JERNESALT - Zinkernagel\nARTIKEL FRA JERNESALT - 23.6.02.\nOm Peter Zinkernagels filosofi - essay.\nHovedpunkter og formål\nPraktiske konsekvenser af Zinkernagels filosofi\n1. Hovedpunkter og formål\nAllerede i doktordisputatsen fra 1957 om ‘Omverdensproblemet' gjorde Zinkernagel op med den dengang dominerende for ikke at sige enerådende positivisme. Han var dybt inspireret af såvel engelsk sprogfilosofi som Niels Bohrs filosofi (Københavnerskolen) og i klar opposition til den magtfulde professor Jørgen Jørgensen, der som inkarneret logisk empirist med marxistisk tilsnit var modstander af både Bohr og englænderne. Zinkernagel's opposition kostede ham en fast tilknytning til Københavns Universitet - skønt hans skarpsindighed og originalitet var ubestridelig.\nZinkernagel ønsker brændende, at vi tilegner os et helt nyt rationalitetsbegreb, og vender sig derfor skarpt mod de filosoffer som frem for nogen har skabt det grundlag for hele vores tænkning og kultur, som vi nu sidder fast i: Hume og Descartes.\nHume (1711-76) var empirist og hævdede, at vor viden om kausalforhold ikke er et fornuftsanliggende, men et følelsesanliggende, og således baseret på et irrationelt princip. Tilsvarende hævdede han, at også alle moralske vurderinger er rent følelsesmæssige og altså subjektive.\nZinkernagel påpeger, at Humes filosofi er en benægtelse af logik, ja en decideret fejlslutning, idet Hume ud fra en korrekt konstatering af, at to ting kan være forskellige, drager den forkerte slutning, at de så eksisterer uafhængigt af hinanden. Men som Zinkernagel skriver er en påstand om, at to ting er forskellige, noget helt andet end påstanden om, at de kan eksistere uafhængigt af hinanden. Det andet følger aldeles ikke logisk af det første. Påstandene er uafhængige af hinanden.\nZinkernagel uddyber ikke Humes fejl nærmere, men den kan vel siges at ligge i selve den sproglige formulering: Overhovedet at tale om forskelle involverer sprog. At konstatere en forskel mellem to ting konstituerer allerede en slags forbindelse mellem de to ting. Man kan selvfølgelig nok generelt - ud fra hele vores erfaringsgrundlag og erkendelsesteori - drage den slutning, at to ting, fx en bog i Fiolstræde og en sten i Himalaya, må kunne siges at eksistere uafhængigt af hinanden, når og hvis det er umuligt at finde en gensidig afhængighed, ganske som vi også kan regne med, at tingene eksisterer uafhængigt af os selv, og altså også når vi vi sover og ikke sanser dem. Men i samme øjeblik man sammenligner to ting - og der ellers er en mening i at sammenligne dem - så kommer der ubestrideligt en relation mellem dem. Og hvis der er mening med sammenligningen, er den logiske relation ikke grebet ud af luften, men må så at sige være der på forhånd.\nDet er den logiske relation der muliggør meningen med en sammenligning. Man kan ganske vist sammenligne rundetårn med et tordenskrald, og spørge hvad der er højst, men som bekendt er det en misforståelse af ordet højst at spørge sådan. Der er simpelthen ingen logisk relation mellem rundetårn og et tordenskrald, og spørgsmålet kan kun stilles for sjov - eller didaktisk for at påvise at man netop ikke kan spørge rationelt på den anførte måde. Umiddelbart griner vi, når der spørges på en sådan absurd måde, men det viser noget karakteristisk for humor: at den ofte, om ikke altid, spiller på de logiske relationer, dvs forudsætter dem, men bryder med dem.\nPointen i opgøret med Hume er, at vi overhovedet ikke kan gøre os objektive - for alle fælles og ubestridelige - erfaringer om nogetsomhelst medmindre vi accepterer nødvendige logiske forbindelser mellem visse genstande for vore erfaringer. Ellers ville vi nemlig havne i den rene subjektivisme og vilkårlighed - på samme måde som hvis man ikke vil anerkende den regneregel at to og to er fire, men insistere på, at det nogle gange er tre og nogle gange syv. Al objektiv og ubestridelig sandhed skyldes logiske forbindelser.\nDescartes (1596-1650) argumenterede i ‘Meditationes' fra 1641 for, at der er et fundamentalt skel mellem bevidsthed og materie. I Galileis ånd ønskede han en eliminering af al tale om åndelige kræfter i den fysiske verden og førtes til at karakterisere det materielle som udstrakt og rumligt, og bevidstheden som tænkende og urumligt. For dog at forklare vekselvirkningen, som det er temmelig svart at benægte empirisk, tyede han til en teori om, at der findes et bestemt, ganske lille sted i hjernen, nemlig koglekirtlen eller epifysen, hvor sjæl og krop står i forbindelse med hinanden. Således knyttede han bevidsthed til materien og dermed til tid og rum. Det var ren ønsketænkning, men en art ønsketænkning som stadig præger positivistiske hjerneforskere. De tror gudhjælpemig stadig, at bevidsthedsprocesser kan identificeres med (reduceres til) hjerneprocesser, og opnår ene og alene en total blokering for det eneste fornødne: at få skabt størst mulig klarhed over de logiske relationer mellem bevidsthedsprocesserne, herunder de moralske og politiske normer.\nZinkernagel slår hårdt ned på antagelsen af, at verden udelukkende består af udstrakte legemer og uudstrakte bevidsthedstilstande. Og han skriver, at det er indlysende forkert at slutte fra materielle legemers og bevidsthedstilstandes eksistens til at intet andet eksisterer, for bl.a. personer og konkrete situationer eksisterer, og de kan ikke reduceres til kendsgerninger i rum og tid.\nZinkernagel undgår konsekvent begreber som ånd og sjæl, og nedlader sig end ikke til så megen pædagogik, at han sætter disse ældgamle begreber fra det vage, men stabile dagligsprog på plads i forhold til sin egen forståelsesramme, men udover at det, i hvert fald for mig, er uklart, hvor Zinkernagel placerer bevidsthedstilstandene som kendsgerninger, så fremgår det med al ønskelig tydelighed, at Zinkernagel ikke accepterer nogen form for reduktionisme, der indebærer at principielt udefinerlige eller uoverskuelige størrelser og fænomener for overskuelighedens og bekvemmelighedens skyld afgrænses til tid og rum. Der er efter hans mening fænomener i denne verden, som ikke eksisterer i rum og tid, og som følgelig ikke kan kvantificeres og måles, men de eksisterer fuldtud alligevel. Nogle af dem må simpelthen betragtes som elementære kendsgerninger. Det gælder således - som allerede Bohr var inde på - 'liv', men også sprog, personer, situationer, betydningsfuldhed (mening), spøg (humor) og kontakt mellem personer - og ikke mindst nødvendige, logiske relationer mellem forskellige størrelser og fænomener.\nPointen i opgøret med Descartes er altså hverken at postulere banalt, at der er mere mellem himmel og jord end vi mennesker begriber (det er en selvfølge, eftersom vores viden er umådeligt ringe, og principielt altid vil være ufuldstændig), eller at postulere på idealistisk vis, at der er en åndelig verden ved siden af eller bag ved den materielle, sansbare verden (og det er ikke en selvfølge, men yderst problematisk).\nTværtimod lægger Zinkernagel uhyre vægt på at få fastslået, at vi overhovedet ikke kan tale om fænomener som ‘mening' og ‘kontakt' eller ‘situationer' uden at henvise til personer, og at vi overhovedet ikke kan henvise til personer uden at henvise til konkrete kroppe. Forankringen i det materielle er fundamental. Men det fremgår med al ønskelig tydelighed, at der ifølge Zinkernagel vitterligt er langt mere i verden end kendsgerninger i rum og tid, og at vi aldeles ikke, som almindeligt antaget siden Hume og Desartes, er afskåret fra at tale rationelt om det der ikke eksisterer i tid og rum.\nPointen i opgøret med Descartes er altså ikke, at når og hvis vi accepterer, at der eksisterer noget uden for tid og rum, så kan vi lige så godt opgive al rationalitet, for så havner vi uundgåeligt i ren vilkårlighed. Nej, sådan forholder det sig slet ikke. Noget er logisk, rationelt og definerligt og overskueligt, og dette noget skal vi systematisk bruge til at lære sproget at kende, så vi også får mulighed for at lære virkeligheden at kende, herunder at kende forskel på det der kan underkastes rationalitet og det der ikke kan. For virkeligheden, som vi kun kan lære at kende stykkevis, lærer vi ikke at kende, uden at vi lærer sproget og betingelser for sprog, herunder de logiske relationer og deres afgørende betydning.\nUnder ét er Peter Zinkernagels hovedpointe, at vi må udvide vort rationalitetsbegreb til også at omfatte det der ligger uden for tid og rum, således at vi også på dette felt kommer til præcis at forstå forskellen mellem det vi kan tale rationelt om, og det vi ikke kan tale rationelt om. En sådan udvidelse af rationalitetsbegrebet vil ikke blot forandre vores tænkning og kultur, men hele verden - det er Zinkernagels påstand - og drøm.\nDet vi kan tale rationelt om, er det der eksisterer på grund af nødvendige forbindelser mellem tingene eller fænomenerne. Det drejer sig ikke blot om kendsgerninger i tid og rum, men også om talregler og naturlove samt moralske og politiske normer, ja overhovedet alt der kan identificeres begrebsmæssigt. Det der falder uden for er fænomener som personer, situationer, mening, værdier og kontakt mellem mennesker. Disse fænomener er kendsgerninger så godt som de fysiske og håndgribelige, men de eksisterer i modsætning til disse ikke i tid og rum. Personer er altså at opfatte som noget mere end kroppe og mentale tilstande, hvad vi også gør i almindelighed (det er kun positivistisk videnskab der prøver at se bort fra det). Disse fænomener, som hænger sammen med kendsgerninger i tid og rum, men ikke kan reduceres til sådanne, kan være af særdeles overraskende art, som fx den efterhånden grundfæstede danske velfærdsstat eller den efterhånden langvarige skandinaviske fredstilstand - eller en sådan kendsgerning som den, at vi undgik indførelsen af atomenergi, fordi folk massivt var imod regeringernes ønsker og planer.\nSondringen mellem det vi kan tale fornuftigt om i kraft af de nødvendige relationer, og det vi ikke kan tale fornuftigt om i kraft af manglen på nødvendige relationer, er imidlertid meget uvant i vores tænkning og kultur, fordi Hume og Descartes har fået helt til at forlede os til at foretrække sondringen mellem kendsgerninger i tid og rum, som vi kan tage og føle på, og så alt det andet som unddrager sig fornuftens og objektivitetens kriterier. Det vil derfor selvsagt revolutionere vores tænkning og kultur dybtgående, hvis vi lærer at mestre den nye sondring, og at tage de fulde praktiske konsekvenser af den i dagliglivet såvel som i videnskab, moral og politik.\nEksempelvis vil vi kunne komme fri af den naturalistiske opfattelse af mennesket, som Zinkernagel trods dens udbredelse betegner som en total fiasko. Det gør han imidlertid fordi den fejlagtigt henviser til følelser uden at henvise til personer, og til personer uden at henvise til konkrete situationer. Mennesker bliver på den måde et abstruktum, der svæver frit i rummet, eller måske rettere i poesiens blå luft, mens det i virkeligheden er et særdeles konkret væsen af kød og blod, som dog har det afgørende særkende frem for dyr og døde ting, at det har mulighed for kontakt og mulighed for betydning samtidigt med, at det grundlæggende har nogle rettigheder qua selve det at være menneske (den basale moralske norm). Det sidste indebærerer, at hvor man fratager en befolkningsgruppe eller hele racer deres menneskerettigheder, betragter man dem i realiteten ikke længere som mennesker. Det var nazisternes dødssynd over for slaver og jøder, men sker jo den dag i dag kloden over. Det medfører uundgåeligt oprør, for normen er universel.