der ikke er foretaget et review må periodens resultat ikke tillægges egenkapitalen ved opgørelse af solvensprocenten. Såfremt periodens resultat tillægges egenkapitalen vil solvensprocenten udgøre 22,4. Pr er sparekassens individuelle solvensprocent opgjort til 9,8. Ved opgørelse af den individuelle solvensprocent har sparekassens ledelse besluttet at anvende Finanstilsynets seneste offentliggjorte priser på landbrugsjord. Sparekassens kapitalforhold, solvensbehov og solvensoverdækning: Vægtede poster Sparekassens kapitalgrundlag Tilstrækkelig kapitalgrundlag Solvens 21,0 % Solvensbehov 9,8 % Solvensoverdækning 11,2 % 5 Halvårsrapport 2014\n6 Ledelsesberetning Finanstilsynets tilsynsdiamant Finanstilsynets tilsynsdiamant indeholder fem pejlemærker for, hvad der som udgangspunkt anses for at være pengeinstitutvirksomhed med forhøjet risiko. Sparekassen Balling opfylder kravene således: De fem grænseværdier er: Finanstilsynets grænse Sparekassen Balling Summen af store engagementer, max. 125 % 55,4 % Udlånsvækst, max. 20 % -2,2 % Ejendomseksponering 1 25 % 5,1 % Funding ratio,(udlån/arbejdende kapital) max % 51 % Likviditetsoverdækning min. 50 % 412,0 % 1. Procenten for ejendomseksponering er den andel af de samlede udlån og garantidebitorer, der vedrører branchen Fast ejendom samt gennemførelse af byggeprojekter opgjort før nedskrivninger. 2. Arbejdende kapital består af indlån samt egenkapital. Som det fremgår ligger Sparekassen Balling på nuværende tidspunkt langt indenfor alle grænser på alle målepunkter. Grafisk fremstilling af Sparekassen Ballings placering i tilsynsdiamanten. Sparekassens relative råderum i forhold til grænseværdierne fremgår som afstanden mellem diamantens ydre og indre rammer. Pr har Sparekassen Balling 3 engagementer der overstiger 10% af sparekassens kapitalgrundlag. Summen af store engagementer udgør 55,4%. Af de 55,4% udgør 17,2% engagement med et finansielt selskab, og de 2 kundeengagementer udgør således 38,2% mod 28,8% pr Forventninger til årsresultatet for 2014 Det forventes at Sparekassens primære indtjening, dvs. indtjeningen før nedskrivninger, kursreguleringer og skat vil udgøre samme niveau som i Det er forventningen, at tab og nedskrivninger vil blive reduceret i forhold til Kursreguleringer forventes realiseret noget over niveauet for Halvårsrapport\n7 Ledelsespåtegning Bestyrelse og direktion har behandlet og godkendt halvårsrapporten for 1. halvår 2014 for Sparekassen Balling. Halvårsrapporten og ledelsesberetningen aflægges i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Halvårsregnskabet giver efter vores opfattelse et retvisende billede af sparekassens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30. juni 2014 samt af resultatet af sparekassens aktiviteter for regnskabsperioden 1. januar juni Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en retvisende redegørelse for udviklingen i sparekassens aktiviteter og økonomiske forhold, samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som sparekassen kan påvirkes af. Sparekassens halvårsrapport er ikke revideret, og der er ikke foretaget review. Balling, den 21. august 2014 Kurt Nielsen direktør Bestyrelsen for Sparekassen Balling Poul Pedersen Formand Niels Kristian Sørensen Næstformand Gunnar Sønderby Jessen* Bodil Dahl Christensen Hans Ibsen Poul Verner Pedersen Jørn Pedersen Niels Pedersen *Uafhængigt bestyrelsesmedlem med særlige faglige kvalifikationer jf. revisionsudvalgsbekendtgørelsen. 7 Halvårsrapport 2014\n8 Alle tal i kr. Hovedtal Netto rente- og gebyrindtægter Kursreguleringer Udgifter til personale og administration Nedskrivninger på udlån m.v Resultat før skat Periodens resultat efter skat Udlån Indlån excl. puljer Egenkapital Balance sum Nøgletal 1. halvår Solvensprocent 21,0 27,6 24,6 27,2 23,5 2. Halvårets egenkapitalforrentning før skat (%) 4,9 1,5 4,8 1,4 6,4 3. Halvårets egenkapitalforrentning efter skat (%) 4,1 1,1 3,8 1,2 5,0 4. Indtjening pr. omkostningskrone 1,43 1,12 1,43 1,14 1,62 5. Renterisiko (%) 2,8 1,7 2,4 2,5 2,0 6. Valutaposition (%) 10,7 9,9 9,7 9,5 10,2 7. Valutarisiko (%) 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 8. Udlån plus nedskrivninger herpå i forhold til indlån (%) 64,5 69,0 70,3 74,7 82,0 9. Overdækning i forhold til lovkrav om likviditet (%) 412,0 395,1 309,2 306,4 218,3 10. Summen af store engagementer (%) 55,4 28,8 55,8 51,0 53,9 11. Akkumuleret nedskrivningsprocent 6,1 6,4 4,7 4,1 3,3 12. Halvårets tabs- og nedskrivningsprocent 0,4 0,7 0,6 0,2 0,4 13. Halvårets udlånsvækst (%) 4,3-0,3 4,0 0,5 3,4 14. Udlån i forhold til egenkapital 2,5 2,5 2,6 2,4 2,4 15. Antal beskæftigede omregnet til fuldtid 22,9 24,7 24,3 22,3 19,7 Lovreglerne for udbetaling af renter af garantkapital er ændret således, at garanterne ikke længere må få en bestemt forrentning stillet i udsigt, men renten for den forgangne periode skal i stedet besluttes hvert år på repræsentantskabsmødet. Hovedtallene Netto rente- og gebyrindtægter samt Årets resultat er korrigeret for udbetalt rente til garantkapital for årene Halvårsrapport\n9 alle tal i kr. Resultatopgørelse pr. 30. juni 2014 Note Renteindtægter Renteudgifter Netto renteindtægter Udbytte af aktier m.v Gebyrer og provisionsindtægter Afgivne gebyrer og provisionsudgifter Netto rente- og gebyrindtægter Kursreguleringer Udgifter til personale og administration Af- og nedskrivninger på immaterielle og materielle aktiver Andre driftsudgifter Nedskrivninger på udlån m.v Resultat før skat Skat Halvårets resultat TOTALINDKOMSTOPGØRELSE: Halvårets resultat Halvårets totalindkomst Halvårsrapport 2014\n10 Balance pr Alle tal i kr. AKTIVER Kassebeholdning og anfordringstilgodehavende hos centralbanker Tilgodehavender hos kreditinstitutter og centralbanker Udlån og andre tilgodehavender til dagsværdi Udlån og andre tilgodehavender til amortiseret kostpris Obligationer til dagsværdi Aktier m.v Aktiver tilknyttet puljeordninger Grunde og bygninger (domicilejendomme) Øvrige materielle aktiver Aktuelle skatteaktiver Udskudte skatteaktiver Midlertidigt overtagne aktiver Andre aktiver Aktiver i alt PASSIVER Gæld til kreditinstitutter og centralbanker Indlån og anden gæld Indlån i puljeordninger Aktuelle skatteforpligtelser Andre passiver Periodeafgrænsningsposter Gæld i alt Hensættelser til tab på garantier Andre hensatte forpligtigelser Hensatte forpligtigelser i alt EGENKAPITAL: Garantkapital Reserver Foreslået garantrente I alt Passiver i alt Halvårsrapport\n11 Egenkapitalopgørelse Indbetalt Garant- Overført Egenkapital garantkapital rente overskud i alt Egenkapital pr ÆNDRING I HALVÅRET Garantkapital indbetalt i 2014 (netto) Foreslået rente af garantkapital 0 Udbetalt garantrente Regulering garantrente Halvårets resultat Halvårets egenkapitalpåvirkning Egenkapital pr Halvårsrapport 2014\n12 Noter til halvårsrapporten Alle tal i kr. Noter Renteindtægter: Tilgodehavender hos kreditinstitutter og centralbanker Udlån Obligationer I alt renteindtægter Renteudgifter: Indlån Øvrige renteudgifter 3 3 I alt renteudgifter Gebyr- og provisionsindtægter: Værdipapirhandel og depoter Betalingsformidling Lånesagsadministration Garantiprovision Indtægter fra samarbejdspartnere Øvrige gebyrindtægter I alt gebyrer og provisionsindtægter Kursreguleringer: Andre udlån og tilgodehavender til dagsværdi Obligationer Aktier Valuta I alt kursreguleringer Udgifter til personale og administration: Lønninger og vederlag til direktion og bestyrelse Personaleudgifter: Lønninger Pensioner Udgifter til social sikring I alt Øvrige administrationsudgifter I alt udgifter til personale og administration Halvårsrapport\n13 Noter til halvårsrapporten Noter Alle tal i kr. 6 Nedskrivninger på udlån m.v.: Individuelle nedskrivninger: Primo året Nedskrivninger i perioden Tilbageførsel af nedskrivninger foretaget i tidligere år Endeligt tabt, tidligere nedskrevet Ultimo perioden Gruppevis nedskrivninger: Primo året Årets reguleringer Ultimo perioden Nedskrivninger i alt Garantier m.v.: Finansgarantier Tabsgarantier for realkreditudlån Tinglysnings- og konverteringsgarantier Øvrige garantier Garantier i alt Halvårsrapport 2014\n14 Noter til halvårsrapporten Note 8 Anvendt regnskabspraksis Halvårsregnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed, herunder Finanstilsynets bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl. (regnskabsbekendtgørelsen). Halvårsregnskabet aflægges i danske kroner og afrundet til nærmeste kr. Regnskabspraksis er uændret i forhold til den regnskabspraksis som blev anvendt i årsregnskabet for Der henvises til årsrapporten for 2013 for nærmere beskrivelse af den anvendte regnskabspraksis. I forhold til tidligere halvårsregnskaber er renteindtægter på nedskrevne udlån og tilgodehavender indregnet som reducerede nedskrivninger. Sammenligningstallene for årene er tilrettet. Note 9 Væsentlige regnskabsmæssige skøn, forudsætninger og usikkerheder. Halvårsregnskabet udarbejdes ud fra visse særlige forudsætninger, der medfører brug af regnskabsmæssige skøn. Disse skøn foretages af ledelsen i overensstemmelse med regnskabspraksis og på baggrund af historiske erfaringer samt forudsætninger, som ledelsen anser son forsvarlige og realistiske. Forudsætningerne kan være ufuldstændige, og uventede fremtidige begivenheder eller omstændigheder kan opstå, ligesom andre vil kunne komme frem til andre skøn. De områder, som indebærer højere grad af vurderinger eller kompleksitet, eller områder, hvor antagelser og skøn er væsentlige for regnskabet er angivet nedenfor. Såfremt disse forudsætninger ændres, kan regnskabsaflæggelsen blive påvirket og påvirkningen kan være væsentlig. Ændringer kan forekomme ved en ændring i praksis fra myndighedernes side, ligesom andre principper fra ledelsen såsom ændret forhold som f.eks. tidshorisonten ændres. De væsentligste skøn, som ledelsen foretager i forbindelse med indregning og måling af disse aktiver og forpligtelser, og den væsentlige skønsmæssige usikkerhed forbundet med udarbejdelsen af halvårsrapporten er: Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender og hensættelser til tab på garantier Måling af unoterede aktier Måling af midlertidigt overtagne aktiver Måling af domicilejendomme Måling af udskudte skatteaktiver. Halvårsrapport\n15 Noter til halvårsrapporten Note 10 Finansielle risici Sparekassens virksomhed medfører, at sparekassen er eksponeret overfor forskellige risikotyper: Kreditrisici Markedsrisici Likviditetsrisici Operationelle risici. Kreditrisikoen er risikoen for tab som følge af, at kunden helt eller delvist misligholder deres betalingsforpligtelser over for sparekassen. Markedsrisikoen er risikoen for, at markedsværdien af sparekassens aktiver og forpligtelser ændres som følge af forandringer i markedsforholdene. Likviditetsrisikoen er risikoen for, at sparekassens betalingsforpligtelser ikke kan honoreres under sparekassens likviditetsberedskab. Den operationelle risiko er risikoen for, at der enten direkte eller indirekte opstår økonomiske tab som følge af fejl i interne processer og systemer, menneskelige fejl eller som følge af eksterne hændelser. For nærmere beskrivelse af risici henvises til årsrapporten for Usædvanlige forhold Halvårsrapporten for 1. halvår 2014 er ikke påvirket af væsentlige usædvanlige forhold. 15 Halvårsrapport 2014