\nDet beror altså på en misforståelse, når Henrik Bandak i sin anmeldelse i Politiken af Zinkernagel's bog, indvender, at normen kun betyder, at alle væsener med den egenskab at være en person har mulighed for at tilkendes rettigheder. Og at herremænds og bønders konkrete uenighed om hvem der skulle makke ret, undergraver påstanden. Det er ikke tilfældet. Zinkernagel gør udtrykkeligt opmærksom på, at normen er vag og simpelthen intet siger om det konkrete indhold af rettighederne. Hele pointen i hans argumentation er just, at der er tale om en sådan logisk relation mellem ordene ‘person' og ‘rettigheder', at den ikke er til at komme uden om, uden at man undergraver ordene. Det betyder i denne forbindelse ikke noget, at mange herremænd, slaveejere, arbejdsgivere og diktatorer gennem tiderne har set deres fordel i at se systematisk væk fra relationen, for dette er på grund af normens universalitet ikke muligt i længden, hvad der bekræftes af oprørene gennem tiderne. Sådanne oprør er forudsigelige. Bandak har ret i, at det ikke er filosofiens opgave at tage stilling til, om personer bør have rettigheder eller ej, men det er heller ikke dette Zinkernagel gør. Han hævder med stor styrke, at det på grund af den i ordene ‘person' og ‘rettigheder' indbyggede logisk relation ikke er muligt at se bort fra personers rettigheder uden at havne i subjektivitet og vilkårlighed.\nDen største vanskelighed ved at acceptere Zinkernagels forslag om den nye sondring ligger utvivlsomt i at indse, at de logiske nødvendige relationer mellem forskellige størrelse slet ikke kan benægtes, selvom de 1) ofte er godt skjulte, 2) slet ikke kan ses i tid og rum, og 3) slet ikke kan begrundes.\nSagen er, at de logiske relationer er de fleste mennesker ubevidste, fordi de fleste i vores kultur simpelthen fra barnsben vænnes til at tænke og bruge sproget i de Hume'ske og cartesianske baner og siden kun er i stand til at skifte spor ved hårdt tankearbejde og hård sprogtræning. Ydermere er der tale om så elementære betingelser for tænkning, at de er lette at overse, indtil man bibringes en påpegning af deres art, ubestridelighed og uundværlighed. Men i grunden burde det hele være lige så selvfølgeligt for os som reglerne for tal og talbehandling. Dem tænker vi heller ikke over, når de først sidder på rygraden.\nLogiske relationer kan imidlertid slet ikke benægtes eller begrundes, for deres ‘begrundelse' (eller rettere deres iboende mening) er, at de ikke kan benægtes uden at de størrelser der indgår i dem afskaffes i og med benægtelsen. Sprog eksisterer på grund af logiske relationer. Det er derfor vi ikke kan lære sprog uden at lære at respektere logiske relationer. Det ses let i den formelle logik, hvor vi til daglig bruger de logiske konstanter (ikke, både/og, enten/eller, hvis/så) ubesværet og som regel uden at tænke nærmere over det. Men den formelle logik er kun ét eksempel blandt mange på logik eller sprogligt nødvendige relationer.\nHvis der slet ikke var logiske - faste og nødvendige - forbindelser mellem ord, begreber og størrelser, ville der overhovedet ikke eksistere ubestridelig, objektiv, fælles viden om nogetsomhelst. De logiske relationer må altså antages som fundamentale betingelser for sprog og kommunikation, selvom de hverken kan bevises eller forklares, for ellers er vi ude at svømme.\nLogiske relationer må også antages at være universelle, det vil sige i princippet fælles for alle, selvom ikke alle nødvendigvis forstår dem eller overhovedet er klare over deres eksistens. Det er de logiske relationer der gør psykologiske og sociologiske forklaringer mulige, men de kan ikke selv forklares ad psykologisk eller sociologisk vej. De er simple betingelser for al forklaring. Det forhindrer nu ikke en nyttig påpegning af en psykologisk ejendommelighed ved de logiske relationer, nemlig at de hænger nøje sammen med lovene for de psykiske grundprocesser.\nDen grundlæggende forskel mellem primærprocesserne og sekundærprocesserne er, at de første er kendetegnet af intensitet og ustabilitet. De sidste af stabilitet og vaghed. Det er oplagt at de logiske relationer såvel som al nøgternhed og objektivitet beror på samspil med de følelsesmæssigt vage, men til gengæld meget stabile sekundærprocesser. Men det er en fejlopfattelse at tro, at disse sekundærprocesser skulle være følelsesfri, de ville nemlig i så fald slet ikke kunne fungere. Men de er naturligvis affektfri, blottede for intense følelser, der kan ødelægge dømmekraften.\nDet forholder sig for de logiske relationers vedkommende endda sådan, at det er dem der overhovedet gør det muligt at være uenige om forskellige ting - og afgøre, hvad der kan diskuteres og ikke diskuteres (på saglig vis), men uenighed om selve de logiske relationer kan ikke herske vedvarende, for det ville indbære at intetsomhelst længere ville kunne afgøres med sikkerhed. Der ville da ikke længere være mulighed for frugtbar uenighed, uenighed der fører til at man tager sine synspunkter op til prøvelse, men kun for indiskutabel påstand mod indiskutabel påstand på alle felter, dvs absolutte og golde, private eller offentlige dogmer over for hinanden i alle spørgsmål. Og igen ville vi komme slemt op at køre. Vi ville være henvist til at afgøre alle tvistigheder med rå magt, populært sagt ordne alle problemer gennem slagsmål nede på toilettet, sådan som slagsbroderen Aksel Sandemose pralende påstod, at alle afgørelser i den norske forfatterforening blev afgjort i hans tid. Men det er nu engang ikke en civiliseret måde at ordne uoverensstemmelser på.\nMuligheden for at tage fejl er altid en risiko i en kompliceret og uoverskuelig verden, hvor vi ofte må prøve os frem for at finde ud af, hvad der holder og ikke holder. Men vi kan heldigvis lære af vore fejltagelser, vel at mærke forudsat at vi går ind på den antagelse, at i hvert fald de logiske relationer ligger fast. Muligheden for at tage fejl og lære af vore fejltagelser, betegner Zinkernagel som det kosteligste vi har, og som noget der må beskyttes for hver en pris. Men betingelsen herfor er, at vi overhovedet er i stand til at karakterisere fejltagelser som fejltagelser - og dette forudsætter igen antagelsen om de logiske relationer - for uden dem ligger intet fast, og vi ville være henvist til lutter vilkårligheder. Forskellen mellem rigtigt og forkert ville være ophævet, men den er fundamental for al rationalitet og objektivitet, ja for sproget. Vi har ifølge Zinkernagel ikke noget mere elementært eller pålideligt end denne forskel.\nDesværre udtaler Zinkernagel sig ikke om det bohrske komplementaritetssynspunkt, der ellers på et vigtigt punkt modificerer det fundamentale skel mellem rigtigt og forkert. Der er nemlig ifølge Bohr tilfælde i vores erkendelse, hvor vi må afstå fra en helt entydig fortolkning af vore observationer og undersøgelser, nemlig hvor der foreligger to iagttagelsessituationer der gensidigt udelukker hinanden, men som giver forskellige, men i begge tilfælde rigtige og anvendelige resultater. Det klassiske eksempel fra atomfysikken er forskellen mellem bølgebestemmelsen og partikelbestemmelsen af elektronerne. Begge er mulige, korrekte og nyttige, men kan ikke forenes i én bestemmelse. Jeg går ud fra, at Zinkernagel accepterer sysnpunktet, for så vidt jeg kan se kan man ikke påstå, at skellet mellem rigtigt og forkert på nogen måde ophæves, men alene at det må anvendes i to af hinanden uafhængige bestemmelser, der selvom de ikke kan forenes logisk, komplementerer hinanden, således at de tilsammen giver det fuldstændige resultat.\n2. De praktiske konsekvenser af Zinkernagels filosofi.\nEn af de for eftertiden mest uheldige sider ved Humes filosofi var, at Hume intetsteds påstod, at logiske relationer ikke findes. Han antog det stiltiende og velsagtens ubevidst - og så kunne andre ikke eksplicit opponere. Oprør kan kun gøres mod antagelser som er formulerede. Humes fejltagelse ses først, når hans stiltiende antagelse fremgår explicit.\nFejltagelser ses i det hele taget først, når de træder frem i formuleret form, og som sådan kan gøres til genstand for kritik. Vrøvl ses også først, når folk prøver at gøre rede for deres synspunkter, og det så afsløres - for dem selv eller andre - at der er uoverensstemmelse mellem påstande og virkeligheden. Det var tilfældet i fysikken en overgang i 20'erne, da man prøvede at formulere kvantemekanikken. Og det var opdagelsen heraf der førte Bohr til vigtige sprogfilosofiske erkendelser om forholdet mellem sproglig beskrivelse og virkelighed. Videnskabeligt fremskridt sker først, når hypoteser prøves metodisk og forskerne derved bringes til konstatering af, hvilke teorier og beskrivelser der kan holde for den nærmere prøvelser, og hvilke der ikke kan.\nI alle tilfælde er betingelsen for indsigt, at man er opmærksom på forholdet mellem sprog og virkelighed, og at man accepterer såvel visse regler for logik som visse antagelse om logiske relationerns nødvendighed og universalitet. I fysikken er det eksempelvis nødvendigt at forstå og acceptere, at naturlove er logiske relationer der som sådanne unddrager sig definition. Da naturlovene er en væsentlig del af fysikken er fysikerne strengt taget - som Zinkernagel påpeger - ude af stand til at definere det fysikken beskæftiger sig med. Det betyder imidlertid ikke, at fysikerne ikke kan definere deres begreber, men at de ikke kan definere, begrunde eller forklare deres hovedbegreber eller ‘love'. Disse unddrager sig således det af Wienerpositivisterne i sin tid opstillede absolutte krav om verifikation, men ikke det af Popper stillede pragmatiske krav til videnskabelighed, at der altid må være mulighed for falsifikation. En teori af universel karakter kan aldrig bevises eller begrundes, men den vil til hver tid kunne modbevises eller afbekræftes, hvis blot én præcis observation eller ét nøjagtigt testresultat strider mod den.\nAf allerstørste betydning for alle mennesker er ifølge Zinkernagel de politiske normer, fordi de som logiske relationer gør det muligt at tale om politik på en rationel måde. De er selve betingelsen for at kunne tale om politik på rationel måde, og dermed hæve politikken over det niveau af ren subjektivitet og vilkårlighed, hvor Hume placerede den, hvor al demagogi befinder sig, og hvor desværre også megen almindelig politisk debat befinder sig.\nPolitik bliver ikke i kraft af de politiske normer til en eksakt videnskab (det konstaterede allerede Bismarck nøgternt). Der er naturligvis magtinteresser blandet ind i den, men de politiske normer gør det muligt at skelne mellem, hvad der er magtinteresse og hvad der ikke er det. Al civiliseret politik beror på denne sondring. Alt demokrati beror på denne sondring, ja, til syvende og sidst beror al civilisation herpå. (Hvilket ikke konstateres i europæisk hovmod, men som banal universel sandhed, selvom den vitterligt rammer andre kulturer!)\nZinkernagel har formentlig ubestridelig ret i, at den grundlæggende politiske norm er den nævnte, at politik bør respektere personers rettigheder. Normen er, som allerede nævnt, vag og fortæller os ikke, hvilke rettigheder der er tale om, eller hvilke politiske handlinger vi skal vælge i en konkret politisk situation. Men normen fortæller os med Zinkernagel's ord, at ethvert politisk forslag skal vurderes ud fra om det skønnes at bidrage til sikring af personers rettigheder.\nDet betyder eksempelvis i praksis, at Pol Pot-regimet i Cambodia i 1970'erne ubetinget kan karakteriseres som et barbari, fordi det systematisk krænkede befolkningens menneskerettigheder. Og det betyder aktuelt, at det overvundne Taleban-styre i Afghanistan af samme grund ubetinget må betragtes som et barbari. Der ligger intet europæisk hovmod i disse påstande, men simple følgeslutninger.\nDet centrale fænomen i politik er for Zinkernagel magtkampen eller sammenstød mellem magtkoncentrationer. Da magtkamp og magtkoncentrationer ofte fører til overgreb mod andre, altså til krænkelse af menneskerettighederne, ville det være fristende at sige, at al magtkoncentration og -kamp er af det onde. Men så let er det ikke, for ethvert samfund er strukturet på en sådan måde, at vi overhovedet ikke kan være medlemmer af et samfund uden at blive medlemmer af en magtkoncentration. Det er simpelthen naivt at tro andet - men mange er desværre forfærdeligt naive, det gælder anarkister og autonome, men også pacifister og antiglobalister. Og det gælder store dele af 68-generationen, som voksede op med sloganet om ‘fantasien til magten'.\nMagtkoncentrationer har den indlysende fordel, at de øger at samfunds effektivitet. Vi kender, siger Zinkernagel, simpelthen ikke andre metoder for effektivitet end samarbejde og organisation. Men de har samtidig den ubestridelige risiko indbygget, at de gennem vækst og konkurrence (og de vil altid stræbe efter vækst og sejr over konkurrenter) kan ga hen at blive så stærke, at de bliver en trussel mod freden og den økologiske balance.\nFor at modvirke denne højst uheldige tendens uden at ty til illusoriske forhåbninger om afskaffelse af magt og magtkoncentrationer af den art anarkister og autonome nærer, er de politiske normer af afgørende værdi. Det er gennem disse, at der bliver mulighed for at hæve den politiske kamp til en grad af rationalitet, hvor handlemulighederne kan diskuteres åbent og sagligt, og hvor beslutningerne træffes på grundlag denne åbne diskussion.\nForudsætninger herfor er, at parterne accepterer de politiske normer, disses logiske karakter og universalitet, og at de nøje skelner mellem, hvad der kan diskuteres rationelt som fx elementer i en finanslov - og hvad der ikke kan, som fx et rent subjektivt krav om alle muslimers uddrivning af Danmark, uanset statsborgerskabsstatus, lovlydighed og integrationsvilje.\nDen subjektive karakter af sidstnævnte indstilling fremgår af, at et sådant krav er i klar modstrid med den universelle politiske norm om alle personers grundlæggede rettigheder. Det er ud fra denne politiske norm en selvfølge, at lovlydige og integrationsvillige borgere der har fået asyl eller statsborgerskab her i landet, kan bevare deres asylret og statsborgerskab i det mindste så længe de ikke krænker landets love.\nAktuelt oplever vi nu efter terrorangrebet på USA 11.9. en eller anden kamp mellem nogle muslimske terrorister på den ene side og den vestlige verdens livsstil, velfærd og magt på den anden side. Nogle kalder det en kamp mellem kulturer, andre en kamp mellem religioner, og atter andre end kamp mellem enkelte mere eller mindre tilfældigt sammenbragte eller hvervede, temmelig uciviliserede og kyniske mennesker på den ene side og civilisationen som sådan på den anden side. Ubestrideligt er, at der går såvel kulturforskelle som religionsforskelle ind i motiverne, og at den vestlige verden generelt opfatter terrorangrebet som uciviliseret, fordi det med sit valg af mål og midler har overskredet en selvfølgelig, men hidtil umarkeret grænse, som vi i Vesten anser det for utilladeligt at overskride, og som derfor kun nogle i vore øjne ondsindede eller gale mennesker kan finde på at overskride.\nUlykken er, at den voldsomme følelsesmæssige reaktion terrorangrebet har vakt i Vesten i vid udstrækning spærrer for sund fornuft og nøgtern bedømmelse, og i kraft af pars-pro-toto reglen om, at delen identificeres med helheden bare noget er fælles, rammer alle muslimer i Vesten, selvom hovedparten af dem er ikke alene sagesløse, men som vi selv inderligt imod den slags terror.\nTilbage står indtrykket af en kamp mellem to meget ulige magtkoncentrationer, nemlig Osama bin Ladens Al Qaida-organisation og resterne af Taleban-regimet i Afghanistan over for den amerikanske supermagt og dens støtter.\nDet er let at se, at begge magtkoncentrationer hver på sin side har nogle højst uheldige træk i såvel indre struktur som ydre styrke. Men uligheden mellem dem ligger ikke primært i den ydre militære styrke endsige i den indre motivation, men i ganske bestemte sider ved den indre struktur. Og det er her de kulturelle og religiøse forskelle kommer ind i billedet.\nMange ikke-muslimer i Vesten kan sagtens se kritisable forhold i USA's livsstil, udenrigspolitik og militære og økonomiske overherredømme i verden. Der har overalt i den vestlige verden været kritik heraf lige siden 2. verdenskrig (den såkaldte lille anti-amerikanisme, til forskel fra den store ideologisk bestemte). Magtkoncentrationen i USA har forlængst nået et punkt, hvor effektiviteten og ekspansionsevnen efterhånden synes formålsløs, og de menneskelige, kulturelle og økologiske følger verden over synes mere og mere betænkelige.\nMen samtidig må det realistisk erkendes, at den amerikanske livsstil, økonomi og politik ikke lader sig ændre udefra, hverken af vestlig, østlig eller mellemøstlig instans, og da slet ikke af vestlige, ikke-amerikanske mennesker der selv ligger under for den amerikanske livsstil og faktisk direkte og indirekte er involveret i dens eksport og økonomi. Det ville for disse mennesker være det rene hykleri at gøre front med militante muslimer mod USA.\nOmvendt gælder, at det overvejende flertal af de selvsamme vestlige mennesker ser med allerstørste foragt og afsky på de former for muslimske statsformer i Mellemøsten, hvor religion og statsmagt blandes sammen i en legering vi i Vesten ikke har set siden middelalderen, og som formelt kan karakteriseres fuldstændigt korrekt som ikke-demokratisk, ja, lige ud som barbarisk. Der er tale om statsformer, hvor man ikke alene kan påpege isolerede krænkelser af menneskerettighederne, men systematiske krænkelser. Magtkoncentrationen har her på relativt lavt teknologisk niveau nået de højdepunkter af kontrol, vi europæere selv skal tilbage til middelalderen for at finde tilsvar til, og som kun kan karakteriseres som absolutistiske, primitive - og absolut uønskede.\nI det omfang kampen mellem de muslimske terrorister og deres hjælpere på den ene side, og den vestlige verden på den anden side opfattes i dette lys, tegner sig billedet af en kamp mellem muslimsk antidemokrati og vestlig frihed og demokrati. Eller - hvad der bliver det samme - mellem muslimsk absolutisme og vestlig sekularisme.\nOg desværre er der ingen mulighed for dialog mellem sådanne parter, for dialog forudsætter den gensidige respekt der går ud fra den politiske norm om menneskerettigheder, og samtidig fra antagelse af denne norms uomgængelighed for rationalitet i politik. Kun rationalitet kan hæve politikken op over den rå og destruktive magtkamp.\nVesten behøver i denne situation ikke at lukke øjnene for risiciene eller ulemperne ved den amerikanske magtkoncentration, men er ikke desto mindre nødt til for sin egen overlevelse som frit og sekulariseret demokrati at værne om selvsamme frihed og demokrati, herunder tage de nødvendige foranstaltninger til at forhindre undergravning af demokratiet fra muslimske kredse, der åbenlyst eller skjult pønser på indførelse af en islamisk stat i fx Danmark. Herunder også til en utvetydig belæring af muslimer der er så moralsk og politisk forvirrede, at de ikke kan se forskellen på åbent vestligt demokrati og lukket islamisk statsform.\nDer er i den vestlige verden også efterhånden bred enighed om, at markedsøkonomi er at foretrække for planøkonomi. I hvert fald er det de færreste der ønsker indførelse af planøkonomi i den form den forefandtes i de kommunistiske lande og som førte til stagnation. Det ser ud til, at markedsøkonomien på trods af sine indre tendenser til uhæmmet konkurrence og de hermed forbundre uheldige bivirkninger er uden alternativ, når det gælder sikringen af et fornuftigt forhold mellem udbud og efterspørgsel. Man kan derfor måske sige, at markedsøkonomien ligesom magtkoncentrationen er umulig at komme udenom, medmindre man vil gøre vold på naturlige samfundsmekanismer og dermed ødelægge naturlig strukturering overhovedet, men at den alligevel ligesom magtkoncentrationen bør afbalanceres på den ene eller anden måde, hvis man vil undgå dens værste følger og farer. Der er egentlig intet mærkeligt heri, for det hele kommer af selve ‘frihedens mysterium', at friheden på den ene side giver udfoldelsesmuligheder der er til gavn for mennesket og fremskridtet, men på den anden side også giver muligheder for misbrug.\nDet samme gælder de fundamentale modsætningsbegreber i etikken, det gode og det onde. Sprogligt er de afhængige af hinanden. Men psykologisk ser det også ud til, at det ene ikke kan eksistere uden det andet. Mennesket er sammenlignet med dyr et frit væsen, der i kraft af sin bevidsthed kan skelne mellem godt og ondt (såvel som mellem rigtigt og forkert), men dermed også stilles over for valget mellem godt og ondt - og som voksne væsener får ansvaret for sine valg. Det er med andre ord bevidstheden der giver både valgmuligheden mellem godt og ondt og ansvaret for det trufne valg. Det er selve bevidstheden der hæver mennesket op over den determinisme der endnu gælder for dyrene. Det er selve bevidstheden der der tildeler mennesket en ‘fri vilje'. Friheden er friheden til at vælge, men medfører uundgåeligt ansvaret for valget. Der er således nødvendige logiske relationer mellem bevidsthed og frihed, og mellem frihed og ansvar.\nDette rokkes ikke af det forhold, at nogle mennesker ikke kan leve op til deres ansvar. Vi forventer ikke at børn op til 15 år kan leve op til det ansvar samfundet pålægger voksne, men vi godtager i almindelighed også, at svigtende dømmekraft og manglende overblik i de enkelte tilfælde kan fritage et menneske for ansvar for dets handlinger. Men der er jo netop her tale om, at man erkender at bevidsthedsniveauet ikke har været på højde med handlemulighederne i den enkelte situation. Frihedsniveauet har altså også været begrænset - omend af indre årsager. Den nødvendige relation mellem frihed og bevidsthed er derfor ikke brudt principielt.\nGår vi dybere ned i grundlaget for et menneskes moral, er der meget der tyder på, at psykiateren Erling Jacobsen har ret i, at der altid gør sig et krav om indre konsistens gældende, således at forstå, at intet menneske der er ved sine fulde fem, er fri af indre, neurotisk præget tvang og som iøvrigt kan overskue sin situation, nogensinde vil vælge handlemuligheder der ødelægger dets egen evne til at give og modtage kærlighed. Der ser med andre ord ud til også i etikken at være nødvendige logiske relationer mellem bevidsthed og frihed, men derudover mellem kærligheden (eller det gode) og den indre konsistens, der sikrer personlighedens integritet.\nTil sidst skal spørgsmålet rejses, hvordan det af Zinkernagel foreslåede nye, udvidede rationalitetsbegreb forholder til de religiøse forestillinger. Zinkernagel selv går ikke ind på dem, ud over at han udtrykkeligt pointerer, at det vi mennesker ved bedst om os selv, er at vore handlinger er fuldstændigt bestemt af det vi tror på, af det der har virkelighedskarakter for os. Og han nævner som eksempler soldater der vover deres liv i krig, og martyrer der frygter det at svigte deres gud mere end død og pinsler.\nDet er bemærkelsesværdigt, at Zinkernagel udtrykkeligt sætter lighedstegn mellem det vi tror på, og det der har virkelighedskarakter for os, for det er bestemt ikke normen i moderne videnskab. Og desværre heller ikke i moderne religionsvidenskab, hvad læsere af Politiken jævnligt har anledning til at konstatere. For her sættes religiøs tro rask væk lig med overtro, hvad der på jævnt dansk betyder det samme som mangel på ægte virkelighedssans. Zinkernagel synes klogere på mennesker, og er klar over, at vi ikke lever på og ikke lader vore handlinger bestemme af teoretiske eller akademiske overvejelser over, hvad virkelighed er, eller af naturvidenskabelige bestemmelser af den, men derimod af en meget jordnær eller pragmatisk opfattelse af, hvilken karakter virkeligheden har for os. Han siger det ikke udtrykkeligt, men jeg har på fornemmelsen, at han ligesom fysikeren Werner Heisenberg må mene, at dagligsproget i al sin vaghed nok trods alt ligger nærmere den fulde og uoverskuelige virkelighed end det specialiserede og abstrakte sprog, som fagvidenskaberne betjener sig af.\nUd fra denne indstilling synes det muligt at vove påstånden, at de almindelige religiøse grundbegreber og -forestillinger ikke er tilfældige og vilkårlige, ikke er i strid med virkeligheden og ikke er overflødige selv i den moderne, oplyste og sekulariserede verden. De er ligesom begreber som ‘mening' og ‘person' eller ‘situation' nok kendsgerninger uden for tid og rum, men kendsgerninger der slet ikke kan undværes - uden at vor eksistens lider skade og bliver reduceret til en endimensionalitet, der ikke er menneskeværdig.