Terminstråd - alle er velkomne :) - Side 26 - Debatten\nDato og tid er 24. apr 2018, 10:39\nSide 26 af 739\nIndlægaf Sorenspige » 17. feb 2016, 19:25\nDe er blevet rigtig effektive i Region Syddanmark - i hvert fald på "vores" sygehus Snowdrop (det er nemlig det samme).\nFor bare 3 år siden var proceduren noget anderledes.\nIndlægaf Sorenspige » 17. feb 2016, 19:27\nJeg har købt en body i dag - til en pige, som jeg hverken ved eller tror, at jeg venter .\nDer var 70% på småfolk i Babysam i dag, og der lå et mønster, som jeg ikke kunne stå for. Den kan så byttes, hvis MD viser en dreng.\nIndlægaf Marigold » 17. feb 2016, 19:28\nBittert at få lyst til en nutellamad og erfare, at vi ingen nutella har! Det er straks skrevet på indkøbssedlen!\nIndlægaf Sorenspige » 17. feb 2016, 19:29\nTillykke med drenge, Danseprinsesse . Jeg kender kun til drenge-babyer, og de er ret skønne .\nAx, velkommen herind .\nIndlægaf Marigold » 17. feb 2016, 19:30\nÅh Sørenspige... Man kommer sommetider til at gøre sjove ting\nIndlægaf Mittemis » 18. feb 2016, 07:33\nJeg får ikke skrevet så meget herinde lige i de her dage. Jeg er blevet sygemeldt fra job nu. Overskuddet er helt væk. Kan knapt overskue min dag idag. Skal købe gave til barnedåb på søndag, mødes til frokost med en veninde, hente sønnen i vuggestue, ud og hente et puslebord i eftermiddag og til sidst spise hos en anden veninde til aften. Det er alt sammen meget overskuelige og hyggelige ting, men helt uoverskueligt for mig lige nu. Øv.\nHer nu købt den første dragt til barnet. Kender ikke kønnet, men er nærmest sikker på at det er endnu en dreng. Så har købt en uld/silke heldragt i blå fra Joha. Tænker den bliver lækker til sommer/efterår.\nVelkommen til de nye. Dejligt at vi snart er en del herinde.\nVar der nogen der så det der live kejsersnit på tv igår?\nIndlægaf Snowdrop » 18. feb 2016, 14:37\nWow... Der var lige en på FB der delte denne video. Den fik mig sq til at stortude. Tror måske jeg er lidt hormonella idag (på godt og ondt). Den tager et kvarter men er et kig værdig. Viser med alt tydelighed hvor både skrøbelig og fantastisk livets skabelse er! Og den skal ses med lyd, for musikken er virkelig en del af oplevelsen.\nIndlægaf Snowdrop » 18. feb 2016, 14:41\nMittemis skrev: Jeg får ikke skrevet så meget herinde lige i de her dage. Jeg er blevet sygemeldt fra job nu. Overskuddet er helt væk. Kan knapt overskue min dag idag. Skal købe gave til barnedåb på søndag, mødes til frokost med en veninde, hente sønnen i vuggestue, ud og hente et puslebord i eftermiddag og til sidst spise hos en anden veninde til aften. Det er alt sammen meget overskuelige og hyggelige ting, men helt uoverskueligt for mig lige nu. Øv.\nJa, så det godt. Det forstærkede lige min frygt for kejsersnit. Puh, hvor så det voldsomt ud Er dog glad for at se at de er begyndt at tage hud-mod-hud kontakt alvorligt OGSÅ ved kejsersnit.\nEr ked af at høre du ikke har det godt og intet overskud har. Håber overskuddet vender tilbage så du også kan få lov at nyde at være gravid\nIndlægaf primle » 18. feb 2016, 15:48\nMittemis - øv med sygemelding, men det lyder til det er det bedste for dig.\nJeg har lige fået udsat min glukosebelastning til marts. Jeg er stadig så skidt at jeg ikke tror jeg kan gennemføre den allerede på tirsdag.\nIndlægaf Mittemis » 19. feb 2016, 08:07\nPuha ja, jeg blev også meget skræmt over kejsersnittet på tv. Det så bare voldsomt ud da de ligesom stak hænderne ind i maven og sådan hev hullet større\nSelvfølgelig kan der være mange årsager til frivilligt at vælge et kejsersnit, men forstår ikke dem som vælger det pga frygt for smerter.\nMen selvfølgelig ser en "normal" fødsel også voldsom ud. Det er godt man ikke selv rigtig kan se det store. Eller jeg havde i hvert fald ikke så stor lyst til at kigge ned imens jeg fødte. Jeg åbnede først øjnene da min søn var kommet helt ud.\nIndlægaf Snowdrop » 19. feb 2016, 08:58\nMittemis skrev: Puha ja, jeg blev også meget skræmt over kejsersnittet på tv. Det så bare voldsomt ud da de ligesom stak hænderne ind i maven og sådan hev hullet større\nNu lige hende i fjernsynet, hun valgte det pga. frygt for at blive lammet som følge af skoliose som hun måske/måske ikke havde. Så det det handlede jo ikke om smerter. Men har bare så tit hørt det andet med fravalg af vaginal fødsel pga. frygt for smerter. Og det må jeg indrømme at jeg heller ikke forstår. JA, selvfølgelig gør det ondt at føde, det ved enhver vist, men den smerte går jo over forholdsvist hurtigt. Smerterne efter kejsersnit kan vare ved i lang tid.\nJeg kender faktisk en pige som slet ikke vil have børn, pga. frygten for at føde. Det er synd synes jeg. Hvis det handlede om at hun bare ikke vil have børn, punktum, så fint nok, det er helt forståeligt. Men at hun ikke vil have dem FORDI hun er bange for smerterne Det må virkelig stikke dybt så... Måske er det en decideret fobi?\nIndlægaf Lilleluftballon » 19. feb 2016, 09:28\nJa, det er rigtigt synd - specielt fordi det altså ikke BEHØVER at gøre frygteligt ondt at føde.\nJeg er personligt virkeligt bange for at få kejsersnit. Min sidste fødsel gjorde ikke særligt ondt, mest lige de sidste 15 min hvor det sved ret meget. Resten af tiden var det mest en vild oplevelse at mærke hvor sej min krop var. Tror jeg fik lidt "runners high". Er bare ærgerlig over at det hele foregik i et venteværelse - ellers var det en perfekt fødsel, og jeg glæder mig faktisk til at opleve det igen.\nIndlægaf Marigold » 19. feb 2016, 09:36\nLilleluftballon, fødte du i et venteværelse?\nIndlægaf Lilleluftballon » 19. feb 2016, 09:40\nMarigold skrev: Lilleluftballon, fødte du i et venteværelse?\nNej, jeg fik heldigvis en fødestue til allersidst. Men nåede kun at være der 15-20 min.\nIndlægaf Marigold » 19. feb 2016, 09:43\nJeg frygter kejsersnit og vil helt sikkert gå i panik hvis det bliver aktuelt. Jeg er SÅ bange for narkose, bedøvelse og operationer!\nVed min sidste fødsel kunne de ikke få moderkagen ud og der blev snakket operation. Jeg var helt panisk! Heldigvis ville de gerne forsøge lidt alternativt først, så de bedøvede mig godt med lattergas, trykkede voldsomt på min mave, mens en anden havde "hænderne oppe i mig" og så lykkedes det dem at få den ud. Puha, jeg takkede!\nJeg har haft et par gode dage siden tirsdag og tror måske min døgn kvalme er på retur. Jeg håber helt vildt.\nJeg fik uventet fri fra arbejde i dag og mine svigerforældre har vores datter til teatertur i dag, så jeg har sovet længe og nydt stilheden. Vores køleskab stod af i går aftes, så fridagen skal bruges på at købe og hente nyt køleskab inden vi henter datteren hjem. Venter bare lige på manden kommer hjem fra lidt formiddagsarbejde!


september | 2010 | 1001 Kat\nUtroligt hvad en smule søvn kan gøre…\nPosted on 22/09/2010 by Gizzemissen\nJa, jeg mener altså i bogstaveligste forstand en meget lille smule søvn, forstået på den måde at jeg har sovet både rædsomt og for lidt i nat og egentlig burde gå rundt som en zombie nu. I stedet har jeg været ukarakteristisk aktiv det meste af dagen. Ved ikke helt hvad der er kommet efter mig.\nRet beset begyndte det faktisk allerede i går eftermiddags da jeg besluttede mig for at nu skulle den nye støvsuger indvies med en tur over stue- og entregulvene. Det betød så lige at en masse ting der stod på især stuegulvet kom op i højden på borde, i sofaen og i kradsetræerne til missernes store “mis”fornøjelse ;o)\nOg så fik trægulve, koskind, kradsetræer og diverse møbler lige den store omgang.\nDu milde kineser en forskel det gør pludselig at have en støvsuger der rent faktisk kan suge. Så kan det godt være den ligner en budget-udgave af R2-D2 til en dårlig sci-fi film, men suge – det kan den.\nSå det brugte jeg eftermiddagen i går på. Aftenen igennem fik jeg så ryddet op – og ud – i alle de ting der var kommet op fra gulvet og fik også ryddet bladhylden under sofabordet for første gang siden jeg flyttede ind woohooo…\nKlokken alt for sent lagde jeg mig til at sove på sofaen, spørg mig ikke hvorfor, og så har jeg ellers vendt og drejet mig hele natten. Så havde jeg hovedpine og måtte op og tage et par piller, så fik jeg hedeture, så havde jeg mavekramper og så videre i den dur. Virkeligt hyggeligt.\nSå da vækkeuret ringede klokken 9 kan man ikke just kalde mig udsovet og der gik også en halv time inden jeg kunne se at nu gik den ikke længere, bostøtten skulle nemlig komme klokken 10.\nDa bostøtten så er gået igen har jeg mest af alt lyst til at kravle ind under min dyne, noget jeg faktisk tænkte på allerede da jeg stod op, hvis ikke allerede da jeg gik i seng. Men jeg måtte jo hellere lige tænde computeren og så er dagen ellers gået med raske skridt:\nOrdne kattebakker og ned med poserne i containeren.\nIndkøb i SuperBest.\nFrokost foran skærmen, rugbrød med ost med lidt halvflad cola til…der manglede brændstof på motoren.\nVed at overveje at gå i seng igen, men gik i stedet ud i køkkenet og fik sat tallerkener, bestik, knive og grydeskeer i blød OG gjort vasken ren så den ikke tiltrak flere bananfluer.\nPudse de tre store vinduer i stuen på indersiden og tørre støv af i vindueskarme og på tingene der blev sat tilbage.\nPudse kæmpevinduerne på altanen samt det ene stuevindue på den anden side, samt vasket lister og vindueskarm af.\nBakset stor, uhåndterbar læderlænestol fra altanen, igennem soveværelset, igennem entreen og ind af stuedøren og OVENOVER det pokkers ekstra fjernsyn og hen på plads….helt og aldeles alene.\nOg nu er jeg så nået til nu…\nMåtte lige sidde ned efter omgangen med stolen. Svedte som havde jeg været i sauna, hjertet hamrede afsted og jeg var stakåndet…nåh ja, og så begyndte det også at stikke godt i lænden.\nSå en pause og en halv liter iskoldt vand gjorde godt.\nNu overvejer jeg så lidt hvad jeg skal bruge de 45 minutter til jeg skal se noget i fjernsynet til. At gå ind og sove er vist lidt omsonst på det her tidspunkt….med mindre jeg absolut vil gå glip af alt det gode i fjernsynet i aften, for 45 minutter kan jeg nok ikke nøjes med at sove.\nSå løsningen bliver nok at tage hjemmetøjet på og gå i køkkenet og vaske en skål og en pande af så jeg kan komme til at blande fars og stege frikadeller senere…det bliver nemlig aftensmaden. Rugbrød med hjemmelavede frikadeller…\nOpdatering på min revalidering…\nPosted on 15/09/2010 by Gizzemissen\nSidst jeg skrev var jeg blevet “sendt” i Jobklub af min sagsbehandler, efter hun besluttede sig for at forlænge min revalidering i stedet for at sende mig videre til kontanthjælp og aktivering.\nJeg har så haft “glæden” ved at være i Jobklub siden da, mandage og onsdage, 9 til 12. Det har været en forvirrende og derfor også stresset tid. Jobklubben blev kørt af to jobkonsulenter og udover det havde man så også sin egen jobkonsulent. Det vil sige at der i teorien burde være et velsmurt maskineri med hele tre mennesker der arbejdede på at finde mig en praktikplads.\nI teorien altså…\nFor enten er jeg mere forvirret end jeg plejer at være – og det kan sagtens være, sådan virker det offentlige på mig – eller også talte de forskellige slet ikke med hinanden…eller min sagsbehandler for den sags skyld. Og hvis jeg åbnede munden for at videregive noget fra en til en anden blev jeg nærmest set på med det samme som en løgner.\nJa, hvorfor skulle de da egentlig også høre på mig… det har jeg heller ikke lige et svar på…\nNåh, men i forbindelse med mine kommentarer til ressourceprofilen havde jeg jo nævnt at jeg mente der skulle en voksenpsykologisk undersøgelse til, da jeg oprindeligt blev sygemeldt på grund af psyken og der som sådan ikke forelå andet end lidt gisnen her og lidt gætten der i sagsmappen.\nStor var min glæde derfor da jeg fik at vide at jeg skulle til psykolog, godt nok ikke den deciderede voksenpsykologiske undersøgelse, men en 2-3 timers session som jeg så var til for omkring 3 uger siden.\nSiden har jeg så ventet…og ventet…og ventet. Og udfyldt ventetiden med jobklub og tandlægebesøg…\nI fredags ringer min jobkonsulent så til mig. Hun vil gerne informere om, at hun har talt med min sagsbehandler og at jeg dags dato er taget af jobklubben og derfor ikke behøver møde op mandag og frem. Øhh okay, var vist det eneste jeg kunne få frem. Hun fortæller så at hun nu vil lave en arbejdsevnevurdering udfra de praktikker jeg allerede har været i i løbet af mit lange forløb “og så vil du høre fra os.”\nØhh…godt så. Hvad skete der lige der? Jeg flyver ud af sengen og ud for at starte computeren op, i den forventning at der ligger en mail til mig fra min sagsbehandler. Andet kan da ikke passe. Men nej, ingen mail. Nåh, men så må jeg jo maile til hende, hvilket jeg straks gør. Spørger om jeg gør ret i at formode at der er kommet papirer fra psykologen og om jeg eventuelt også kan få mulighed for at se dem? Hun svarer ret hurtigt tilbage at jo, hun har fået papirerne, om jeg vil have en kopi? Øhh ja, selvfølgelig vil jeg det. Det drejer sig jo ligesom om mig og jeg aner ikke hvad der står i konklusionen, men det har åbenbart gjort at jeg er taget af jobklubben og ikke skal sendes i flere jobprøvninger. Hun lover så at sende mig en kopi med posten.\nDet var fredag ved middagstid. I dag er det tirsdag og der er stadig ikke kommet noget til mig. Jeg kravler efterhånden på væggene fordi jeg er lige dele nysgerrig og skrækslagen for hvad pokker der står i de papirer. Sagsbehandler kan jeg ikke hale noget ud af, da jeg spurgte hvad der skete og hvornår jeg kunne regne med at høre noget fra hende var svaret, at hun skulle modtage det jobkonsulenten skrev først og så ville jeg blive kontaktet senere.\nHold op hvor synes jeg godt nok det hele er en lille smule øv lige nu. Jeg forsøger at minde mig selv om afslutningen på samtalen med psykologen, hvad hun fortalte om hendes umiddelbare konklusion og den rigtigt gode mavefornemmelse jeg havde da jeg gik derfra. Men den er altså svær at holde ved når man ikke aner noget og ingen fortæller noget og man bare venter…og venter…og venter.\nTror muligvis jeg skriger hvis postkassen er tom igen i morgen.\nPå den anden side er jeg ikke sikker på at jeg tør åbne brevet hvis det ligger der.\nOverspringshandlingerne lever derfor i bedste velgående i det lille hjem i disse dage, de er min måde at abstrahere fra tankerne og ventetiden. Så der er kommet lidt skrald ud, der er lavet lidt om her og der i indretningen, der er renset kattebakker i bund og der er tilbragt uendeligt mange timer på Ebay og Google med Halloween-planlægning (mere om det senere…)\nHåber godt nok der ligger noget i postkassen i morgen – og at det er godt…det har jeg efterhånden brug for…\nPosted on 14/09/2010 by Gizzemissen\nHold op hvor har jeg da godt nok holdt mig en blog-ferie. En lidt for lang blog-ferie sådan lige umiddelbart, for hver gang jeg har tænkt at det var på tide at skrive noget igen, har jeg ikke lige fået gjort noget ved det. Og så bliver det pludselig mere og mere fjernt.\nDet vil jeg nu gøre noget ved. Så hvis der kommer en masse poster i løbet af de næste par dage, skal I ikke blive chokerede, bare konkludere, at jeg har en masse at fortælle og gerne vil dele det op i relevante indlæg i stedet for et langt og rodet epos.\nVelkommen tilbage til mig ;o)


Fritidshus til salg i Hejls. 90 m2 Fritidshus sælges i Hejls Langager Ledig bolig\nDanmarks største boligportal! 69.145 annoncer lige nu.\nFritidshus til salg, Hejls, Langager\n90 m2 fritidshus til salg i 6094 Hejls\nI Teglgårdsudstykningen ved Hejlsminde sælges dette spændende sommerhus. Her er rolig beliggenhed og sommerhuset er beliggende på 682 m2 dejlig opvokset grundstykke.\nSommerhuset er opført 1971 og er bygget i kalksandsten og med eternittag. Boligareal 90 m2. Desuden 2 overdækkede terrasser. Sommerhuset opvarmes med elvarme og brændeovn.\nIndrettet med stor opholdsstue med brændeovn og udgang til overdækket terrasse, køkken, fordelingsgang, 3 soveværelser med hver en enkeltseng, soveværelse med dobbeltseng samt badeværelse med bruseniche.\nSommerhuset er ikke tilmeldt udlejningsbureau - lige til at overtage!\nHer er 4 soverum og fin plads i sommerhuset.\nKOM OG SE DETTE SOMMERHUS!\nSe ledige jobs i Hejls\nFritidshus på Banedæmningen, Hejls\n53 m2 fritidshus til salg i 6094 Hejls: Midt i Hejlsminde sælges lækker ejerlejlighed / feriebolig. Beliggende på 1. sal med skøn PANORAMA-udsigt over Hejls Nor og skøn udsigt over åbne landskaber....\nFritidshus på Ternevej, Hejls\n61 m2 fritidshus til salg i 6094 Hejls: Med dejlig og attraktiv beliggenhed i Mindegården sommerhusområde ved Hejlsminde Strand sælges dette kvalitetssommerhus der er beliggende bare 300 meter fra ...\nFritidshus på Slåenvænget, Hejls\n101 m2 fritidshus til salg i 6094 Hejls: I Trappendal sommerhusområdet sælges roligt beliggende sommerhus fra 1983 med boligareal 101 m2. Opført i brune sten med built-up tag. Opvarmes med elvarme o...\nFritidshus på Nøddevænget, Hejls\n81 m2 fritidshus til salg i 6094 Hejls: Dette skønne sommerhus er beliggende på Nøddevænget i det populære Hejlsminde. Huset er opført i gråmalet træ og med sort tag. Den store vinkelterrasse giv...\nFritidshus på Æ Skovbryn, Hejls\n104 m2 fritidshus til salg i 6094 Hejls: Med dejlig og skøn beliggenhed for enden af vejen sælges dette sommerhus der er beliggende på 1040 m2 nemt grundstykke. Her får du ugenert og rolig beliggenh...\nFritidshus på Solbæk, Haderslev\n73 m2 fritidshus til salg i 6100 Haderslev: På Solbæk ved Hejsager Strand sælges dette skønne Lilje-sommerhus der er beliggende på 975 m2 grundstykke med dejlig udsigt over mark og til skov. Her får du...\nFritidshus på Søborgen, Haderslev\n100 m2 fritidshus til salg i 6100 Haderslev: Med skøn beliggenhed på Søborgen ved Vilstrup Strand og med kort afstand til Diernæs Strand sælges dette fantastiske og nybyggede Åhus der er opført i 2020 i...\nFritidshus på Kelstrup Strandpark, Haderslev\n55 m2 fritidshus til salg i 6100 Haderslev: I det hyggelige ferielejlighedsområde - Kelstrup Strand - sælges ferielejlighed på 55 m2. Opført 1978 i hvidmalet murværk med built up tag. Dejlig beliggenhe...\nFritidshus på Bramsensgårdvej, Haderslev\n140 m2 fritidshus til salg i 6100 Haderslev: Rummeligt feriehus, der byder på mange aktivitetsmuligheder. Her findes et aktivitetsrum, hvor I har mulighed for at vise jeres færdigheder i bordtennis, poo...\nFritidshus på Hejsager Strandby, Haderslev\n42 m2 fritidshus til salg i 6100 Haderslev: I dette attraktive og skønne Hejsager Strand sommerhusområde med kort afstand til vandet sælges denne fantastisk beliggende sommerhusgrund hvorpå der ligger ...\nSøger du Fritidshus i Hejls?\nBoligdeal.dk er Danmarks store søgemaskine for udlejning og salg af Fritidshus og andre boligtyper. Boligdeal bruges af både ejendomsselskaber, ejendomsmæglere og private til at udleje og sælge boliger - herunder Fritidshus i Hejls.\nFritidshus til leje eller salg i Hejls…\nFritidshus til leje eller salg i Region Sydjylland…\nFå besked om Fritidshus i Hejls på din mail


Hvad synes du at samfundet forventer? - Side 4 - Debatten\nHvad synes du at samfundet forventer?\nRe: Hvad synes du at samfundet forventer?\nIndlægaf LadyFox » 8. okt 2018, 14:00\nHappyPaww skrev: Med al respekt, så har i jo en helt anden økonomisk mulighed for at du kan gå hjemme, FKA Dulle Hvis din mand arbejdede som tømrer til 35.000 om måneden ville I jo ikke have de samme levevilkår og du ville formentlig være nødt til at arbejde som størstedelen af de danske familier gør.\nDem der har mulighed for at arbejde fx deltid eller slet ikke har jo oftest en partner der arbejder meget og tjener en meget høj løn (og så kan man diskutere at barnet i perioder fx mangler sin far i hverdagen).\nEllers bor man i områder, hvor bolig og øvrige leveomkostninger er lave - men her er man jo så afhængig af at der er jobs at få inden for nogenlunde overskuelig transporttid (eller igen at den ene arbejder røven ud af bukserne og barnet dermed ikke ser sin far i de vågne timer).\nVi lever bestemt ikke over evne og er ikke nogle af dem der har meget. Vi bor almennyttigt, godt nok i København, men har ingen bil eller større udgifter end andre. Godt nok har børnenes far været studerende/ledig en stor del af deres levetid, men nu arbejder han fuld tid, og jeg kommer også til at skulle tilbage på fuld tid, med mindre jeg kan finde et af de maaange deltidsjobs der findes inden for mit felt (ironi anvendt....!). Vi tjener gange almindelige lønninger, men for at vi har råd til fx at købe vores eget en dag (og få den bil det nok bil kræve at flytte ud hvor vi har råd til at bo), kræver det jo at vi begge fortsætter.\nJeg ved simpelthen ikke hvordan folk skal have mulighed for drosle ned, med mindre igen man er heldig at gafle sig en rig mand...?