\nDet er let at afvise begrebet ‘gud', hvis det tages som udtryk for en eller anden personlig instans, der opholder sig et eller andet sted i det fysiske og tidsbundne rum, og som dér ved som en anden dukkefører at ‘trække i snorene' bestemmer menneskers skæbne såvel som hele historiens og universets. Let, fordi vi som oplyste mennesker kun kan grine af Hrustjovs provokerende spørgsmål til det første menneske i rummet, Gagarin: Kan du se Gud deroppe? Det kunne han selvfølgelig ikke, og det kunne vi sige os selv. Den gamle Gud var i Vesten død og borte med Nietzsches berømte og dengang virkeligt provokerende dom. Men ikke desto mindre er begrebet som sådan ikke aflivet. Og Stalins dekret fra 1934 herom afgjorde heller ikke sagen i Rusland.\nMærkeligt nok kan grunden igen henføres til ‘frihedens mysterium', dvs til det forhold, at mennesket på et eller andet tidspunkt i den biologiske udvikling havde udviklet en bevidsthed, der frisatte det i forhold til det rent dyriske og instinktive liv, der er uden valgmuligheder og uden ansvar, og i denne forstand kan forekomme ‘naturligt' eller ‘paradisisk' (idet den naturlige tilstand uden ansvar fortolkes som ønskværdig eller måske ovenikøbet fuldkommen). Udviklingen af bevidstheden medførte, således som den bibelske myte fortæller det på genial og stadig uovertruffent rammende vis, at mennesket lærte at skelne mellem godt og ondt samtidig med at det blev et kønsvæsen og et væsen der måtte skaffe sig til livets ophold gennem arbejde. Kulturhistorien kunne begynde, men i og med at dette skete, begyndte også det religiøse liv: forestillinger om, hvor vi kommer fra, hvad vi skal og vil, og hvor vi ender. Og spørgsmålet om, hvad det hele egentlig skal gøre godt for.\nDer er med andre ord ubestridelige logiske relationer mellem bevidstheden og de kulturskabende aktiviteter, og mellem bevidstheden og de religiøse grundspørgsmål.\nDet er derfor intet mindre end tåbeligt at affærdige disse spørgsmål med dommen ‘overtro', uagtet at der i praksis meget ofte i de religiøse begrebers og forestillingers nærmere udlægning indgår antagelser, som ikke holder for en moderne naturvidenskabs prøvelse. Det er uundgåeligt, fordi vores viden altid på et hvilket som helst tidspunkt vil være begrænset, og vores sammenkobling af religiøse forestillinger med de til hver en tid foreliggende naturvidenskabelige forestillinger derfor også er uundgåelig. Men det berører ikke det fundamentale ved de religiøse forestillingers art og mening - og man overser ved den gængse summariske og dogmatiske afskrivning af de religiøse forestillinger helt og holdent de logiske relationer der indgår i dem.\nDet er naturligvis lige så tåbeligt - som en kendt religionsforsker fornylig har præsteret i Politiken - at postulere den helt igennem udokumenterede og udokumenterbare påstand, at ‘Gudekabalen altid går op'. Dykker man ned i de religiøse tekster vil man for det første se, at gudsforestillingerne praktisk taget aldrig præsenterer sig som eller reelt er ‘kabaler' (allerede ordvalget er polemisk og dermed diskvalificerende for en nøgtern iagttager), og for det andet, at gudsforestillingerne kun undtagelsesvis ‘går op' i nogetsomhelst der kan ligne et regnestykke eller en kabale. Enhver religionshistoriker vil kunne diske op med hundredvis af religiøse tekster, der viser gudsforestillinger og gudssamtaler, der peger på grundlæggende tvivl og usikkerhed (Job, Jesus, Augustin, Luther, Grundtvig, Kierkegaard). Det skyldes ikke, at Gud på sin side er usikker, eller at den gudstroende og gudssøgende på sin side er usikker, men at gudsforholdet takket være den menneskelige bevidsthed og frihed er af en sådan art, at forholdet aldrig kan definitivt afklares, medmindre man misbruger gudsbegrebet. I de tilfælde, hvor man kan påvise, at foreholdet ser særdeles afklaret ud, nemlig hvor det har fået et klart dogmatisk eller fundamentalistisk præg, dér kan det også påvises, at bevidsthedsgraden og frihedsgraden er reduceret betydeligt eller helt bortfaldet. Det betyder med andre ord, at det ældgamle forbud mod at misbruge Guds navn, dybest set er en fundamental religiøs norm der bringer objektiviteten og rationaliteten ind i religionen. Dette rammer i allerhøjeste grad enhver form for absolutisme og fundamentalisme.\nForholdet kan til en vis grad sammenlignes med forholdet i kunst, musik, litteratur, filmkunst og drama, hvor det almindeligvis regnes for et diskvalificerende tegn, at kunstværket er entydigt og så at sige lægger op til en eller anden klar belæring, som er udtænkt på forhånd. De store værker er altid åbne for fortolkning, fordi de er udtryk for en skabelsesproces, hvis resultat ikke kendes på forhånd. De er altid udtryk for ‘frihedens mysterium' og peger altid tilbage på dette mysterium.\nSå vidt jeg har forstået Peter Zinkernagel, så synes det at ligge fast, at hans skel mellem hvad vi kan tale rationelt om (og som derfor er objektivt) og hvad vi ikke kan tale rationelt om (og som derfor er subjektivt), er uløseligt sammenkædet med den rette brug af de fundamentale ord ‘rigtigt' og ‘forkert'. Det vi kan tale rationelt om, er det der er logiske relationer imellem, og hvor dette er tilfældet, dér kan vi også skelne utvetydigt mellem rigtigt og forkert.\nJeg vil vove den påstand, at dette område ikke blot omfatter moral og politik, men også kunst og religion. Der er også på disse områder tale om regulære logiske forbindelser mellem overordentlig mange ord, begreber og størrelser. Og det betyder, at der i vid udstrækning vil kunne tales rationelt om kunst og religion - selvom der unægteligt også indgår rene subjektive størrelser (værdier) i dem.\nPeter Zinkernagel: Omverdensproblemet (doktordisputats). (Gad. 1957)\nTor Nørretranders: Det udelelige. (Gyldendal. 1985)\nWerner Heisenberg: Fysik og filosofi. (Reitzel. 1960)\nDet bohrske komplementaritetssynspunkt\nMyter, ord og billede\nArtikler om Jernesalts filosofi


Digital selvbetjening flopper fælt: 6 ud af 10 løsninger bruges ikke | Version2\nDigital selvbetjening flopper fælt: 6 ud af 10 løsninger bruges ikke\nMere end 75 procent af danskerne gik forgæves med kommunernes selvbetjeningsløsninger i 2010. CBS-professor er rystet.\nMikkel Meister Fredag, 14. januar 2011 - 11:12 21\nDet er hundedyrt for kommunerne at betjene de danskere, der ringer ind til kommunen, sender e-mails eller møder personligt op i borgerservicecenteret.\nMen det står sløjt til med at få os til at bruge kommunernes it-løsninger til pladsanvisning, elevindmelding og anmeldelse af huller i vejene, som skulle spare kommunerne penge.\nDet viser nye tal fra CBS - Handelshøjskolen i København - som professor Kim Normann Andersen har udarbejdet. Professoren har tidligere påvist, at kommunalt ansatte bruger mere end to milliarder kroner om året på at sende e-mails til borgerne.\nDet betyder, at kommunerne stadig spilder enorme summer på at behandle borgernes henvendelser per e-mail eller telefon, i stedet for at lade borgerne klare opgaven selv på kommunens hjemmeside.\n»Jeg troede ikke mine egne tal, da jeg først så dem,« siger Kim Normann Andersen til Version2.\nSeks ud af ti løsninger bruges ikke\nSeks ud at ti selvbetjeningsløsninger er blevet brugt færre end 10 gange i løbet af 2010, viser professorens undersøgelse.\n»Det er jo mere end 75 procent af danskerne, der går ubetjente fra kommunernes selvbetjeningsløsninger. Det må så antages, at de belaster nogle af de andre kanaler i kommunen i stedet,« siger Kim Normann Andersen.\nCBS-professoren har trukket tallene ud af den offentlige portal borger.dk, der gemmer data om 295 selvbetjeningsløsninger i kommunerne.\nI kommunernes interesseorganisation, KL, er man godt klar over, at tallene ikke ser for godt ud.\n»Mange kommuner kan godt blive bedre til det. Vi ved jo godt, at for eksempel e-mail er en dyr kanal for kommunerne. Men vi kan se, at de kommuner, der arbejder målrettet, også formår at flytte borgerne over på de digitale løsninger,« siger konsulent i KL Astrid Marie Starck til Version2.\nKL: Digitalt er ikke det samme som simpelt\nIfølge KL er det en klar ambition, at al relevant skriftlig kommunikation mellem borgere og kommuner skal foregå digitalt i 2012 - den såkaldte e2012-målsætning.\nDet er en udfordring, fordi nogle sagsgange ikke bliver mindre komplicerede af at blive digitaliseret, forklarer Astrid Marie Starck.\n»Dels er kvaliteten af selvbetjeningsløsningerne i det offenlige meget forskellig. Og derudover bliver en offenlig sagsgang ikke nødvendigvis simplere af at blive digitaliseret. Det gælder for eksempel boligstøtte, som er meget kompliceret,« siger Astrid Marie Starck.\nHvad vil I gøre for at få borgerne til at tage selvbetjeningsløsningerne til sig?\n»Vi har sagt til kommunerne, at de skal lave en kanalstrategi og tage aktivt stilling til, hvordan borgerne flyttes fra de dyrere til de billige kanaler.«\nMen hvordan vil I sikre, at kommunerne lever op til målsætningen inden 2013?\n»Det handler om at få den enkelte kommunalbestyrelse til at indse, at der er nogle penge at hente, hvis man gør det. Det er på de fleste kommuners dagsorden, og det er et spørgsmål om, at det bliver konkretiseret. Men der er stor opmærksomhed på det i kommunerne, så jeg er ikke så bekymret,« siger KL-konsulenten.\nHun tilføjer, at KL også understøtter kommunernes mulighed for at lære af hinanden. Det sker ved, at kommunerne melder ind til KL's Digitale Landkort, der viser, hvem der gør det godt på hvilket områder.\nKim Normann Andersen undrer sig over, at tallene ikke er blevet analyseret før, for han mener, at de kan bruges til at afsløre de it-løsninger, der fungerer, og dem, der ikke gør.\n»Ud fra tallene kan vi se, at den samme opgave kan give en gennemførelsesprocent på 85 i én kommune, og fem procent i en anden. Det kunne være interessant at belyse, hvad det er ved de forskellige it-systemer, der giver så stor forskel ved den samme opgave,« siger professoren.\nKim Normann Andersens undersøgelse offentliggøres den 20. januar.\n#1 Rene Madsen 14. januar 2011 - 11:46\nog så dem som nægter\nSå længe der er NemID kommer jeg ikke til at benytte nogen som helst udgave af digital løsning i kommune, region eller stat regi. Og der vil givet være en del andre som har samme instilling til digital forvaltning så længe DanID har monopol på login til de digitale løsninger.\n#2 Lars Christoffersen 14. januar 2011 - 12:04\nRe: og så dem som nægter\nSom svar til din "Don't be a sheep" vil mit svar være "Don't be an idiot" Mage til åndsvage holdning skal man lede lang tid efter. Hvis du bevidst vil gøre livet besværligt for dig selv og resten af samfundet, og iøvrigt betale en masse ekstra skat, så forsæt bare! NemID er sikker, funktionel og et godt initiativ for at gøre adgangen til offentlige web sites ens!\n#3 Michael N. Jensen 14. januar 2011 - 12:27\nHar brugt flere offentlige services online, da det kørte med den rigtige digitale signatur.\nJeg er dog stærkt imod den måde OCES delen af nemid virker på, jeg VIL ikke have andre end mig selv sidder på den private nøgle. (Lad os antage at nogle udnytter ens private key hvis danid bliver kompromitteret, så står man sq med lort op til halsen, når danid selvfølgelig nægter de kan være blevet kompromitteret, selvom de evt. var blevet det, så har man NADA mulighed for at forsvare sig, bare de sager der allerede har været fremme hvor nogle havde udnyttet folks CPR numre, hvor det var stort set umuligt at bevise sin uskyld, på trods af de folk ikke havde igangsat de transaktioner)\nDerfor er det desvære slut med at bruge de løsninger når den gode gamle digitale signatur udløber om 2 dage :(, så må jeg ned til kommunen istedet for.\nHeldigvis har flere offentlig sites (skat bla.) alternative login muligheder online, men det bliver vel også udfaset på et tidspunkt desværre.\nDe kunne også bare have valgt at lave en løsning som den gamle signatur hvor folk havde deres private nøgle for dem selv, det ville ikke have kostet noget specielt, da hele systemet allerede var i drift.\nNemID gør intet som den gamle digitale signatur ikke kunne, tværtimod.\n#4 Christian Schiønning 14. januar 2011 - 12:32\nMan kan bruge, og der er brugt, meget tid på at diskutere digital signatur og NemID, men det er slet ikke relevant i forhold til denne artikel. Så flyt den diskusion et andet sted hen. Jeg mener ikke der er nogen tvivl om at det er selve selvbetjeningsløsningerne der udgør en stor del af problemet når de ikke benyttes. De er simpelthen ikke brugervenlige.\n#5 Deleted User 14. januar 2011 - 12:33\nGlem digitale løsninger med GlemID .........\nSheep eller Dumkopf men jeg VIL IKKE, gentager VIL IKKE, at andre selv skal kunne optræde på mine vegne og SLET IKKE et monopol som DanID. Fremtiden har allerede vist sig med betalingsløsninger, hvis det skal være "bedre" ... Den situation, som Michael N. Jensen skitserer er endog meget sandsynlig, og men vil som privatperson IKKE have en change for at løfte bevisbyrden !\nNæh, du - nok er nok ... GlemID og kom med noget bedre, som mindst opfylder PKI-specifikationerne !\n#6 Peter Nørregaard 14. januar 2011 - 12:47 Blogger\nEt spørgsmål må være, om en gennemførelsesprocent er sammenlignelig mellem løsninger.\nHvis brugere er startet og siden faldt fra, så er 5 % gennemførte meget lavt. Men er målingen valid - er man fx. begyndt på en proces, hvis man ankommer til startsiden og smutter igen? Måske havnede man ved en fejl på startsiden - det lyder umiddelbart som en sandsynlig hypotese om de meget lave gennemførelsesprocenter.\nHar den hypotese været undersøgt hos CBS?\n#7 Loke Dupont 14. januar 2011 - 13:28\nNemID kontra tastselv\nJeg er lidt nysgerrig. Alle jer som nægter at logge ind på offentlige services med NemID. Har i så også nægtet at bruge skats tidligere tastselv koder? Et system som må opfattes som værende mindre sikkert end NemID?\nHvad med den tidligere fælles pinkode?\n#8 Rene Madsen 14. januar 2011 - 13:29\nNemID er sikker, funktionel og et godt initiativ for at gøre adgangen til offentlige web sites ens!\nDen lader vi lige stå lidt... NemID er ikke PKI, lige meget, hvor meget DanID/NemID/digitalsignatur.dk skriver stolpe op og ned om det.\nMIN/DIN nøgle er placeret hos DanID, vil du opbevare din private husnøgle hos en privat virksomhed? Hver gang du skal låse dit hus skal du have fat i den virksomhed.\nJeg som borger har ikke noget valg, det er blevet frataget mig muligheden for selv at vælge andre mere sikre løsninger. Vi (Danmark) er ved at lave et lock-in til Én løsning, leveret af en privat virksomhed.\nÉn virksomhed, skal gå offline og vi kan intet som borger i vores eget land. Det er fuldstændigt lige meget om de har 2 eller X redudante installationer, det er få forbindelser der skal blokkes med et DDOS eller anden form for blok og vi er lukket ude af vores eget system.\nVi lægger alle æg i en kurv, men det er åbenbart lige meget, så længe kurven er flot og staten/bankerne står bag?\n#9 Rene Madsen 14. januar 2011 - 13:48\nFor at svare for mig selv, så brugte jeg et login til skat som privat, et andet til skat som erhverv og andre til mine bank konti.\nAltså bliver mit login kompromitteret til et sted er der ikke fuld adgang til alle mine steder.\nIdeén omkring NemID er god på visse punkter, men der mangler flere meget vitalte punkter. MIN nøgle genereres på min computer og bliver på MIN computer. Hvis JEG ønsker det, kan JEG vælge at lade DanID opbevarer MIN nøgle.\nJEG vælger om JEG vil benytte samme NemID til de forskellige steder. Det er ikke statens problem, hvis jeg ønsker at anvende 100 forskellige NemID, det er MIT. Der er intet teknisk argument for at det ikke skal kunne lade sig gøre.\nDer er en meget vigtig ting galt her = valgfrihed, til hvem og hvor MIN nøgle skal opbevares. Og ikke mindst giv borgeren mulighed for at anvende alternativer som er gennemtestet og annerkendt for at være sikre.\n#10 Michael N. Jensen 14. januar 2011 - 13:59\nDer er nu en stor forskel, tastselv logins, giver ikke adgang til samtlige andre offentlige systemer hvis den skulle blive kompromitteret. Derudover så ville jeg personligt hellere bruge det, end nemid, jeg kan stå inde for sikkerheden på de computere jeg bruger til at tilgå websitesne med, og så længe login er via https (og man tjekker certifikatet), har jeg intet problem ved den løsning.\nJeg har intet imod princippet med to-faktor authentication, som nemid også benytter sig af, og ville da også helst at f.eks tastselv krævede en token baseret løsning, så længe man selv er herre over den private nøgle.\n#11 Deleted User 14. januar 2011 - 14:03\nPrivat nøgle ... Rene Madsen ????\nVil du godt lige forklare dette med udgangspunkt i et diagram over PKI-strukturen, så alle kan forstå det ? Tager du ikke fejl af DIN adgangskode og den "private nøgle" i PKI-sammenhæng ?\n#12 Michael N. Jensen 14. januar 2011 - 14:31\nGod forklaring: http://www.ibm.com/developerworks/library/s-pain.html\nLinks til mere info nederst: http://en.wikipedia.org/wiki/Public_key_infrastructure\nPKI er ikke simpelt at forklare, men du kan starte med ovenstående, eller selv google :)\n#13 Lars F. Jensen 14. januar 2011 - 15:29\nDer mangler perfektion i løsningerne og i sagsbehandlingen.\nDer har helt klart manglet et (kvalificeret) 'alt er noget lort' modspil til NemID's designerne/udviklerne - før man rullede ud. Helt udover den respektløse holdning til borgerne og til generaliserede behov, som NemID er udtryk for, så synes det mig, at det er for ofte, at selve de tilbudte løsninger kun er næsten OK - og 'næsten' er her kun et synonym for 'IKKE'.\nJeg er ikke tolerant og vil slet ikke være tolerant overfor dårlig programmering og endnu mindre overfor sløset og ikke perfekt sagsbehandling. Helt galt er det, når man ikke har gennemtænkt økonomien i en løsning - nej ikke anskaffelsen for løsningen, men prisen for og hastigheden i sagsbehandlingen ved løsningen.\nOffentlig forvaltning skal være i orden - helt i orden - og det kræver ikke meget andet, end at det er et ubetinget krav til alle ansatte fra ministeren og borgmesteren og ned til kontorbuddet.\nNyt pas: Der skal bruges et billede - javel, med det skal være et fotografi på papir. Det går ikke et digitalt billede, der kan fremsendes/uploades. Billedet bliver så skannet ind - som om kvaliteten bliver bedre heraf. Naturligvis skal der være en kontrol af at billedet er nyt og af den rette person, men der er da kun behov for person til person interaktion én eneste gang. Alt andet koster mig tid og det koster borgerservice tid - spildtid. Der er da absolut heller ingen fornuftig grund til at understøtte den lokal fotograf ved også at bruge hans tid.\nTinglysningssystemet. Jeg behøver ikke sige meget mere. Man vidste, det ikke var helt OK - ja, det var alt andet end OK. Og alligevel tvang man borgerne til at bruge - ja lad mig blot skive det rette ord - 'lortet'. Hvem fa'n gider bruge noget andet offentligt system i lange tider derefter.\nDer skal ikke være kommunal selvstyre mht. hvilke systemer som borgerne kommer i kontakt med. Nærhedsprincipper er ganske enkelt ikke fornuftige på nettet. Det lyder romantisk med nærhed, men kan ikke opretholdes i en verden, hvor rigtig og nødvendig velfærd kræver alle vore midler - eller mere til.\nBorgerne skal være mest muligt mobile og de skal bla derfor opleve identiske system uanset hvilken kommune/region de skal kontakte. Hvem har behov for et forskelligt system, når de skal kontakte farmors og morfars plejehjem eller tilmelde dine, mine eller vores børn.\n#14 Lars Christoffersen 14. januar 2011 - 17:13\nHmmm, det må være et besværligt liv, uden kredit kort, etc.\nJeg kan forstå at ingen af de mange skeptikere køber ind på nettet eller i det hele taget bruger kreditkort. Eller for den sags skyld anvender en Dankort automat. Jeg er helt enig i at Usability på mange offentlige sites er meget ringe, men det har ikke noget med NemId konceptet at gøre. Jeg vil stadig påstå, at hvis man tør bruge sit kreditkort på nettet eller i en forretning, så skulle det ikke være noget problem at bruge nemid. Prøv lige at være bare lidt realistiske!\n#15 Martin Djernæs 14. januar 2011 - 17:41\n4 ud af 10 ... ikke dårligt når man tænker på servicen.\nJeg ved ikke hvor mange "gør det selv" løsninger som det offentlige har, men jeg er overhovedet ikke overrasket og det skyldes primært to ting:\nFrekvens og feedback\nNår man har en "opgave" der skal løses, du ved en af dem du gør en eller to gange i livet, ja så er man da ikke særlig motiveret til at lede længe efter en digital måde at gøre det på.\nDet bliver ikke bedre af at når jeg så oprette en "digital" opgave så får jeg et brev om at jeg skal ringe til ###### for yderligere informationer.\nNæste gang ringer jeg bare med det samme.\nDe offentlige sider jeg har set får 00 (efter 13 skalaen). Jeg har svært ved at udtrykke min skuffelse på dette område. Det hele starter med at man hopper mellem sider for at logge ind. Der er dårlig inforation om hvor man finder hvad osv. Det er en faldgrube uden lige af finde det.\nJeg ser ikke migselv som digital analfabet, men alligevel skulle der mere end almindelig velvilje til at tilmelde min søn til dagplejen digitalt. En person med 1% mindre tålmodighed havde løftet røret og sparret en masse tid.\nHvis de der lavede servicen ville sætte sig ned og prøve at løbe alle use cases igennem så ville det sikkert kunne øges.\n#16 Thomas Tanghus 14. januar 2011 - 20:48\nEt morsomt (not) eksempel på en digital løsning\nI min kommune (Rødovre) linker "Sikker email" til et VCard, som bare indeholder "Rødovre Kommune" som navn og så rk@rk.dk. Jeg gjorde dem opmærksomme på det i en email (sic!) for ca. 1 år siden, men fik aldrig andet svar end en auto-respond email.\nDisclaimer: Jeg har ikke tjekket de sidste par måneder, om det har ændret sig, men tvivler stærkt på det.\n#17 Anonym 15. januar 2011 - 11:35\nRe: Hmmm, det må være et besværligt liv, uden kredit kort, e ...\nEPIC fail - som min søn ville sige.\nLøs problemet - som jeg ville sige\n#18 Michael Wörffel Intile 15. januar 2011 - 15:27\nBetjening af borgerne\nHvis ikke kommunerne skal bruge tid på at betjene borgerne, hvad skal de så lave?\n#19 Finn Christensen 16. januar 2011 - 05:11\nRe: Betjening af borgerne\nUps du jogger lige på den ømme ømme tå Michael - vi har som enhver sømmelig troværdig stat en tredeling af styret.\nLovgivende, udøvende og dømmende.\nAf en eller anden grund har (de nu døde amter og) kommuner aldrig kunne fatte, at de kun kan være en ting - udøvende.\nTil tider, er der sikkert også nogle fjolser på tinge, der (fejlagtigt) givet dem små stumper af 'pseudo-beføjelser'. Det plejer vor anden del af tredelingen - retssystemet - så at få ryddet op i utallige år senere, når det som forventeligt går galt.\nSumma summarum, med tiden har kommunerne gerne set sig hævet op til den 4 regeringsmagt og derfor kunne blande sig i alt. De har kejseren-uden klæder-drømme, og du får dem ikke til at fatte, de kun er en administrativ enhed, der betjerner deres kunder i kommunen - intet som helst andet.\n#20 Frits Knudsen 16. januar 2011 - 23:07\nDe få gange, jeg har henvendt mig til kommunen, har det været pr. email, personligt eller telefon (email må jo da også være digital). Jeg har ganske enkelt ikke været opmærksom på muligheden for at henvende sig via hjemmesiden. Men hvad er der sparet, hvis jeg bruger hjemmesiden i stedet for email. Hvis jeg anmelder et hul i et fortov eller lignende, sker det en sjælden gang, at de svarer, men de plejer altid at være hurtige til at reagere, f.eks. ved at afmærke hullet. Hvis jeg bruger hjemmesiden, skal de vel også bare afmærke og/eller reparere hullet?\n#21 Gert Madsen 17. januar 2011 - 10:30\nKvalitet i hjemmesider og besparelser.\nDet er jo en dejlig undersøgelse.\nDen påpeger den mulighed at det ikke nødvendigvis er manglende vilje, der giver den lave anvendelsesgrad af selvbetjeningsløsninger. Men at løsningerne simpelthen er for dårlige.\nDet kunne være dejligt hvis det kunne trænge ind hos de relevante myndigheder. Alternativt ender det jo nok med at man vil forsøge sig med begrænsning af åbningstider og andre former for tvang. Løsninger som ikke giver nogen reel besparelse. En sagsbehandler der sidder og guider borgeren gennem en håbløs selvbetjeningstjeneste giver kun frustrationer og yderligere udgifter.\nDertil kommer så den modvilje man har opnået med den katastrofalt dårligt designede Nemid.\nMen begge dele ligner et resultat af samme problem: Man fokuserer enøjet på forvaltningens ønsker og behov, og giver fanden i borgeren.