\nOg i stedet for at kritisere forældrene som nogen der ikke vil give slip på karriereræs for at tage sig af deres børn, er det jo samfundets muligheder til forældre det skal ændres. Men det kommer jo sandsynligvis ikke til at ske\nDet er langt hen ad vejen et spørgsmål om prioritering. Størsedelen af de hjemmegående, jeg kender, har fx fravalgt at eje ejendom, fordi det så ikke kunne løbe rundt økonomisk.\nFaktisk hører jeg oftere “det ville jeg ikke kunne holde ud” fremfor “det har vi ikke råd til” som begrundelse for ikke at hjemmepasse sine børn.\nDe par jeg kender hvor den ene går frivilligt hjemme med børn, der har den arbejdene part et job der giver en ganske okay løn, altså ikke fordi den arbejdene part tjener styrtende. Som jeg ser det spiller lønnen en rolle i om det overhovedet er en mulighed at den ene går hjemme.\nIndlægaf FormerlyKnownAs » 8. okt 2018, 14:04\nDer er klart at der skal være indkomst, der jo altid regninger. Men at man skal være rig er misforstået. Det ved ejg godt at du ikke har skrevet LadyFox, men som alt andet er det jo hvordan man prioriterer og indretter sig.\nRe: Hvad synes du samfundet forventer?\nIndlægaf Bergen » 8. okt 2018, 14:16\nSom en sidste kommentar, så synes jeg det er absurd at se i hvilken grad det voksne menneskes liv og tilværelse i denne forståelse 100% bliver et instrument til barnets trivsel defineret så utroligt snævert: ikke komme i institution før arbitrært sat alder (det varierer jo fra barn til barn hvornår det vil kunne trives i institution, inkl hvornår det e rklar til at starte i skolen), aldrig at flytte skole/by/ landsdel, helst intet opbrud i familien. Børn skal passes på men de bliver ikke skadet fundamentalt af forandringer og svære perioder. Og det tror jeg faktisk, at vi alle har anekdotisk bevis for, hvilket måske kan supplere det overvældende bevis herfor der kan aflæses af det nuværende civilisationsstade. Vi har aldrig haft det bedre og vi er født af mennesker, der er vokset op under nogle ganske andre vilkår. Og de er født af mennesker, der fik tæsk i skolen.\nDet er klart, at udviklingen i sig selv dvs. mere viden, bedre levestandard, flere opfindelser osv gør, at vi har det bedre end vore forældre eller bedsteforældre havde. Det giver bare ingen mening at "måle bagud". Så vil alting jo være godt nok.\nJeg synes, det er en skam, at vi i stedet for at anerkende, at der ER ting, der er bedre end andre, bortforklarer fordi vi ikke vil rammes af, at vi selv har gjort ting, der har præget vores børn negativt. Og jeg synes ikke, vi bør nøjes med at tale om, hvad der skader børn fundamentalt, - vi kan også godt tale om, hvad der bare kommer til at påvirke børnene i negativ retning meget eller længe.\nDet er anerkendt blandt psykologer osv, at små børn ikke har behov for at komme ud og blive passet. De har brug for tilknytning, omsorg og kærlighed. At der er et spænd i, hvordan børn udvikler sig, ændrer ikke på, at vi sender børn i vuggestue for "samfundets" skyld.\nBørn har brug for begge forældre, og en skilsmisse rammer dem meget hårdt. - At der også er forhold, hvor vold eller andet gør, at skilsmisse er bedre, ændrer ikke på, at det optimale for børn er, at de har adgang til begge forældre, hvis de har prøvet at have begge to.\nDet er også det optimale, at børn hver dag får nærvær, kærlighed og omsorg fra deres forældre. Det er børns behov.\nSomme tider bliver vi nødt til at blive skilt for ikke at blive sindssyge, eller vi må arbejde, fordi der skal penge ind til husleje, men lad os dog kalde en spade en spade. Vi skader vores børn ved at blive skilt. Jeg forstår ikke, vi skal lade som om, vi ikke gør. Jeg kan stadig huske, hvordan mine børn reagerede, da jeg fortalte dem, at vi skulle skilles.\nOg jeg synes jo, at mange unge mennesker mangler så mange kompetencer - ikke mindst praktiske. Det er tydeligt, at mange af dem aldrig har taget del i praktiske gøremål i hjemmet (jævnfør Zindes indlæg om, at børnene bliver sendt i institution, når der skal males eller gøres rent) Ligesom deres paratviden er meget mindre end min generations.\nSkolegang i dag er meget anderledes end tidligere generationers. Så jeg tænker, at der indflydelse på fx paratviden.\nJeg oplever forældre aktivt interesse sig for skolegangen mere end i min egen skoletid. Det, tror jeg, at man skal have i mente. Skolen er helt anderledes i 2018 end for blot 25 år siden.\nPudsigt nok sagde alle set samme til mig og mine jævnaldrende, da jeg var 18 år. At vi havde været forkælet med ikke at tage nok del i huslige/praktiske opgaver og vores kundskaber ikke var overbevisende Nogle ting ændrer sig vist bare ikke.\nIndlægaf Sangius » 8. okt 2018, 14:20\nZinde skrev: Derudover synes jeg egentlig, jeg udtrykker mit synspunkt sagligt, afdæmpet og på et overordnet plan, så jeg ville sætte pris på, at vi kunne skrue lidt ned for beskyldningerne om at “hyle omsorgssvigt” og “shame/se ned på” familier, der gør som de fleste.\nJeg føler bare slet ikke, at du svarer på mine spørgsmål\nAnser man sine børn for projekter, hvis man glæder sig til at komme på arbejde?\nAnser man sine børn for projekter, hvis man får dem passet i kort tid (tidligt?)?\nJeg er enig i, at samfundet ikke er bygget op om barnets behov. Jeg er bare i tvivl om, hvor du vil hen med den pointering\nMange mennesker betragter det at blive forældre som et projekt på den måde, at de afsætter X antal måneder til barsel, hvorefter barnet sendes i en institution med en i bedste fald tvivlsom normering, så forældrene kan komme tilbage til deres rigtige liv på arbejdsmarkedet. Barnet bliver et fritidsprojekt på linie med en (omfattende) hobby. Børn og forældre bliver fremmedgjorte for hinanden i en grad, så forældrene føler sig pressede ved tanken om 3 ugers ferie med barnet, og hvor de sender barnet i institution på ikke-arbejdsdage, så de kan male hus/handle/bage i fred.\nJeg synes, jeg har forklaret, hvad jeg mener flere gange, men her er endnu et forsøg\nJeg synes så aldrig du besvarer mine spørgsmål, som jeg har stillet flere gange. Jeg læser, at du tror du kan vurdere en forælder ud fra nogle enkeltstående situationer/sætninger, hvilket jeg finder absurd.\nSkal man blive hjemmegående, før ens børn kan trives?\nDet er dig, der skriver enkeltstående sætninger, ikke mig. Og hvis du ikke synes, mine uddybede afsnit besvarer dem, så har jeg det helt fint med at opgive her.\nPå mig virker det til, at du gerne vil have mig til at koge noget komplekst og nuanceret ned til et par oneliners, som du så kan anfægte.\nDer tager du så fejl. Jeg prøver bare at finde ud af, hvad din holdning egentlig konkret er, til de enkeltes valg.\nMen hvis du kun vil forholde dig til hvordan samfundet er bygget op, så er jeg enig med dig i, at det ikke er bygget op med barnets ve og vel i fokus.\nIndlægaf JoyNips » 8. okt 2018, 14:20\nLaScrooge skrev: Jeg tror at ens oplevelse af hvad "samfundet" forventer i høj grad er defineret af de ømme tæer man aktuelt selv er plaget af. Noget, man selv er uafklaret om og derfor mere nærtagende i forhold til. Det opleves som kritik og forventningsfuld fra omverdenen.\nI mine øjne kan "samfundet" forstås som hhv befolkningen og som de institutioner, der sætter rammerne om vores liv. De faciliterer at bestemte retninger er nemmere at tage og giver derved et praj om hvilke værdier for det gode liv der gennemsyrer dette land. I Danmark er det fx gjort nemt at tage en uddannelse, og nemt at arbejde og have børn samtidig, sammenlignet med andre lande. Det er oprindeligt med udgangspunkt i idealer om chancelighed og substantiel lighed.\n*nemt for forældre. Der er ikke tænkt så meget i barnets behov.\nDet er jeg lodret uenig i.\nOk. Der er en del eksperter, der plæderer for at børn under 2 ikke bør komme i institution, men være sammen med deres forældre, og som mener at der er en sammenhæng mellem den tidlige institutionalisering og de problemer, mange af børnene oplever senerehen.\nFx Gideon Zlotnik:\nSiger du, at mange af de urolige drenge, vi ser i dag, ser vi, fordi de har været i institution tidligt?\n»Ja. Man er jo nødt til at spørge sig selv om, hvorfor vi har så mange urolige børn, når de kommer i skole. Og hvorfor så mange skal have medicin. Jeg mener, at man ikke kun skal søge kilden i skolen – ofte forværrer den det bare – men man skal søge forklaringen i de første leveår, hvor børn lever i en stressfuld verden hjemme og ude.\nEller Dion Sommer, udviklingspsykolog: https://www.information.dk/indland/2009 ... ngen-grund\nDet er nemt for forældre at arbejde og have børn. Men det er ikke det optimale for barnet at komme i institution så tidligt og så meget, som vi gør her til lands.\nDu skriver, at der ikke er tænkt på børnenes behov. Den påstand står i skærende kontrast til vores levende forskningsmiljøer, uddannelseskrav hvis man vil have med børn at gøre, de mange sikkerhedsforanstaltninger der er til for at beskytte børn, til vores foreningsliv. Vores samfund er yderst godt rustet til at sikre børn en tryg barndom, uanset om forældrene arbejder eller ej. At disse muligheder slagtes af elendige normeringer skyldes dels at normeringer og normative udmeldinger historisk set følger konjukturerne (når der er nedgangstider er det pludselig bedre for børn at blive passet af deres forældre, fx, mens opgangstider med deres større krav på arbejdskraft gerne taler for at børnene kan tåle institutionalisering) og af de herskende politiske ideologier. Pt har vi fx en regering og dominant politisk diskurs som er lodret imod enhver form for anerkendelse af strukturer, og gerne ser en så lille offentlig sektor og så lille en økonomisk omfordeling som overhovedet muligt.\nAt vi på nuværende tidspunkt har et speltsegment skyldes alene det, at vi er et overflodssamfund, hvor nogle har økonomisk overskud til at træffe andre valg, og at vi lever i en tidsalder, hvor vi til overflod kan påvirke hinanden med vores dårlige ideer.\nDer er ikke enighed forskningsmæssigt om at det er skadeligt for børn at være i institution. Udviklingspyskologisk er den udslagsgivende faktor om barnet har en tryg eller en utryg tilknytning til forælderen/-rene og en tryg tilknytning smadres ikke af, at barnet er i institution.\nSom et hensyn derudover, som man kan vælge at synes er irrelevant eller ej, er at langt de fleste mennesker rent faktisk er nødt til at have et arbejde. Med mindre man kan forsørge sig selv via en formue, så SKAL man arbejde. Og heldigvis for landets kvinder og vores sociale og økonomiske uafhængighed, så har vi velfungerende, egnede institutioner og skoler som kan bistå mere kvalificeret til barnets opvækst, udvikling og uddannelse end mange af os ville kunne på egen hånd.