Blodtryk 80 12o | Blood Balance i Danmark\nBlodtryk 80 12o\nHos de fleste af os ligger det omkring 120/80 til 130/80. Men bliver man en rigtig gammel dame, så kan blodtrykket godt være 150/95 og vil være et nødvendigt og acceptabelt blodtryk for hende. Men for de fleste er et normalt blodtryk omkring 120/80. Kan man have for lavt blodtryk…Et normalt klinikblodtryk (dvs. blodtryk målt hos lægen eller lignende) er 120/80 mmHg (udtales 120 over 80).\nHvis klinikblodtrykket er 140/90 mmHg eller højere, har man forhøjet blodtryk . Blodtrykket kan godt være for lavt, men her er ikke nogen nedre grænse. Blodtryk efter træning. Blot simpelthen skal dit blodtryk ikke være 120/80 selv efter træning. Denne ide forveksler nogle gange folk, der bliver behandlet for højt blodtryk. Det er vigtigt at vide, at al fysisk aktivitet øger blodtrykket.\nDette er et naturligt resultat af øget blodforespørgsel fra. Det diastoliske (den lave værdi) blodtryk måles, når hjertet slapper af og fyldes med blod fra de store vener. Man skriver det som f. eks. 120/80 mm Hg, og det læses 120 over 80 mm kviksølv. Et normalt blodtryk ligger med det systoliske tryk i intervallet 100-140 og med det diastoliske tryk i intervallet 60-90. Hvis dit blodtryk er over normal niveau, vil displayet blinke og advare dig.\nFor at bevare et overblik over dine målinger kan du gemme måleresultatene, samt dato og tidspunkt. Målinged Målingarm ol – anasonic ‹ olic (ØVRE V Æ RDIER) olic (NEDRE V Æ R DIER) L 80 – 89 120 ‹ 80 D 120 -139 H › 140 › 90Blodtryk angives med to tal som for eksempel 140/90 og udtales: 140 over 90. Blodtrykket måles i en enhed, der hedder mmHg (milimeter kviksølv). Grænseværdierne for et normalt blodtryk er som sagt 120/80. Det første tal er det systoliske blodtryk og er dette på 120 eller derunder, anses det som værende normal.\nGanke enkelt bør dit blodtryk ikke være 120/80, elv efter træning. Det er vigtigt at vide, at al fyik aktivitet øger blodtrykket, hvilket er et naturligt reultat af øget blodbehov fra muklerne og en proce, der kalde autoregulering. Du kan måke ogå lide: Hvordan kan jeg kontrollere blodtrykket i en lang periode?Blodtryk mål og fakta forandring som vi bliver ældre . Hvad er sundt for en 20- årig er ikke så sundt for en 80- årig . Administrer dit blodtryk i henhold til dine sæson af liv og altid henvise til din læge, hvis du har spørgsmål eller bekymringer Jeg har et blodtryk der er ca 150-160/78-80 og min læge siger det lavere tal er det vigtigste og det er iorden.\nSå mit spørgsmål er hvad der får det højere tal til at være så højt og hvor farligt det er. Min læge tænkte det kunne være stress. Jeg har ikke haft hovedpine, men jeg føler ligesom om den ligger og lurer, sådan har jeg. 3. 845 personer over 80 år, som alle havde forhøjet blodtryk, har deltaget i undersøgelsen, og resultaterne var faktisk så overvældende positive, at forsøget af etiske årsager blev stoppet.\nBlodtryk 80 12o: blodtryk – Blood Balance sådan forstår du det – Blood Balance købe\nBlodtryk: Hvad er normalt, for lavt og hvad gør. Blodtryk sådan forstår du det Blood Balance købe. Skal mit blodtryk være 120/80, selv efter øvelsen? Normalt blodtryk Se hvad det er og hvordan. BLODTRYK? KENDER DU DIT 120/80? hmi-basen.\nGuide til blodtryk Læs om højt blodtryk & lavt. Bør mit blodtryk være 120/80 selv efter. normalt blodtryk for de ældre Sundhed Guide. Er mit blodtryk for højt? Blood Balance købe. Pas på blodtrykket du gamle Nordjyske


Targetshop - online salg af musik (cd/lp/dvd) - Malrun - The Empty Frame\nMalrun - The Empty Frame / Mighty Music (new) / CD\nPå MALRUNs andet album 'The Empty Frame', der opfølger den anmelderroste debut 'Beauty in Chaos' (2010), rammer MALRUN den perfekte kombination af fængende rock melodier og energisk, groovy metal. 'The Empty Frame' udgives i hele Europa d. 5. Marts 2012 gennem Mighty Music, og kan meget vel vise sig at være blandt de mest lovende nye melodiske metalalbums i 2012. MALRUN har sat alle sejl og intensiveret livekoncerterne og eksponeringen i hele Europa, og alt på baggrund af de 5 gutters dedikation og umættelige passion for deres musik.\nMalrun - Beauty In Chaos / Mighty Music... / CD / 30,00 DKK\nMALRUN udgav sin første EP 'Longest Road To Rome' tilbage i 2007. Allerede året efter udgav bandet sin anden EP 'Beyond' (produceret af Tue Madsen), der høstede store anmelderroser fra de danske musikanmeldere og skabte en hel del forventninger med hensyn til et kommende debutalbum...\nBullet Train Blast - Nothing Remains / Target Records / CD / 80,00 DKK\nÅrhusianske BULLET TRAIN BLAST har igennem en årrække været et af landets absolut mest lovende rockbands. I 2009 debuterede bandet med det Tommy Hansen-producerede debutalbum 'Second Chance' og året efter fulgte bandet op med EP’en 'Waste Of Time'. Nu er bandet klar med deres nye album 'Nothin...


USA Florida (FL) Central Florida Orlando Restauranter i Orlando Dabeni's Latin Restaurant & Bakery\nNr. 1.284 af 2.950 Restauranter i Orlando Latinamerikansk, Spansk 239 E Michigan St, Orlando, FL 32806-4537+1 407-422-6888Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 9 anmeldelserFremragende56 %Rigtig god44 %Gennemsnitlig0 %Dårlig0 %Frygtelig0 %Åben nu6:30 am - 5:00 pmma - fr6:30 am - 5:00 pmlø7:30 am - 2:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Latinamerikansk, Spansk VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 239 E Michigan St, Orlando, FL 32806-4537Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i mad fra Yunnan? Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er dette en spansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende4Rigtig god2Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (6)Engelsk (9)Sprog Dansk (6)Engelsk (9)\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNole56Orlando, Florida5818Anmeldt 12 september 2016 Mor er meget enkelt latinamerikansk mad, venlig, imødekommende gode grundlæggende latinamerikansk madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlberto C299Anmeldt 28 juli 2016 fra mobile enheder FrokostpauseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAshley G196Anmeldt 29 juni 2016 FANTASTISK komfort mad og et godt tilbud til frokost!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejD R2Anmeldt 29 juni 2016 fra mobile enheder Lækker!!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTed_DrakeSan Francisco, California4023Anmeldt 9 juli 2015 fra mobile enheder Charmerende bageri og cafeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejstrawbossdoss7833Anmeldt 22 februar 2013 Tonsvis af bang for pengeneHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCecil's Texas Style Bar-b-q73 anmeldelser 0,31 km væk Five Guys46 anmeldelser 0,22 km væk Chai Thai Cuisine40 anmeldelser 0,3 km væk Numero Uno Restaurant90 anmeldelser 0,21 km væk Seværdigheder i nærhedenAirHeads Trampoline Arena130 anmeldelser 0,46 km væk Hand & Stone Massage and Facial Spa8 anmeldelser 0,18 km væk Johnny's Fillin Station6 anmeldelser 1,48 km væk Pulse Nightclub12 anmeldelser 0,75 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Dabeni's Latin Restaurant & Bakery.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n239 E Michigan St, Orlando, FL 32806-4537 Placering:


Min mor siger | Kat og Kaffe Min mor siger – Kat og Kaffe\n14. april 2016 ceciliesundanmeldelse, bøger, blog, blogging, bog, boganmeldelse, bogblog, roman, stine pilgaard Skriv en kommentar\nJeg har haft svært ved at komme i gang med den her anmeldelse. Jeg har faktisk været færdig med bogen i et par uger, men den er super svær at fortælle om.\nMin mor siger er skrevet af Stine Pilgaard og udkom 2012 på Rosinante. Bogen omhandler en ung kvinde, der bliver forladt af sin kæreste og flytter ind hos sin far, som er præst. Moderen prøver ihærdigt at give HP råd om hele livssituationen, og faderen vil bare gerne have at alle er glade. Min mor siger er en samling samtaler mellem mennesker.\nJeg var meget betaget af sproget i denne bog. Jeg synes Pilgaard har en super fed måde at skrive dialoger på. De bliver ikke skrevet som direkte taler, men vi føler mere, at fortælleren faktisk fortæller os hvad der sker.\nF.eks. ”Jeg spørger min læge, om der findes nogle mennesker, som bare rent kemisk ikke egner sig til parforhold. Om man kan have mere eller mindre talent for at praktisere kærlighed. Han siger, at der selvfølgelig findes aseksuelle mennesker, men at aseksualitet ikke længere opfattes som en dysfunktion. Aseksualitet kan jeg blankt afvise, siger jeg; hvis det er den skala, vi bevæger os på, svinger jeg nok mere til nymfomansiden. Min læge fortæller, at det er meget normalt at fornægte aseksualitet, ikke mindst fordi der forskes så lidt inden for området, aseksuelle mennesker føler sig simpelthen sat uden for samfundet.”\nHun bruger her hovedpersonens sind til at snakke, til forskel fra f.eks. Helle Helle, der nærmere bruger dialogen som en slags fortæller, fordi den fylder så meget, hvilket jeg også rigtig godt kan lide.\nHovedpersonen kan til tider være ret frustrerende, men endnu mere frustrerende er hendes mor, der er sikker på, hun har det gyldne svar til alting hele tiden. Det er tydeligt, at hun er en kontrolfreak, og at hendes far er det stik modsatte.\nVi møder også eks-kæresten, som er ret svær at lære at kende, nok mest fordi, HP ikke helt kan finde ud af hende.\nVi har desuden Mulle, som hun kalder sin spindoktor. Mulle er en god lytter og en stor hjælp for HP.\nJeg kunne godt li personerne i den her bog. Det hele føltes meget virkeligt og let genkendeligt. Samtalerne virkede naturlige, slet ikke for prøvende.\nJeg følte dog ikke bogen havde en rigtig slutning. Jeg følte egentlig ikke den havde en slutning overhovedet. Ikke på den måde, at jeg læste den sidste linje og tænkte ”OMG DER MÅ BARE KOMME EN 2ER TIL DEN HER!!” Nej nej. Nærmere med sådan en ‘nå okay’ følelse. Det var lidt mærkeligt og føltes lidt blah. Hvis man kan sige det sådan. Men jeg er vild med Pilgaards stemme og jeg glæder mig til flere bøger.\n→ Et Eventyr


Dimitris skrev afskeds-sms: Jeg ville bare passe ind\nHjem > Dimitris skrev afskeds-sms: Jeg ville bare passe ind\nWritten by Marie Minor Andersen On the 07/14/2019 - 13:30\nTankerne kører rundt i hovedet på Dimitris. Skoledagen har været tung, og kommentarer om hans sydlandske udseende kunne han heller ikke slippe for denne dag.\nHan har i lang tid prøvet at ignorere det. Grinet af det eller spillet med på den, men nu kan han ikke mere. I stedet har mørke tanker overtaget hans sind. Det er egentlig meningen, at han skal mødes med sine venner om aftenen, men da klokken nærmer sig 22, bevæger han sig i stedet mod Hillerød Station. Han tager telefonen op af lommen og skriver til vennerne, at han ikke kan mere. Derefter slukker han telefonen, hopper ned på banelegemet og lægger sig på skinnerne.\n– Jeg var ét stort emotionelt kaos, og jeg havde så mange tanker i hovedet, at jeg nærmest ikke kunne rumme det. Mit hoved havde sit eget liv, og det var, som om min krop bare fulgte med den dag, fortæller den nu 19-årige Dimitris Baltzis fra Hillerød.\nFor Dimitris var årene i folkeskolen præget af sammenhold. Han voksede op i udkanten af Hillerød, hvor der var en afslappet landsbystemning, og hvor de fleste kendte hinanden.\nTil trods for Dimitris’ græske aner var han aldrig genstand for hån eller mobning. Han fik hurtigt venner, og som folkeskoleårene nærmede sig sin afslutning, glædede han sig til at indlede en ny æra i gymnasiet.\nMen kravene til den følsomme dreng ramte ham som en mur. Alkohol blev ikke kun indtaget i weekenderne, men også i hverdagene, og i løbet af de første par dage blev grupperne i klassen skabt.\n– Jeg havde aldrig drukket særlig meget. Vi havde fået lidt at drikke sidste skoledag, men ellers havde jeg altid været en stille type, der godt kunne lide at spille computer, forklarer Dimitris, der alligevel gjorde alt for at blive en del af gruppen.\nHan snakkede med, når samtalen faldt på scoringer, og han virkede udadtil entusiastisk, når endnu en druktur blev præsenteret. Men selv om han f.eks. oplevede, at venner røg til udpumpning, så ændrede det ikke kulturen.\n"Sigøjner" og "perker"\n– Jeg satte slet ikke spørgsmålstegn ved, om det var noget, jeg egentlig havde lyst til. Jeg fulgte bare med, fortæller Dimitris, der heller ikke reagerede, når han blev kaldt ”sigøjner” eller ”perker”. I stedet ignorerede han det og undskyldte det over for sig selv med, at det var en del af ”drengejargonen”, som han bare skulle vænne sig til. Men som tiden gik, begyndte den nye livsstil at påvirke ham.\n– Jeg begyndte at føle mig falsk. Jeg havde en maske udadtil, men indeni begyndte det at blive et stort kaos, fortæller Dimitris, der i 2. g for alvor begyndte at få det skidt.\nHans hoved blev fyldt med eksistentielle tanker, og fremtiden virkede uoverskuelig.\nLæs også: Heidis store sorg: Min datter begik selvmord \nDen aften i september havde han ikke et ønske om at dø, da han nærmede sig Hillerød Station. Alligevel lagde han sig ned på skinnerne. Han fornemmede lygterne fra toget nærme sig, men en fra nabolaget så Dimitris og hev ham op.\nÅben om sine tanker\n– Jeg kan ikke huske så meget fra tiden efter, men jeg kan huske lokomotivførerens skræmte ansigtsudtryk, og dér gik det nok op for mig, hvad der kunne være sket, fortæller Dimitris, der erkendte, at han havde det så skidt, at han blev nødt til at åbne op for de svære tanker, hvis han skulle få det bedre.\n– Jeg fortalte mine venner, hvordan de forskellige øgenavne havde påvirket mig, og at jeg havde det svært med, at det hele var så overfladisk. De blev ret overraskede over det, for jeg havde på ingen måde givet udtryk for, hvordan jeg havde det, siger Dimitris, der håber, at han med sin historie kan være med til at bryde tabuer om sårbarhed – også selv om man er en dreng.\n– Vi skal passe på, at vi ikke bare bliver en masse smukke mennesker bag en smilende facade, der aldrig taler om, hvordan vi rigtig har det. Det er jo kun menneskeligt at have svære følelser, men det er, som om det nærmest er skamfuldt.\nI dag har Dimitris det godt, og efter at han har åbnet op for sine tanker, er sammenholdet i drengegruppen blevet stærkt.\nHan knokler i øjeblikket med at blive klar til studentereksamen, og når han snart står med huen på hovedet, kan han kigge tilbage på tre år, der både har udfordret og udviklet ham som menneske.\n– Jeg har lært, at så længe jeg er mig selv, kan det ikke gå helt galt. Hvis folk ikke kan lide mig, så er det okay, for vi passer ikke sammen med alle. Det kan selvfølgelig være hårdt, når man er ung og bare gerne vil passe ind, men jeg tror virkelig på, at hvis man er ægte, så får man også ægte venskaber, forklarer Dimitris, der ved, at der er mange, der har det svært i ungdomsårene, og han råder unge mennesker til at blive bedre til at snakke om det.\n– Jeg gik også engang og troede, at jeg var den eneste, der havde det skidt. Da jeg selv åbnede op for mine følelser, så viste det sig faktisk, at der var andre, der havde det på samme måde, og det var enormt befriende.\nLæs også: Sms'er afslører: Michelle pressede sin kæreste til selvmord \nSource URL: https://www.udeoghjemme.dk/skaebner/dimitris-skrev-afskeds-sms-jeg-ville-bare-passe-ind


lockbox Ransomware – Fjerne + Gendanne filer LØST | CFOC.ORG\nFiler, krypteret af lockbox virus kunne ikke den eneste skade gjort til din computer. Lockbox Virus may still be active on your machine and may spread to other computers on your network. For at opdage, hvis du stadig er i fare, og eliminere truslen, Vi anbefaler at downloade SpyHunter.\nLæs dette indlæg for at lære, hvordan du fjerner den nyligt opstået Lockbox ransomware virus og hvordan du gendanner dine data, som er blevet krypteret ved det.\nRansomware infektioner fortsætter med at stige, og nyere og nyere varianter tilføjes på daglig basis. En sådan virus-variant kaldes Lockbox ransomware. Denne virus har et primært mål at låse ned dine filer i din egen computer, med kryptering. Efter at gøre så, den Lockbox ransomware trussel gør, at du kender det er tilstedeværelse på din computer og krav til en heftig løsesum payoff, der skal foretages for at låse op (dekryptere) de vigtige filer krypteret af det på den inficerede pc. Læs dette materiale for at lære mere om denne virus, hvordan du fjerner den, og hvordan man gendanne filer uden at betale løsepenge.\nTrussel Navn lockbox virus\nPåvisning + udsendelse DOWNLOAD Removal Tool TIL Lockbox Virus\nFile gendannelse Hent Data Recovery Software, for at se, hvor mange filer krypteret af Lockbox Virus ransomware du vil være i stand til at inddrive.\nHvordan kan du holde Lockbox Virus Ransomware Væk fra din enhed?\nNår det kommer til avancerede former for cryptomalware som Lockbox Virus, det er altid bedre at tage de nødvendige forholdsregler i stedet for at forsøge at løse din PC bagefter. Det største problem med hensyn til disse parasitter er, at fjernelsen af virus ikke kan fastsætte skaden. Selv om der er ingen spor af Lockbox Virus tilbage, dine værdifulde personlige oplysninger kan forblive ulæselige. Heldigvis, hvis du er omhyggelig i løbet af din surfing sessioner, du bør være i stand til at beskytte dig mod forskellige cyber trusler effektivt. Det er værd at nævne, at udviklerne af farlig malware som Lockbox Virus bliver mere og mere genial, så den ultimative beskyttelse er at have en avanceret anti-malware løsning.\nHent Malware Removal Tool, For at se om dit system er blevet påvirket af Lockbox Virus og scanne dit system for Lockbox Virus virus filer\nDOWNLOAD Removal Tool TIL Lockbox VirusDen gratis version af SpyHunter vil kun scanne din computer for at opdage eventuelle trusler. For at fjerne dem permanent fra din computer, købe sin fulde version. Spy Hunter malware fjernelse værktøj yderligere oplysninger/SpyHunter Afinstaller Instruktioner\nLockbox Virus er afhængig af drive-by downloads at indtaste uden kendskab til den pc-bruger. Der er to måder for denne trojanske at indtaste. Første, den person kan tillade installationen uden at vide, at han er ved at indlæse en virus. Anden, Lockbox Virus kan blive aktiv efter person klikker på nogle korrupte link eller e-mail vedhæftet fil, når han ikke forventer at downloade noget software på alle. Hvis du ikke ønsker at risikere at lade avanceret ransomware ligesom Lockbox Virus indtaste, du bør aldrig downloade programmer fra tilfældigt vises sites. Du skal udføre denne opgave udelukkende fra de legitime officielle platforme, hvor det er garanteret, at du ikke vil hente nogen skadelig applikation. Du bør også være meget forsigtig, når du modtager vedhæftede filer fra folk, du ikke kender. Hackerne kan implementere forskellige komplekse trojanske heste via spam e-mail kampagner, fordi denne måde de når tusindvis af mennesker hurtigt og billigt. Det er også tilrådeligt at være på vagt, når du tilslutter eksterne enheder til din maskine. Hvis du vedhæfter en USB-inficeret med Lockbox Virus, det kan hurtigt sprede sig til computeren uden at spørge dig om tilladelse.\nHvad bliver konsekvenserne Efter Lockbox Virus Ransomware Indtaster?\nLockbox Virus udfører en kompleks kryptering processen via avancerede kryptering, hvilket gør alle personlige filer utilgængelige. Dog, denne operation tager tid. Hvis du klikker på en korrupt vedhæftet e-mail eller downloade falske softwareopdateringer, som indeholder Lockbox Virus, kan du ikke opleve nogen problemer i løbet af de første par timer. Når den trojanske modificerer strukturen af dine data, du vil bemærke en lockdown besked på skrivebordet. Fra dette øjeblik, vil det ikke være muligt at åbne de låste filer. Hvis du mangler en nyere sikkerhedskopi, du kan miste vigtige dokumenter, fotos, billeder, præsentationer, videoer eller andre oplysninger. De eneste filer, som Lockbox Virus kan reservedele vil sandsynligvis være forbundet med væsentlige Windows processer. Hvis de bliver ændret så godt, Hele din pc kan ikke starte, hvilket betyder, at hackere vil aldrig modtage betalinger. Du kan nemt finde ud af, hvilke filer er krypteret med Lockbox Virus ved deres extension.The hackere vil have dig til at kontakte dem på denne måde og betale løsesummen.\nHvad skal man gøre, hvis du bemærker Ransom Notat af Lockbox Virus?\nNår du støder på Lockdown besked, Det betyder, at din pc allerede er blevet krypteret. Selv hvis du føler at du ikke har andet valg end at betale, du bør ikke gøre det. Først og vigtigst, selv hvis du sender hackere dine penge, de må ikke låse din pc. Og da Bitcoin systemet tillader ikke restitutioner, vil du ikke være i stand til at få dine penge tilbage. Anden, dine penge vil øge motivationen for hackere at udvikle flere cyber trusler som Lockbox Virus ransomware.\nDer er et par måder, der kan hjælpe dig med at genoprette de tabte data gratis. Selv om denne trojanske undertiden sletter skygge volumen kopier, skal du stadig forsøge at gendanne din pc til et tidligere tidspunkt end infektionen. Du bør også prøve nogle gratis decryptors, men der er ingen garanti for, at de vil være effektive. Det vigtigste skridt er at fjerne Lockbox Virus så hurtigt som muligt, ellers kan det sprede sig til andre maskiner og forårsage mere skade. Det vil være en udfordring selv for eksperterne at slette alle spor af denne ransomware manuelt, så du bør overveje at bruge en dedikeret anti-malware program.\nSkær Lockbox Virus i Task Manager\n3)\tFind den ondsindede processen med Lockbox Virus, og ender det opgave ved at højreklikke på den og klikke på “Afslut proces”\nEliminer Lockbox Virus Ondsindede Registre\n3)\tHolde CTRL + F nøgler og typen Lockbox virus eller filnavnet på det skadelige eksekverbare af virus, som normalt er placeret i% AppData%, %Midlertidig%, %Lokal%, %Roaming% eller% SystemDrive%.\nTil Windows 7: Åbn menuen Start, og i søgningen type og skriv regedit ??> Åbn den. ??> Hold CTRL + F knapper ??> Type Lockbox virus Virus i søgefeltet.\nVinde 8/10 brugere: Start-knap ??> Vælg Kør ??> skriv regedit ??> Hit Enter -> Tryk på CTRL + F-knapper. Skriv Lockbox Virus i søgefeltet.\nAutomatisk fjernelse af Lockbox Virus\nGenoprette filer krypteret af Lockbox Virus Ransomware.\naugust 2017lockbox virusmalwareransomware


Guiden til kimoner, badekåber og morgenkåber | Hunkemöller\nMorgenkåbe, badekåbe eller kimono - Hvad skal du vælge? Her er en guide, som hjælper dig godt på vej!\nHos Hunkemöller har vi et stort udvalg af kåber. Men er du i tvivl om du skal vælge en morgenkåbe, badekåbe eller kimono? Så er du ikke alene om din fortvivlelse. For hvornår bruger man egentlig den ene frem for den anden, hvad er en badejakke og hvad er formålet med de forskellige varianter af damekåber? Her på siden vil du få svar på nogle af disse spørgsmål, så du vælger helt rigtigt. Der er nemlig forskel på, om du skal bruge en kåbe til efter du har nydt et dejlig varmt bad eller når du skal i spa, om du skal bruge kåben om morgenen og til hyggeaftener på sofaen eller om det er til når du har en fræk overraskelse til din partner. Gå på jagt efter din yndlingskåbe og vælg blandt masser af flotte modeller, materialer og farver. Med denne oversigt har vi gjort det lettere for dig at se forskellene, og vælge dine favoritter ud fra deres specifikationer!\nMorgenkåber er perfekte til at have på hjemme hos dig selv om morgenen, på en doven søndag eller til afslapning på sofaen efter en lang dag. For et perfekt hyggelook, kan du med fordel runde af med noget behageligt nattøj eller et par lækre sutsko sammen med din morgenkåbe. For uanset om det er weekend med masser af tid til selvforkælelse eller en helt almindelig hverdag, er det en god idé at starte morgenen med noget rart og aftenerne af med noget virkelig afslappende.\nMorgenkåber hos Hunkemöller kalder vi for badejakker. Materialet er blødt og behageligt, og ofte lavet af et rib-stof. Morgenkåben har ligesom de andre typer af kåber et bindebånd, og findes i forskellige farver og længder.\nBadekåber fra Hunkemöller udmærker sig ved ikke kun at bruge frotté, hvilket gør designet endnu mere attraktivt. Ønsker du at fremhæve din feminine side, har vi også de lidt mere sensuelle kåber til efter badet. Om du skal i saunagus med din søster, spa med veninder eller en svømme ude i det danske havvand, så er en badekåbe lige hvad du har brug for. De er nemlig super praktiske – både til at blive tør med, så du ikke fryser efter en tur på stranden i Danmark, hvor vandet ofte er lidt køligt, eller til at dække din krop lidt til med, når du er i spa og slapper helt af. Se også vores flotte udvalg af badetøj, til din næste badetur.\nBådekåber fås både i korte og lange modeller, som er bløde og behagelige – et absolut must-have for enhver kvinde, som vil forkæle sig selv.\nVil du føle dig sexet når du kommer ud af sengen eller til en fræk aften med din partner? Hunkemöller har et stort udvalg af flotte kimonoer, i forskellige typer og til enhver lejligheder. Du kan kombinere en kimono med noget sexet nattøj, en body eller lækkert lingeri, og føle dig flot og feminin. Vælg en kimono der matcher din bh eller trusser, og få et komplet sæt.\nKimonoer er behagelige at have på, da materialet ofte er tyndt satin eller silke, og de unikke detaljer giver dem et ekstra eksklusivt og personligt look. Du kan vælge mellem både korte og lange modeller. Bindebåndet midt på taljen giver en flot og feminin silhuet, med pæne former.\nHvis du skal giftes, så er kimonoen helt perfekt til at have på, imens du får lagt makeup og sat dit hår. Gå på opdagelse i vore brudelingeri og match det med en fin hvid kimono.