\nJeg er rygende uenig. Uddannelser, sikkerhedsforanstaltninger, flotte rammer og store ord ændrer ikke ved det fundamentalt forkerte i at sende små 1-årlige i institution så far og mor nemt kan gå på arbejde.\nUanset at det kunne være værre.\nIndlægaf Bergen » 8. okt 2018, 14:29\nMen skal det ligefrem være svært at gå på arbejde?\nHvis man ikke kan lide tilbuddet, så kan man jo vælge det fra. Det koster, men sådan er det jo hele livet med de valg, man tager.\nIndlægaf Mistermor » 8. okt 2018, 14:58\nJeg argumenterer jo så for det modsatte. Jeg mener ikke, at det er at være forkælet.\nJeg synes, det er synd for et barn, at det ikke deltager i fælles aktiviteter i hjemmet. Jeg tænker, at man får familiefølelse af at rydde op i fællesskab eller male et værelse. Barnet kan byde ind alt efter udviklingstrin, men det er del af familien, som hjælper hinanden.\nDer er en kæmpe forskel på at mene, at børn skal lære at gøre rent, så de kan få pligter og lære at gøre et stykke arbejde, og at mene, at børn skal være med til at gøre rent, fordi de så ved, hvordan man gør rent og kan trække på den viden, når de skal klare sig selv, - og at de lærer, at det er dejligt at hjælpes ad. Jeg tilhører den sidste kategori.\nIndlægaf Anlewi » 8. okt 2018, 15:06\nJeg er ligeglad med hvad samfundet forventer, men jeg er overrasket over hvor lidt forældre er parate til at give afkald på.\nJeg har igennem mange år som pædagog oplevet forældre ikke forstå vigtigheden af at have tre ugers ferie i sommerferien, for hvornår skal de selv lade op, være voksne sammen osv.\nJeg oplever i min omgangskreds at børn skal deltage i alt fra voksenfester til festivaller (man kan jo alt med børn, også selvom barnet ikke har nogen gavn af det)\nMødregrupper skal være på cafe, i biograf osv. For eller er det jo kedeligt at gå hjemme....\nJeg undres over disse valg. Da min mand og jeg fik børn vidste vi at det ville være en periode i vores liv hvor vi måtte sætte visse projekter, aktiviter m.m på hold, men for os var det ikke et problem for vi har nydt hvert et minut med vores børn. Nu hvor de er store kan vi igen gå i biffen, tage ud og spise, nyde en weekend kun os to (og savne drengene) vi elsker stadigvæk at være sammen med vores børn som er blevet unge mænd der er kommet rigtig godt igang med livet.\nIndlægaf Akehurst2 » 8. okt 2018, 15:11\nMistermor skrev: Jeg synes, det er menneskers forventning om levestandard, der præger, hvordan de indretter sig. - Det, og så hvor meget de prioriterer deres arbejdsliv/at have en karriere.\nJeg tænker ikke, at det er samfundet, der forventer noget.\nDen eneste forventning er vel, at barnet skal være skoleparat ved skolestart.\nDer er vel også en forventning om forældreengagement, der har udviklet sig noget de seneste år, som det ses i den her tråd: viewtopic.php?f=35&t=12620\nOg det er vel 'samfundet' der fx har fundet på det med Forældreintra, der pludselig gør forældrene ansvarlige for at holde øje med lektierne.\nIndlægaf Bergen » 8. okt 2018, 15:32\nDet gjorde 'man' også, da jeg var 18 år.... mente, at det var en fordømmelse af vores viden og måde at agere på.\nAlligevel gik det jo for os alle sammen. Men nej, vi deltog ikke på samme måde som i mine forældre generation og før dem.\nAt føre hus og hjælpe fx på gården har jo ændret sig markant på få generationer. Det er færre opgaver at hjælpe med for børnene. Min far fortæller lystigt om, hvordan han hjælp i faderens landbrug og min faster om at føre hus på gården. Vi har (heldigvis) ikke en gård.\nHvor mange børn i % er ikke med til at gøre rent, rydde op, lave mad i hjemme i et omgang, der gør at de ikke kan klare sig selv? Det går da udemærket, når man ser på det generelle billede af ungdommen.\nMit indtryk er, at langt de fleste børn hjælper til hjemme efter alder og kunnen. Ikke at det er gået af mode.\nIndlægaf LadyFox » 8. okt 2018, 15:52\nHvis man har råd handler det jo selvfølgelig om, om man prioriterer det, og man indretter sig efter det.\nJeg mener bare at hvis det er et til-/fra-valg så er det jo også et mere interessant emne at snakke om, end hvis man ikke har råd og det så mere er et vilkår end et valg. Derfor tænker jeg at det egentlig giver meget god mening hvis det mest er dem der ikke har lyst der kommentere fremfor dem der egentlig godt ville men ikke har muligheden.\nDerudover forstår jeg godt at flere år som hjemmegående husmor ikke tiltaler alle. Men jeg forstår bare også godt hvis dem der gerne vil, men ikke kan, ikke synes det er den fedeste samtale at gå ind i med en der har muligheden og også griber den.\nIndlægaf Myresluger » 8. okt 2018, 15:57\nMyresluger skrev: Det er sjovt. At i opfatter det sådan, jeg har haft 6 måneders barsel og er den i familen der gør karriere. Jeg har oplevet rigtig meget blaming, fra folk der gør mere som jer.\nFor det er ikke godt nok at far går hjemme. Mine børn gik hjemme med far indtil de var 3 1/2, de har haft deltidsplads i børnehaven. Jeg har skullet stå model til rigtig mange stikpiller om hvordan vi kunne få det hele til at hænge sammen når jeg rejste SÅ MEGET. Jeg rejste ikke før ungerne var 3-4 år og havde i deres skoletid 20-40 rejsedage om året. De familier hvor far rejste 100-150 dage årligt var der ingen der løftede et øjenbryn over. I hele amme debatten er der også rigtig meget blaming. Jeg ammede 4 måneder (det var minimum anbefalingen dengang) og det var hæsligt, smertefuldt og med blødende bryster. Skulle jeg gøre det igen ville jeg opgive, meget hurtigt. Det kan ikke være rigtigt at man skal side grædende med dybe blødende revner i brysterne, men jo det skulle jeg ifølge sundhedsplejersken. Jeg tør slet ikke tænke på hvad hun ville have sagt hvis jeg var stoppet før.\nSå samfundet har meninger om alt. Og som jeg læser de forudgående beskrivelser oplever man dem om man skiller sig ud i den ene eller anden retning. Muligvis fordi jeg har de oplevelser med i bagagen læser jeg også rigtig megen blaming her inde.\nMed samfundet mener jeg ikke enkeltpersoner eller ammegale sundhedsplejersker. Jeg taler om den etablerede norm, der fordrer en skadelig adskillelseskultur.\nMen hvor mange enkeltpersoner skal der til for at det er den etablerede norm? Jeg har oplevet at der blandt kvinder generelt er en forventning om at det er mor der tager barsel og mor der er uundværlig også for større børn. Jeg synes det er vigtigt at fædre også får lov at komme på banen - men det er da bestemt ikke det flertallet af kvinder mener.\nIndlægaf HappyPaww » 8. okt 2018, 15:58\nDet kan man godt uden en rig mand. Drosle ned, mens man har børn.\nMen det koster. Både i løn og af og til spændende arbejdsopgaver\nDet må hver enkelt jo vurdere, hvordan man kan/vil håndtere. Kort sagt hvad man vil undvære eller priotere i hverdagen.\nJeg havde fuldstændig misset At der var en reference direkte til mig. Hvor har du fra at min mand/vi er rige Paw?? Det er altså ikke tilfældet. I de 2,5 år vi lige har været i Dk har vi ikke haft vanvittigt meget at gøre godt med, det var temmelig stramt til tider. Min mand har abejdet fuldtid og bygget hus i weekenden, jeg har studeret og abejdet ved siden af. Jeg var også nødt til at have en indtægt så det kunne løbe rundt. Som du selv skriver.\nVi prioriterede at have lave udgifter og bo i sommerhus som ikke er egnet til helårsbolig- endnu, så vi kunne frigøre tid og økonomi og bygge videre på huset. Vi rejste 1 gang. Droppede julegaver os imellem, tøjindkøb osv. Det er ikke fordi at vi vælter os i penge når vi er i Dk og arbejder under almindelige forhold. Vi prioriterer at leve billigt indenfor de rammer vi sætter for os selv. Jeg vil hellere bo ude på landet i et billigt sommerhus, end dyrt midt i byen. Vi spiste sjældent ude, vi rejste 1 gang i de år på en afbudsrejse. Det er jo bare sådan vi prioriterer. Tid frem for andre goder.\nVar vi i Dk og kun levede af min mands løn ville vi ikke have råd til at købe hus som det er nu.\nFordi vi er i udlandet lige nu gør det os heller ikke rige. Tværtimod. Der skal en lille ændring til for at det ikke kan betale sig for os at være her og vi ville dermed have det samme eller mere hvis vi var i Dk.\nJeg siger ikke at vi er fattige, det ved jeg godt at vi ikke er. Men der jo ingen der kender vores økonomi end os. Og rige er vi altså ikke. Langt fra.\nMan behøver ikke være rig for prioritere tid. Der er en masse andre faktorer der spiller ind. Jeg læser for tiden mest om folk der bryder ud af normerne og lever skrabet for at have tiden,\nog ikke arbejde mere og tjene mere for at have tid.\nSelvfølgelig kender jeg ikke til jeres privatøkonomi andet end at jeg går ud fra, at når I bor i et u-land og med din mands nok pæne løn (det har man i hvert fald oftest som udstationeret), er leveomkostningerne dermed utroligt lave sammenlignet med hvis I boede i DK. Derfor kan jeres situation ikke rigtig sammenlignes med en gennemsnitsfamilie i DK, når I er derude.\nNår I er i DK er det jo netop noget andet for her er leveomkostningerne jo rigtig høje, selvfølgelig med regionale forskelle i boligpriser.\nJeg synes bare der er en tendens til at nogen pointerer så meget at det handler om prioritering. Det gør det til en vis grad ja, men selv hvis vi var villige til at flytte på landet ville det stadig være nødvendigt for os begge at arbejde. Og så ville deltid absolut være nødvendigt pga transporttid som skal lægges oveni - og der er virkelig ikke mange deltidsjob i særlig mange brancher.\nJeg har endnu til gode at se 25-32 timers stillinger som passer til min profil. Søger jeg udenfor mit felt får jeg at vide at jeg er overkvalificeret og vil komme til at kede mig = de er bange for at ansætte mig på trods af at jeg intet har imod mindre spændende opgaver og lønnedgang i en periode.\nIndlægaf FormerlyKnownAs » 8. okt 2018, 16:11\nSorry, men du tager altså helt fejl for vores vedkommende.\nLeveomkostningerne her er markant dyrere end i Dk. Med mindre at vi vil leve af ris og fisk og hjemmeskole vores søn og bi i et blikskur. Boligpriserne er absurd høje. Vi bruger dobbelt så meget på leveomkostninger her end i Dk.\nMan får ikke en høj løn på udviklingsprojekter. Man får en kompensation for at være i et u-land. Det vi kan spare op her er ikke mere end vi kan i Dk hvis vi var under samme forhold som de foregående år hvor han arbejder fuldtid og jeg deltid.\nDet er temmelig misforstået hvis man tror at alle expats lever fedt og tjener kassen.\nIndlægaf SurSødSovs » 8. okt 2018, 16:16\nDet er vist en normal misforståelse. Jeg ville også selv have flere penge til rådighed/opsparing ved at flytte retur til Danmark.\nMit barn har nu aldrig været et projekt eller forsømt, fordi jeg lever efter nogle andre værdier, end jeg ville gøre, hvis jeg havde valgt at være hjemmegående husmor.


Jagt: Samforvaltning og adaptiv vildtforvaltning: Hvornår begyndte det?\nUdhulning af den danske jagtmodel – hvornår begyndte det?\nHvornår startede kritikken af den danske jagtmodel egentlig? Det er der flere udlægninger af, men der er næppe tvivl om, at nedenstående video har været et af de mere væsentlige startskud i debatten\nDen danske jagtmodel står for skud.\nVildtforvaltningsrådet mener ikke, at det danske hjortevildt kan forvaltes indenfor rammerne af den nuværende lovgivning, hvor f.eks. kronvildt beskyttes og beskydes ved hjælp af nationale og regionale jagttider.\nJagttider, der for hjortens vedkomne, desuden kan suppleres ved hjælp af det antal sprosser som hjorten bærer på sit gevir. Unge hjorte med få sprosser kan f.eks. tildeles lang jagttid, mens ældre hjorte med mange ender, kan have kortere.\nVildtforvaltningsrådet har derfor bedt Miljøminister Lea Wermelin indføre arealkrav i tilknytning til jagt på i første omgang kronvildt og dåvildt.\nMen Vildtforvaltningsrådet mener ikke, at et eventuelt arealkrav kan stå alene. Derfor har de opfordret til, at der udarbejdes et regelsæt, der skal knytte sig til arealkravet.\nEt af de nye regelsæts-forslag er inspireret af Danmarks Jægerforbund, lyder det fra Miljøministeriet, der har udarbejdet forskellige udkast, som kan virke supplerende til den nye forvaltningsplan baseret på arealkrav.\nLÆS OGSÅ: FORPLIGTENDE SAMARBEJDE – SORT PÅ HVIDT\nØnsket om at bryde med den danske model – baseret på jagttider – er ikke ny.\nAllerede mens Jægerforbundets allerførste formand stod i spidsen for Danmarks største jagtforening var emnet til debat. Dengang – i 2003 – blev forslaget om nye forvaltningspolitik dog afvist i porten af de danske jægere.\nForslaget om arealkrav, kvoter og license var uspiseligt, lød det fra Kristian Raunkjær.\nKRISTIAN RAUNKJÆR FANDT AREALKRAV, LICENSER OG KVOTER USPISELIG FOR DANSKE JÆGERE\nI 2014 blev debatten dog atter aktualiseret, da forbundets nuværende formand luftede et nyt og på det tidspunkt temmelig abstrakt begreb\nABSTRAKTE OG NYE VILDTFORVALTNINGS-BEGREBER MØDER MODSTAND\nBegrebet blev af flere tolket som et forsøg på at undergrave den danske jagtmodel og det fik den nu ikke længere eksisterende Lands Jagtforeningen til at reagere.\nNetnatur har siden “starten” fulgt debatten om de nye forvaltningsprincipper tæt og havde i den forbindelse et interview med Landsjagtforeningens formand Tommy Christensen, der så fundamentalt anderledes på det nye begreb end de politikere, der repræsenter jægerne i Vildtforvaltningsrådet.\nDen del af interviewet med Tommy Christensen, der handlede om adaptiv forvaltning, kan ses herunder\nLands JagtforeningenLea Wermelintommy christensen


Rumskibe på én kilometer: Kina vil sende supertankere i rummet | Teknologi | DR\nDer er endnu ikke kommet tegninger af, hvordan de kinesiske mega-rumskibe skal se ud. Men størrelsen taget i betragtning kan man ikke undgå at tænke på legendariske fartøjer fra film som The Starship Enterprise i Star Trek, som ses på billedet. (Foto: Granger/Shutterstock)\nEt rumskib, der måler én kilometer fra hale til spids, lyder som rendyrket science fiction.\nDet sender hurtigt tankerne i retning af film som Star Wars og Independence Day, men ikke desto mindre er det netop den opgave, en gruppe kinesiske forskere har kastet sig over.\nPlanen er at designe og senere hen bygge et gigantisk fartøj, som kan åbne for helt nye muligheder i rummet.\nFor eksempel kan de hjælpe os til at kunne zoome ind på planeter uden for vores solsystem eller fragte mennesker til Mars.\nPå trods af den enorme størrelse er projektet ikke bare et skud i tågen, fortæller John Leif Jørgensen, som er professor og afdelingsleder på DTU Space.\n- Det er et rigtig godt projekt, fordi det i høj grad er den vej, udviklingen går. Det ser ud til, at de vil i gang med at bygge en lidt mindre prototype nærmest med det samme – og gigantiske rumfartøjer bliver helt sikkert en del af fremtidens rumprogrammer, siger han og fortsætter.\n- Nogle af de ting, vi allerhelst vil opnå i rummet, kræver, at vi knækker koden til at bygge og samle de her gigantiske rumskibe. Det vil give kineserne en stor fordel, hvis de bliver de første med en god løsning – både hvis fartøjet ’bare’ bliver 700 meter eller den ene kilometer, som de håber.\nLige nu er ture til Mars forbeholdt robotter, som er på planeten for at tage billeder og stenprøver. Men hvis vi mennesker i fremtiden skal følge i deres hjulspor, kan det meget vel blive i gigantiske rumskibe. (Foto: Nasa © Scanpix Denmark)\nMars-missioner og gigantiske teleskoper\nEt meget nærliggende spørgsmål er: Hvad søren skal man bruge så stort et rumskib til?\nMega-rumskibene i science fiction-film er ofte fyldt med tusindvis af soldater og fungerer som en slags stor, flyvende base.\nSådan bliver det selvfølgelig ikke, hvis de store rumskibe i fremtiden bliver til virkelighed, men det betyder på ingen måde, at deres opgaver bliver kedelige, fortæller John Leif Jørgensen.\n- Man vil for eksempel kunne bruge fartøjerne til at få bygget nogle nye og endnu større rumteleskoper. Nasa og flere af de helt store aktører har arbejdet en del med en metode, der hedder interferometri, som kan give os mulighed for at zoome ind på planeter i andre solsystemer og lede efter liv eller beboelige forhold, siger han.\nFor at et teleskop, der bruger interferometri, kan virke bedst muligt, kræver det, at to store teleskop-spejle placeres langt fra hinanden.\nLysbølgerne fra en fjern stjerne opfanges af de to spejle, som sender lyset videre til selve kameraet, som sidder midt mellem de to spejle.\nAfstanden mellem de to spejle er afgørende for, hvor god en opløsning billederne fra teleskopet giver, og der kan selvsagt være meget langt mellem spejlene i et teleskop, hvis det sidder i et rumskib på én kilometer.\nLige nu kommer en del af vores viden om verdensrummet fra billeder taget af Hubble-teleskopet. Hubble er stort, men skal vi se længere ud i universet, skal teleskoperne ændre sig og blive endnu større, siger John Leif Jørgensen. (Foto: ho © Scanpix Denmark)\nEn anden opgave, som et mega-rumskib kunne løse, er at transportere mennesker til planeten Mars, når vi på et tidspunkt er klar til at sende bemandede missioner derop.\nDer skal formentlig bruges en særlig slags motor til den type rumrejse, og den skal besætningen ikke være for tæt på, fortæller John Leif Jørgensen.\n- En Mars-mission med mennesker kommer højst sandsynligt til at bruge en motor drevet af atomkraft. En atom-motor er langt mere effektiv end alle andre alternativer, men med den mængde radioaktivitet er det ikke uden risici. Et meget langt rumskib er den simpleste letvægtsmåde at sørge for, at astronauterne ikke bliver udsat for farlig stråling, siger han.\nHvad er det største, vi har sendt i rummet indtil nu?\nDen Internationale Rumstation (ISS) er lige nu det største objekt, vi mennesker har sendt ud i rummet.\nRumstationen er i kredsløb cirka 400 kilometer over jorden, og den har normalt plads til tre til seks astronauter – dog kan den huse op til 13 personer i et par dage, når der skal skiftes besætning.\nISS er 110 meter på den bredeste led og vejer omkring 391 tons.\nDet rumskib, som de kinesiske forskere arbejder på, vil altså blive tæt på ti gange så langt som ISS, hvis de lykkes med at bygge det.\nStore rumskibe giver store udfordringer\nNår man drømmer stort, betyder det for det meste også, at man skal løse store udfordringer.\nI forbindelse med at sende monstrøst store fartøjer ud gennem atmosfæren er den første udfordring, at store komponenter er dyre at ’løfte’ derop.\nRumskibene vil blive sendt op i dele, som derefter samles i rummet, men selvom det bliver til mange dyre opsendelser, er det ikke kinesernes største bekymring, fortæller John Leif Jørgensen.\n- Kina er rigtigt godt med i forhold til at sende tingene op billigst muligt. De har hele infrastrukturen på plads selv, og er ikke afhængige af at skulle betale andre for at hjælpe dem. Til gengæld venter der nogle store opgaver, når først delene skal samles, siger han.\nDen største kinesiske løfteraket hedder Long March 5b. Tidligere på året har den tonstunge svuppert blandt andet fragtet dele af Kinas nye rumstation ud i rummet. (Foto: STRINGER © LUOYUNFEI)\nEn af de opgaver er, at de mange store dele vil drive fra hinanden ude i rummet.\nSelvom de er vægtløse, står objekter ikke stille i rummet, og de vil derfor blive trukket i forskellige retninger eller risikere at ramme ind i hinanden, før de er blevet skruet sammen til et helt rumfartøj\nOg selv hvis et mindre fartøj for eksempel kunne holde samling på stumperne, ville den måske største udfordring stadigvæk melde sin ankomst, fortæller John Leif Jørgensen.\n- Der mangler simpelthen teknologi, som effektivt kan samle modulerne ude i rummet. Det er en udfordring, som indtil videre har vist sig svær at løse, men hvis de lykkes med det, er det en stor fjer i hatten. Det er helt sikkert én af de vigtigste grunde til, at Kina har kastet sig over projektet, siger han.\nKinas rumbedrifter de seneste år\nDet kinesiske rumprogram er stormet frem, siden de i 2003 sendte deres første astronaut ud i rummet.\nI 2018 stod Kina for flest succesfulde opsendelser af alle nationer med 38 missioner i rummet.\nI 2019 landede Kina som de første nogensinde på 'den mørke side af månen' - altså den side, som vender væk fra Jorden.\nI 2020 bragte de materiale hjem fra månen, hvilket ikke er sket i 40 år.\nInden for en relativt nær fremtid byder Kinas rumplaner både på rumstationen CSS og et samarbejde med Rusland om at bygge en base på månen.\nKilde: Morten Garly Andersen, DTU


Sam Smith - Love Goes | CD | Dvdoo.dk\nMusik betyder meget for alle hos dvdoo.dk. Og det er den væsentligste grund til, at vi er forhandlere af CD’er.\nVi er utroligt glade for, at kunne tilbyde dig et bredt sortiment af adskillige musikgenrer, og at vi spænder vidt, indenfor musikkens forskellige stilarter, er noget vi er glade for at kunne tilbyde dig, så ved vi, at det også er gældende for vores kunder. På dvdoo vil du derfor opdage musik CD'er med alt lige fra klassisk musik med André Rieu til schlagere fra Andrea Berg samt genrer, der ligger i en helt anden grøft, og hvor vi kan tilbyde heavy metal, rock, pop, rap og jazz. Og det er klart, at vi har al dansk musik, som du hører i radioen.\nMusik inspirerer mange af os, og betyder at både vi og kunderne har en stor passion for musikken. Og derfor er det vores håb, at det betyder, du får ekstra fornøjelse af Sam Smith - Love Goes, når du efterhånden får lært albummet udenad.\nDvdoo.dk har eksisteret siden 1999, og er blandt landets ældste filmbutikker på internettet. På tværs af alle markeder er vi derudover blandt landets ældste internetbutikker. Da vi blev etableret, var det som en DVD onlineshop. Og som tiden er gået, mens passionen for film og nye filmformater blot blev ved med at gro, begyndte en interesse for musik og spil at gro. Så det varede ikke længe før vi også havde spil og musik CD'er i vores sortiment.\nAt have fuld fokus på gode oplevelser for kunden har altid været vigtigt for os. Og de mange års kendskab til salg af spil, film og musik online har givet os stor viden om, hvilke ønsker kunderne har, når de søger efter film, musik eller spil hos os. Blandt andet ønsker vi, at vores store lidenskab for universet af film, musik og spil klart skinner igennem, og ikke kan undgå at smitte af på dig, som besøgende i vores verden af kvalitetsunderholdning.\nEr du i tvivl om noget eller har du spørgsmål, så finder du ofte svaret i vores FAQ. Du er også velkommen til at ringe eller skrive til vores kundeservice, som altid hjælper dig med et smil. Rigtig god fornøjelse med besøget på dvdoo.dk.