Pay back time! | KPnet\nKommunistisk Politik 1, 2008\nSosu-demo foran Christiansborg 29. juni 2007\n”Helle og Pia løber fra løfter til hjemmehjælpere.”\nSådan så overskriften ud i Nyhedsavisen onsdag den 19. december. Den skyldtes, at VK-regeringen med Socialdemokraternes, Dansk Folkepartis og SF’s tilfredshed dagen før havde delt ”julegaver” ud til de offentligt ansatte.\nSkuffelsen hos de 819.000 offentligt ansatte stod mejslet i granit: Gaverne var tomme. Indholdet var, hvad de på forkant var blevet garanteret: Deres taktreguleringsbeløb er blot blevet fremrykket. Der ikke noget indhold. Valgløfter tæller kun, til stemmerne er afgivet.\nAlligevel forsøgte Helle Thorning-Schmidt dagen efter (Politiken 19.12.) stadig at give udtryk for, at det var en sejr for de offentligt ansatte:\n”Det her betyder, at der lægges milliarder oven i de offentlige overenskomster, så vi har grund til at være tilfreds. Vi har gjort så meget, som man kan gøre fra Christiansborgs side. Nu er det op til parterne at gøre det, de er bedst til – forhandle ved et forhandlingsbord og få det bedste for deres medlemmer.”\nTonen skulle senere få en anden lyd:\n– Socialdemokraterne var slet ikke med i aftalen. Vi har kun taget den til efterretning.\nDen var for tyk, selv for de socialdemokratiske kredsformænd. Ifølge en undersøgelse er halvdelen utilfredse med aftalen, og en enkelt kredsformand på Fyn har meldt sig ud.\nOgså SF meldte sig ind i klubben af tilfredse parter. Formanden Villy Søvndal – valgets sejrherre – udtrykte til TV 2:\n– Vores pres har sammen med presset fra Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne betydet, at der er fremrykket et beløb, så der er flere penge i 2008 at forhandle om. Der er ikke tale om et varigt løft i det offentlige. Vi havde en højere ambition, men det forudsætter, at der er et flertal.\nSå kan man sige, at ”Venstre ved man, hvor man har”. De meldte i det mindste ikke flere poser penge ud til de offentligt ansatte under valgkampen. Venstre bakkede 100 pct. op om det berømte danske aftalesystem: Forhandlerne skal have lov at forhandle! Det er op til parterne at finde en løsning!\nDet er meget flot, men det dækker over flere ting:\nFor det første er der lagt et loft for overenskomstfornyelsens resultat. Her havde den ny finansminister, Lars Løkke Rasmussen, allerede inden aftalen været i medierne og advaret de offentligt ansatte mod at kræve for meget, da det i givet fald ville medføre en overophedning af økonomien, hvilket vil udløse en ny kartoffelkur. Katastrofelamperne er tændt.\nDet er i øvrigt svært at forstå, hvordan omkring én mia. kan medføre en overophedning, når regeringens skattelettelser til de rige på 11 milliarder ikke gør det.\nRegeringens retorik omkring dette har allerede – og det er den anden ting, der dækkes over – forberedt et folketingsindgreb, såfremt konflikten bliver udløst.\nFor øjeblikket ser alt andet umuligt ud.\nSocial- og sundhedsmedhjælpere og -assistenter har i adskillige år påvist, hvor hårdt og nedslidende arbejde de har, blandt andet fordi der er alt for få ansatte til at klare det stadig større arbejdsområde, de har – til en alt for ringe betaling.\nDet fik dem som bekendt til at eksplodere i forsommeren: Flere hænder – mere i løn! De har stadig ikke fået en finger eller en krone i forbedring. Denne gruppe er harm – og de er dobbelt harme over tomme løfter fra snart sagt alle kanter.\nFlere andre store offentlige løngrupper har knyttet an til kravene og gjort sig rimelige forventninger til den kommende overenskomstfornyelse.\nDet største forbund på området, FOA, og dets formand, Dennis Kristensen, signalerer, at der skal meget mere til, end hvad regeringen, S, DF og SF er kommet med.\n– Jeg har været meget overrasket over at se en udlægning om, at der er tale om fem milliarder. Det er ren manipulation. Det er én komma syv milliarder, hverken mere eller mindre. Og det er penge, som vi til en vis grad ville få alligevel i 2009 i kraft af den reguleringsordning, der sikrer, at offentligt ansatte får en vis stigning, hvis de har en mindre lønudvikling end de privat ansatte. Det fremgår også af et notat fra Finansministeriet om udspillet, der taler om fremrykkede lønstigninger. Det er altså hunden, der fodres med sin egen hale, eller Kejserens nye klæder, siger han.\nTilbage til Løkke Rasmussen: Kartoffelkur er en ubehagelig ting. Den skærer i folks privatforbrug, hvilket rammer de fattige ekstra hårdt, da de i forvejen ikke har så meget at rutte med.\nLøkke Rasmussen er imidlertid langt ude i overhalingssporet. Det er ikke sosu’ernes krav, der tilter økonomien. Der er overophedning af alle varer på alle hylder – allerede nu! – og der er ingen friværdi tilbage, der kan hjælpe de bugnende lagre. Tværtimod, så falder priserne på fast ejendom. It’s pay back time. De kunstigt opskruede priser på obligationer, aktier med videre står til fald.\nDe offentligt ansatte med sympati fra resten af arbejderklassen bør benytte OK 2008 til regeringens fald kombineret med en miskredit til Thorning og Søvndal: Pay back-time!\nNetavisen 6. januar 2008


Fremtidens headhunter skal have en dybere forretningsforståelse - FINANS\nFremtidens headhunter skal have en dybere forretningsforståelse\nIfølge landets førende headhuntere er det ikke længere nok at kunne finde frem til en dygtig kandidat i et svært felt. De skal også vide, hvor virksomheden og markedet er på vej hen.\n29.01.2018 kl. 06:00\nHidtil har headhunternes navn, netværk og metode været afgørende for deres succes. Men fremover vil de i langt højere grad blive målt på deres forretningsforståelse midt i den digitale transformation, hvor kravene til virksomhedsledere ikke er så generiske som førhen.\nDet betyder, at headhunterne bliver nødt til at sætte sig dybt ind i deres klienters muligheder og udfordringer, styrker og svagheder, lyder det fra branchens førende aktører i interviewserien "Hovedjægerne".\n»Vi prøver at følge vores klienter. For at kunne rådgive om globale ledelsesspørgsmål skal vi forstå og være på forkant med udviklingen indenfor deres industrier, bevægelserne indenfor de kritiske funktionelle områder (fx CFO) og hvad det stiller af krav til governance, talentstrategier og kultur,« siger Michael Vad, managing partner hos Spencer Stuart i Norden.\nKurt Brusgaard, formand for Odgers Berndtson, forklarer, at jobbet som headhunter tidligere var meget baseret på personlige relationer, men at forståelse for sådan noget som forskellige forretningsmodeller nu også vejer tungt.\nAf samme grund er firmaets partnere begyndt at dedikere sig mere og mere til bestemte brancher for at få føling med alt det uden om selve søgeprocessen.\n»Jo højere, man kommer op i en virksomhed, desto mere tæller selv de små ting. Og dem skal man altså have øje for, når man skal besætte en stilling,« siger Kurt Brusgaard.\nFra 100.000 til 1 mio. kr.\nPrisen for at hyre en headhunter herhjemme varierer selvsagt i forhold til opgavens betydning og omfang.\nNår det handler om executive search, altså kandidater til topstillinger, opererer firmaerne med priser på 200-300.000 kr. for at afdække virksomhedens behov og levere en shortliste.\nDe mest eftertragtede headhunterfirmaer - de såkaldte big five bestående af Egon Zehnder, Spencer Stuart, Korn/Ferry, Heidrick & Struggles samt Russell Reynolds - kan dog tage mere end 1 mio. kr. for at udføre en opgave.\nAnalysehuset Supana med speciale i headhunterbranchen ser de skærpede krav fra klienternes side som et naturligt udslag af, at mange virksomheder efterhånden har egne rekrutteringsafdelinger og derfor kun hyrer headhuntere til de sværeste eller mest betændte opgaver.\n»Virksomhederne forventer, at headhunterne har en større og større forretningsforståelse. Derfor skal headhunterne også selv være attraktive for arbejdsmarkedet,« siger Ulrik Schultz Brix, adm. direktør for Supana.\nHan vurderer på den baggrund, at pensionsmodne folk får sværere ved at slå sig op som headhuntere end hidtil, hvis de ikke har så meget andet at byde på end et stort netværk.\nJysk har i årevis anvendt det samme headhunterfirma, Unique Human Capital, for netop at oparbejde den form for indsigt i forretningen hos sparringspartneren.\n»Unique har et rigtig godt kendskab til vores forretning og ikke mindst vores forretningskultur. Hvad der skal til for at falde ordentligt til i Jysk. Det er vigtigt, for nogle direktører er vant til langsigtede beslutninger, mens andre skal kunne agere på et hastigt omskifteligt marked,« forklarer Jan Verhoek, som er vice president hos Jysk med ansvar for HR.\nNils Smedegaard Andersen, bestyrelsesformand for Dansk Supermarked og tidligere topchef for A.P. Møller-Mærsk, er enig i betragtningerne.\n»Jeg har altid bestræbt mig på at bruge headhuntere, der forstod forretningen. Det vil jeg selvfølgelig også gøre fremadrettet,« siger Nils Smedegaard Andersen.\n27.01.18 Headhuntere vil være topledelsens fortrolige rådgivere\n27.01.18 Headhunteren, der vil erobre Danmark: »Jeg har et job, der ikke føles som et arbejde«