Fujifilm X-H1 inkl. Greb & XF16-55mmF2.8 R LM WR\nSirui N-3004X Alu\nDu sparer 15,01% Førpris: 1.999,00 DKK\nCashback kr. 1000,- indtil 2/7-2018!\nNu kommer X-seriens nye topmodel, FUJIFILM X-H1, designet til at imødekomme kravene fra de professionelle fotografer inden for både still-billeder og Video. Med et helt nyudviklet robust og hårdfør kamerahus, en forbedret ergonomi og et professionelt work flow kombineret med en effektiv fem–akslet billedstabilisering og massevis af nyudviklede stillbillede- og videofunktioner er X-H1 det bedst performende, alsidige og avancerede kamera i X-serien nogensinde.\nFørste kamera X-serien med billedstabilisering\nDet nye FUJIFILM X-H1 er det første kamera i X-serien med en fem- akset billedstabilisering (IBIS) der ved hjælp af sin avancerede konstruktion og bl.a. dobbelt processorer når op på ca. 10.000 beregninger pr sekund. Kombinerer man dette med det store udbud af topkvalitets objektiver til X-Serien, så kompenserer den nye billedstabilisering helt op til 5,5 stop længere lukketid. Byggeprocessen sker med ekstrem præcision og nøjagtighed, og hvert kamera bliver individuelt tjekket og justeret under samlingen for at sikre at billedsensoren sidder i eksakt rette position efter samlingen. Med et helt nyudviklet fjederophæng af lukkemekanismen, kombineret med en helt ny lukkerfunktion med ”elektronisk første gardin”, minimeres lukkerens vibrationer yderligere for at give maximalt kvalitet og udbytte af billedstabiliseringen.\nKraftigere konstruktion, søger med højere opløsning og nyt top-display\nX-H1’erens robuste og vejrforseglede konstruktion, i sammenligning med FUJIFILMs robuste X-T2, forbedret endnu mere og har fået en 25% tykkere magnesiumlegering, en overfladebehandling der er endnu stærkere og mere robust, samt en yderligere forstærket konstruktion af bajonetfatningen til objektiverne. X-H1 har ydermere fået en helt nyudviklet lukker-udløser og større greb for endnu bedre ergonomi.\nKameraets lukker arbejder endnu mere lydløst en oplevet før i X-serien og er opgraderet med en dedikeret AF-ON (Back Focus) knap til de fotografer der vil styre fokus med tommelfingeren.\nDen elektroniske søger har en imponerende opløsning på hele 3.69 megapixel, høj forstørrelsesgrad og opdateringsfrekvens med minimal blackout-tid ved billeder taget i hurtige serier (burst). LCD-skærmen på kameraet bagside (3”) er udstyret med touch-funktion og kan som på FUJIFILM X-T2 vinkles i hele 3 retninger op & ned til dem der fotograferer horisontalt og kan ydermere vinkles i vertikal position samtidig. X-H1 er også forsynet med et praktisk top-display der tydeligt viser al info i alle typer lysforhold. Desuden kan man selv vælge hvilke informationer man ønsker displayet skal vise i henholdsvis still & video indstilling.\nI kameraet finder man samme 24,3 megapixel X-Trans CMOS III-sensor og kraftfulde processor (X Processor Pro) der blev lanceret sammen med FUJIFILM X-Pro2 og senere hen FUJIFILM X-T2. X-H1 benytter samme farvefilter med irregulær pixel opsætning og behøver derfor ikke noget og skarphedshæmmende anti alias filter (Low Pass Filter) for at modvirke moire ved detaljerede mønstre. Dermed frigøres processoren til at udnytte sit fulde potentiale til at processere billeder med fantastisk detaljerigdom, samtidigt med FUJIFILM´s anerkendte farvegengivelser. Sensoren gør det muligt at anvende meget høje og følsomme ISO-værdier, med meget lav støj til følge.\nOmfattende forbedringer til den avancerede film & videofotograf\nX-H1 er det første kamera i X-Serien med en nye filmsimulering ETERNA. Filmsimuleringen er baseret på den analoge film ETERNA der længe har været populær inden for filmindustrien. ETERNA leverer et cinematisk udtryk med stor tonalitet i skygger, samt lavere kontrast og farvemætning. Kombineret med muligheden for at kunne øge det dynamiske omfang (DR400) og en højere bitrate (op til 200 Mbps) giver det fotografen muligheden for et hurtigere og mere optimalt workflow og større kreativ frihed ved redigering, pga. et dynamisk omfang på ca. 12 stop.\nX-H1 optager i 4K DCI (4096 × 2160 pixels) eller UHD (3840x2160 pixels) og slow motion video ved 120fps i Full-HD, som skaber en jævn og blød slowmotion. Kameraet kan anvende farvegradueringsprofilen F-log på både SD-kort og på ekstern recorder via HDMI. Følgeautofokus ved video er forbedret og har fået tilføjet flere indstillingsmuligheder (sporingsfølsomhed og AF-Hastighed) og i manuel indstilling er der nu tilføjet indstillingen ”linier” der forbedrer objektivets zoom ved variabel zoomhastighed. X-H1 har også flere nye indstillinger ved lydoptagelse, en bedre intern mikrofon af højere kvalitet end tidligere i X-serien, auto gain, limiter og elektronisk reducering af vindstøj. Der er yderligere tilføjet mulighed for at tilføje tidskode til sine optagelser.\nForbedret autofokussystem og ny indstilling der minimerer flimmer.\nKameraets autofokus-algoritme er blevet videreudviklet og er nu endnu mere raffineret end tidligere set i modellerne fra X-serien. Autofokus fungerer hurtigere og med større præcision, i situationer ved dårligt lys og ved motiver med lav kontrast. Det er nu muligt at bruge blændetrin f/11 og stadigvæk benytte billed-sensorens hurtigere AF-punkter med phase-detection. Der er også sket store forbedringer ved følgefokus situationer (AF-C) imens man zoomer, hvilket er en stor fordel ved fotografering af motiver med et uforudsigeligt bevægelsesmønster.\nØnsker man hurtig og sikker kontrol over sit fokuspunkt finder man også på X-H1 et joystick til at styre sine aktive AF- single fokus punkter eller AF–Zone fokus punkt med. Autofokus måles med høj præcisions ved hjælp af 91 fokuspunkter, hvor de 49 centrerede er med phase detection for at opnå hurtigste og bedste præcision. Fokuspunkterne dækker størstedelen af søgerbilledet og kan bruges både manuelt og automatisk. Ønsker man udvidet præcision kan man endda øge antallet af fokuspunkter helt op til 325 punkter, via en indstilling i menuen.\nX-H1 har en helt ny funktion til reducering af flimmer fra pulserende lyskilder med ujævn lysstyrke og farve. Funktionen gør at kameraet eksponerer når lyskilden lyser kraftigst og giver hermed en mere balanceret eksponering og hvidbalance ved f.eks. indendørsfotografering med lysstofrør o.l.\nDu sparer 4,48% Førpris: 26.794,00 DKK\nSandisk SDHC Extreme Pro 32GB 300mb/sec. C10 UHS-I U3 / Pris:\nBLACK RAPID CROSS SHOT BREATHE SORT / Pris:\nLOWEPRO FLIPSIDE 300 AW II - Sort / Pris:\nFujifilm VPB-XH1 Vertical Power Booster Grip / Pris:\nFujifilm X-H1 Hus - Sort / Pris:\nFujifilm EC-XH W Eye Cup / Pris:\nFujifilm NP-W126S Originalt Batteri / Pris:\nPatona Dobbelt Batteri Lader til Fujifilm NP-W126 / Pris:\nPatona NP-W126 Batteri til Fujifilm / Pris:\nPatona NP-W126 Batteri til Fujifilm - 3 stk / Pris:\nFujifilm RR-90 Fjernudløser / Pris:\nFujifilm Macro Extension Tube MCEX-11 / Pris:\nFujifilm Macro Extension Tube MCEX-16 / Pris:\nFujifilm EF-X20 Flash / Pris:\nFujifilm EF-42 Flash / Pris:\nFujifilm EF-X500 Flash / Pris:\nFujifilm Fujinon XF 14mm f/2.8 R / Pris:\nFujifilm Fujinon XF 18mm F2 R / Pris:\nFujifilm Fujinon XF 23mm F1.4 R / Pris:\nFujifilm Fujinon XF23mm F2.0 R WR Sort / Pris:\nFujifilm Fujinon XF 27mm F2.8 Sort / Pris:\nFujifilm Fujinon XF56mm F1.2 R / Pris:\nFujifilm Fujinon XF 10-24mm F4 R / Pris:


Søg på film, personer og selskaber Du har søgt på: Fritekst: Annelise Hauberg\nFilmografi Download som PDF / Excel Skjul Film År Funktion Kategori Guldhornene 2007 Kostumier DK/Spillefilm Uhyret 2005 Kostumer DK/Kort fiktion Langt fra Las Vegas 2001 Kostumeassistent Tv-serie Stuart Little 1999 Stemme U/Spillefilm Surferne kommer 1998 Kostumer DK/Kort fiktion Snøvsen ta'r sprin...\nTo unge danskere er under den tyske besættelse gået ind i Frikorps Danmark og har kæmpet på Østfronten. I begyndelsen af 1945 deserterer de fra korpsets kaserne på Sjælland og skyder to overordnede. De søger hjem til deres nordjyske fødeegn, forfulgt\nFilmatisering af Martha Christensens meget læste roman, der i tilbageblik fortæller historien om arbejderægteparret Regitzes og Karl Aages lange samliv. Om det umage par - det udfarende og uberegnelige livstykke Regitze over for den tilpasningssøgend\nI et fremtidigt overvågnings- og behandlersamfund, hvor fantasifuld litteratur censureres, lever forfatteren Adam Gregor uden at have det godt. Under et skænderi med konen, der er tilbøjelig til at tilpasse sig, kommer han til at skubbe hende ud over\nBørnefilm om en børneflok med den lille Bertram i centrum. Familiens sociale forhold er dårlige, da faderen er arbejdsløs på grund af en kriminel fortid. Børnene er begejstrede for den tvivlsomme Onkel Georg. Sammen med ham vil de kidnappe en million\nFolkekomedie om et par omrejsende femterangs skuespillere, der ofte må flygte fra hotelregningerne. Da de kommer til en mindre by, hvor en berømt kemiker netop er død, optræder de som en kendt professor med assistent, der kan videreføre den afdødes a\nFilmatisering af Klaus Rifbjergs moderne klassiker om venskabet mellem gymnasieeleverne Janus og Tore. Janus ser op til Tore, men da Tore træffer den dejlige pige Helle, belastes deres forhold. Da Helles dæmoniske mor siden forfører Tore, ender histo\nDen navnløse journalist, man mødte som detektiv i "Mord i mørket" (1986), er denne gang kommet til en østjysk provinsby for at skrive om et mord, der har fundet sted på en lokal massageklinik, kaldet Paradis. Byens politi synes at dække over noget. J\nArtikler på www.dfi.dk om "Annelise Hauberg"\n...Kristoffer Bentzon Scenograf Magnus Magnusson Rekvisitør Ivar Baungaard Rekvisitør Kostumer Annelise Hauberg Kostumer Ole Glæsner Kostumer Makeup Elisabeth Bukkehave Makeup Sanne Dandanell Makeup Lyd...\n...Møller Rekvisitørassistent Arvid Berg Rekvisitørassistent Rikke Raben Rekvisitørassistent Kostumer Annelise Hauberg Kostumer Merete Engbæk Kostumeassistent Else Prangsgaard Kostumeassistent Pia Myrdal...


Trondheim Stationscenter | Arkitema Architects\n> trondheim stationscenter\nTrondheim Station bliver den første bygning i en større plan, der skal binde byens centrum sammen med havnen. Bygningen kommer ud over en stor terminal for offentlig trafik også til at indeholde en stor kontorbygning og vil dermed også huse hundredevis af arbejdspladser.\nDet er et komplekst plan- og designprogram, der ligger for den nye Trondheim Station. Ønsket er at skabe et multimodalt transportknudepunkt, der kan styrke byens identitet og skabe attraktive oplevelser for indbyggere og gæster i Trondheim. En af de store udfordringer i den kommende byggeproces bliver, at centret skal bygges hen over togskinnerne, og at det hele skal foregå uden, at togdriften bliver påvirket. Derfor er en del af designet også, at de bygningsdele der skal strække sig hen over skinnerne vil blive opført i moduler, der kan monteres hurtigt. Også de helt specielle facader, der giver solafskærmning til hele bygningen, vil blive præfabrikeret i moduler, hvilket vil gøre monteringen betragteligt enklere.\n”Træbyen Trondheim” er den vision for byen, der har givet inspiration til at tegne den nye Trondheim Station med en bærende konstruktion i træ. Træ giver et lavt CO2-aftryk, og samtidig giver brugen af træ identitet og æstetiske kvaliteter. Bygningen bliver et tydeligt vartegn, både arkitektonisk, klimapolitisk og som en videreføring af Trondheims stolte traditioner for træbygninger. Samtidig skal stationscentret blive et forbillede for klimavenlig byudvikling og grøn mobilitet.\nOmfang: 18.600 m2\nÅr: 2020 -\nBygherre: Bane NOR Eiendom og Trøndelag fylkeskommune\nArkitekt: Arkitema Architects og PKA Arkitekter\nPræmiering: 1. plads i NAL konkurrence


Powerjobsøgerne er altid interesseret i at samarbejde med landets kommuner for at få flere jobsøgere hurtigere i arbejde. Vi henvender os til alle typer jobsøgere, både dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere. Vi forventer blot, at de jobsøgende er villige til at deltage aktivt i vores aktiviteter.\nVores mål er at få 90% til samtale inden for 3 måneder og 70% i job inden for 6 måneder.\nVi kan tilbyde tre forskellige typer service for vores samarbejdskommuner; netværk, kursus og foredrag. Som samarbejdskommune kan man få skræddersyet lige netop den løsning, der passer til kommunens borgere og deres behov. Priserne afhænger af den enkelte aftale.\nBook et uforpligtende møde med Powerjobsøgerne på e-mail kontakt@pwjs.dk eller telefon 30 555 313\nHvordan fungerer netværket Powerjobsøgerne?\nPowerjobsøgerne er et jobsøgningsnetværk, som blev stiftet i 2010 af Malene Gregaard Wilsly. Efter at være blevet ledig, følte Malene et behov for sparring og netværk med andre jobsøgere samt mulighed for at udvikle og vedligeholde kompetencer. Det var hun ikke alene om at mangle, og ud af dette behov opstod Powerjobsøgerne.\nSiden da har Powerjobsøgerne arbejdet for at skabe empowerment og jobsøgningsglæde blandt landets jobsøgere. Vi fokuserer på inspiration, motivation, sparring og fællesskab.\nNetværket arbejder ud fra et hjælp til selvhjælp princip. Vores medlemmer mødes to dage om ugen. Den ene af disse dage er en Inspirationsdag. Her får vores jobsøgere en masse inspiration og sparring både fra professionelle eksperter, Powerjobsøgernes egne eksperter samt andre jobsøgere i gruppen. Den anden dag er en Powerwork dag. Denne dag er medlemmerne, i forskellige arbejdsgrupper, med til drive netværk og planlægge gruppens aktiviteter.\nAlle dage er faciliteret og styret af en ansat i Powerjobsøgerne. Bag vores team af facilitatorer sidder et stærkt sekretariat. På den måde sikrer vi den bedste oplevelse for vores medlemmer.\nHvem er Powerjobsøgernes målgruppe?\nPowerjobsøgerne henvender sig til alle jobsøgere. Det betyder, at vi ikke stiller krav til hverken alder, faglighed eller uddannelsesniveau. Vores medlemmer er både dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtageren. Vi forventer blot, at vores medlemmer er aktive og villige til at deltage to dage om ugen.\nHvordan fungerer et samarbejde mellem kommune og Powerjobsøgerne?\nSom Powerkommune køber man et medlemskab af Powerjobsøgerne for et år ad gangen. Medlemskabets indhold afhænger af den skræddersyede aftale, der indgås imellem kommune og Powerjobsøgerne.\nHvad får vores borgere ud af Powerjobsøgerne?\nPowerjobsøgerne arbejder for at skabe en følelse af mestring i vores medlemmer. At være jobsøgende er et arbejde i sig selv. Derfor er det vigtigt, at jobsøgere føler sig klædt på til at varetage jobbet som jobsøger. Vigtige ord for os er derfor empowerment, jobsøgningsglæde, inspiration, sparring, erhvervsrelationer og kompetencer.\nI sidste ende arbejder vi for at 90% til samtale inden for 3 måneder og 70% i job inden for 6 måneder.\nHvilke foredrag kan I tilbyde?\nEfter mere end 10 års arbejde med jobsøgning har vi indsamlet meget viden om mange forskellige aspekter af jobsøgning. Det betyder at vi kan tilbyde foredrag med følgende titler:\nCV og ansøgning (med inspiration fra Steen Kræmers model)\nJobsamtalen – Dit salgsmøde\nIndhold på LinkedIn (LinkedIn for øvede)\nStrukturer din hverdag\nPowerjobsøgernes 10 bedste bud\nSkab dit eget job\nPowerjobsøger for en dag – for folk som arbejder med jobsøgere (perfekt i forbindelse med et personale møde/en personaledag)\nKend dig selv – sælg dig selv\nDet er muligt at skræddersy et særligt foredrag til lige netop jeres jobsøgere med elementer fra de ovennævnte foredrag. Skriv til os på kontakt@pwjs.dk for at høre mere.\nHvor lang tid varer et foredrag?\nVi er fleksible på længden af vores foredrag. Oftest ligger vi dog på en længde af 1 til 2 timer.\nHvilke workshops kan I tilbyde?\nVi tilbyder meget fleksible workshops, som kan skræddersys alt efter målgruppen. F.eks. kan vi tilbyde særlige workshops for nyuddannede, førstegangsledige, langtidsledige, akademikere, ufaglærte og meget mere.\nVores workshops indeholder meget af den samme viden, vi også bruger i vores foredrag. Forskellen er dog, at vores workshops bygger på inddragelse og aktiv deltagelse fra deltagerne. Der vil være øvelser, selvstændigt- og gruppearbejde i løbet af alle vores workshops. På den måde får deltagerne mulighed for at arbejde med de ting, de lærer i løbet af workshoppen.\nSkriv til os på kontakt@pwjs.dk for at høre mere.\nHvor lang tid varer en workshop?\nVi er meget fleksible på længden af vores workshops, men for at få det bedste udbytte anbefaler vi en varighed af minimum 2 timer. Længden afhænger af antallet af elementer og emner i workshoppen.\nHvem er målgruppen for jeres foredrag og workshops?\nTil både vores workshops og foredrag henvender vi os til to målgrupper; jobsøgere og fagfolk. Det betyder, at vi både kan give viden og inspiration til de jobsøgende, men også til jeres ansatte.\nKan I holde foredrag og workshops online?\nDet er muligt at afholde både foredrag og workshops online.\nHvad indeholder kurset Powerjobboost?\nPowerjobboost er et 4-ugers forløb med i alt otte undervisningsgange á seks timer. Kursets formål er at give deltagerne en basisuddannelse i jobsøgning, så de efter kursusforløbet føler sig som mere kompetente jobsøgere.\nKurset indeholder bl.a. moduler omkring CV og aansøgning, networking, strukturering af hverdagen, virksomhedskontakt, LinkedIn, videoansøgninger, jobsamtalen etc.\nEn tidligere kursusdeltager har udtalt følgende om forløbet: ”Powerjobsøgernes Powerjobboost-forløb ændrede alt for mig. Forløbet gav håb og værktøjer til jobsøgningsprocessen, som jeg aldrig selv var kommet i besiddelse af på egen hånd. Med et forløbsindhold af meget spændende foredrag, oplæg, individuel sparring/coaching og en buffet med flere værktøjer end man kunne drømme om, betød dette forløb at jeg "lærte" at skrive ansøgninger, CV, ringe ud til virksomhederne, lave vigtigt research og ikke mindst få selvtilliden og troen tilbage.”\nVores foredrags og workshops er fleksible og kan sammensættes så det passer lige præcis jeres behov. Priserne afhænger af den enkelte løsning.\nLæs udtalelser fra vores tidligere medlemmer her.\nHvad adskiller Powerjobsøgerne fra andre aktører?\nDen største forskel ligger i Powerjobsøgernes fokus på empowerment og jobsøgningsglæde. Dette skabes i særdeleshed gennem medbestemmelse fra medlemmernes side. På denne måde skabes der en følelse af kontrol hos medlemmerne.


SPA og storbyferie i Rom fra KUN 1199,- | Ekstra Bladet Rejser\nTILBUD: Flyv fra København til Rom, og få 2 nætter på 4* spahotel inkl. morgenmad og mere fra 1199,- per person\nTag på en anderledes ferie i vinteren, hvor der venter dig spændende sightseeing, smagfulde restauranter, lune øjeblikke i sauna og komfortable timer i en blød seng! Med dette tilbud går turen nemlig til Rom, og her får du mulighed for alt dette og meget mere. Tag afsted med Ryanair fra København og glæd dig til 3 dage fyldt med nye indtryk fra Roms livlige gader og afslappende timer i hotellets 3000 m² store spaområde. Spaen er på det 4* A.Roma Lifestyle Hotel, hvor du har 2 overnatninger. Men der er mere… Du får fri adgang til spaområdet under hele opholdet, og morgenbuffet hver morgen!\nAlle veje fører til Rom… Og hvis ikke vejene gør, så er dette tilbud sikkert et af dem, der kan tage dig med til den romerske storby. Med dette fantastiske kombi-tilbud kan spadsere rundt til byens mange seværdigheder, smage på det smagfulde, italienske køkken, shoppe løs af italiensk design og hør på de syngende toner fra byens gademusikanter. Du vil hurtigt mærke hvordan den romerske charme fortryller dig, når du går rundt i byens maleriske gader. Og med et ophold på 4* spahotel er der lidt ekstra at glæde sig til.\nPå 4* A.Roma Lifestyle bliver du indkvarteret på et stilfuldt indrettet dobbeltværelse i lyse farver. Her har du eget badeværelse, TV, aircondition, fri WiFi samt kaffe- og te-faciliteter. På hotellet vil du få serveret den inkluderede morgenmad i hotellets restaurant, og med i tilbuddet har du fri adgang til Aperi Spa of A.Roma SPA, der er intet mindre end 3000 m². I Spaområdet finder du swimmingpool, dampbad, sauna, fitnessrum, behandlingsrum og meget mere. Her finder du de perfekte rammer for at komme helt ned i gear efter en dag fyldt med indtryk.\nLufthavne: Afrejse fra København Lufthavn til Rom Lufthavn tur/retur\nBagage: Du må medbringe 10 kg i håndbagage. Du kan se de præcise bagageregler på Ryanairs hjemmeside\nOvernatning: 2 nætter på 4*\nBillige rejser til Rom Rejser til Italien Wellnessophold Romantisk weekend Storbyferie Weekendophold


Arkitema opruster i Norge og Sverige : Vækst, Arkitekter : Byggeplads.dk\n08. maj 2017 - 09:10 i Vækst, Arkitekter\nSkandinaviens 5. største arkitektvirksomhed, Arkitema Architects, er efter et rekordregnskab gået i gang med at opruste i de svenske og norske datterselskaber, hvor to nye direktører netop er tiltrådt\nSkandinaviens 5. største arkitektvirksomhed, Arkitema Architects, er efter et rekordregnskab gået i gang med at opruste i de svenske og norske datterselskaber, hvor to nye direktører netop er tiltrådt. Arkitema ønsker en større bid af kagen på de to markeder, hvor byggeriet boomer i disse år. Derfor er målet for de to direktører at skabe grundlag for større vækst, dog med to forskellige udgangspunkter.\nGennem de seneste fem år er Arkitema Architects gået fra at være et stort dansk arkitektfirma til at være blandt de største i Skandinavien. Virksomheden gik først ind på det svenske marked og siden det norske marked. I begge lande med ambitionen om at udnytte Arkitemas kompetencer og viden om skandinavisk byggeri til at tage markante markedsandele.\nMissionen er længst fremme i Sverige, der i seneste regnskabsår igen øgede omsætningen, denne gang fra knap 71 mio. kr. i ’15 til over 77 mio. i ’16. Det svenske datterselskab beskæftiger i dag 128 medarbejdere på kontorerne i Malmø og Stockholm, og det er disse medarbejdere, der pr. 1. maj har fået en ny direktør. Jessica Ehrnst, der gennem tre år har fungeret som kontorchef på Arkitemas kontor i Stockholm, er blevet udnævnt til direktør, og ifølge forretningsudviklingsdirektør Jørgen Bach er hun det helt naturlige valg:\n- Jessica har bevist, at hun formår at styre et kontor sikkert igennem en meget stærk vækst, og hun har i sine år hos os været en stor del af den succes, som vi allerede har opnået. Derfor er det også naturligt, at når vi udpeger en ny direktør for vores svenske datterselskab, så er det Jessica, som er den klart stærkeste kandidat. Jeg er sikker på, at vi med Jessica i spidsen vil nå de meget ambitiøse mål, som vi har om vækst i Sverige i de næste mange år.\nGang i hjulene i Norge\nSiden Arkitema trådte ind på det norske marked i starten af 2015 har virksomheden arbejdet hårdt på at etablere en stabil forretning, med naturlige omkostninger til følge. Forventningen for 2017 er dog, at disse omkostninger er minimeret, og man gearer nu kontoret i Oslo til vækst og flere ordrer.Derfor er Chris Olborg blevet udnævnt til direktør for Arkitemas norske datterselskab.\nChris Olborg kom til virksomheden i november 2016 og har siden da bevist sit værd for Arkitema, hvorfor han pr. 1. maj satte sig i direktørstolen. Hans fokus bliver at skabe flere kunder og få flere projekter til kontoret, ligesom der skal sættes skub i de seks markedssegmenter, som Arkitema allerede opererer med i Danmark og Sverige; læring, bolig, erhverv, urban, sundhed og kultur. Det er et stort opbygningsarbejde, der igangsættes i selskabet, og det kommer til at kræve en person af en vis støbning, fortæller Jørgen Bach:\n-Chris er en ambitiøs og initiativrig person. I den fase, som vi træder ind i nu, er der brug for en mand af hans kaliber. Han kan være med til at løfte hele kontoret og sikre vores fremtidige position på det norske marked. Han er den helt rette til at udvikle kontoret yderligere og har den viden og erfaring, som vi mener, der er behov for på et marked, hvor vi ser et enormt potentiale for Arkitema.\nPå trods af et underskud i den norske afdeling viste Arkitemas netop offentliggjorte regnskab for 2016 en omsætningsrekord på 361,8 mio. kr., hvilket gav et resultat på 20,2 mio. kr. i det partnerejede selskab.