KU-forskeres innovative fiskesnack blev affejet som aprilsnar\nHapsere - Den nye fiskesnack, Nutrix, er udviklet til behandlingen af svær undervægt.\nimage: Nanna Roos\nForskning — Tørret mudderkarpe i sprødt vaffelsvøb. Fiskesnacken er et bæredygtigt næringsboost til cambodianske børn - og blev af flere medier opfattet som en aprilsnar.\nNår kalenderen melder 1. april ved enhver, at alt skal læses med et gran salt. Eller rettere sagt: Du kan ikke stole på nogen eller noget som helst. Det var måske derfor, at nyhedsmediet Ritzau opfattede pressemeddelelsen ‘Danske forskere laver Siamesisk mudderkarpe om til næringsrig fiskesnack’, som Københavns Universitet udsendte 1. april, som en aprilsnar.\nJeg synes, at medierne og journalisterne skal gøre sig mere umage med at videreformidle den forskning, som vi har gjort os umage med\nNanna Roos, lektor\nMåske var det især ingrediensen mudderkarpe, der skabte journalistisk skepsis. For den innovation, der er er tale om, er en fiskehapser bestående af tørret mudderkarpe svøbt i sprød vaffeldej.\nMen den er altså god nok: To forskere fra Institut for Idræt og Ernæring har i samarbejde med UNICEF udviklet et næringsrigt specialprodukt, der skal bruges til at bekæmpe underernæring blandt cambodianske børn.\nOg det var ikke bare Ritzau, der sprang i med begge ben. Flere medier, bl.a. Ekstra Bladet, viderebragte forskningshistorien som en aprilsnar.\n»De har tydeligvis ikke læst pressemeddelelsen til ende,« siger Nanna Roos, der er lektor på Institut for Idræt og Ernæring og en af forskerne bag det såkaldt terapeutiske produkt.\n»Jeg synes, at medierne og journalisterne skal gøre sig mere umage med at videreformidle den forskning, som vi har gjort os umage med at formidle til offentligheden,« siger Nanna Roos.\nKampen mod svær underernæring\nKnap 200.000 børn, 10 procent af alle børn under 5 år, er svært underernærede i Cambodia. I dag importerer regeringen en komprimeret kikseagtig proteinbar lavet af mælkepulver tilsat vitaminer og mineraler til brug i behandlingen af underernæring. Et af problemerne med BP-100, som det spiselige specialprodukt hedder, er, at det ikke smager af mad, som cambodianerne er vant til at spise. Samtidig er importproduktet dyrt og svært at få transporteret ud i sundhedsklinikker langt ude på landet.\nProduktet bliver billigere at fremstille og i bred forstand mere bæredygtigt, fordi det kan produceres lokalt\nNutrix hedder det nye spiselige produkt, som ph.d. Sanne Sigh og lektor Nanna Roos står bag.\nDet er ikke baseret på mælkeprotein som dets forgængere, men er i stedet lavet på proteinholdige fisk fra Mekong-floden i Cambodia. Heriblandt den siamesiske mudderkarpe og andre fisk fra karpefamilien, som ifølge Nanna Roos har stor ernæringsværdi. Da det fingerstore sprøde vaffelhylster allerede er en almindelig spise i Cambodia, og fisk er en central del af kosten, matcher det nye behandlingsprodukt derfor bedre de lokales smagspræferencer end den mælkebaserede kiksebar førhen har gjort.\nEt fokus på lokale råvarer medfører også, at produktet kan produceres lokalt istedet for at skulle importeres fra Europa.\n»Det bliver billigere at fremstille og i bred forstand mere bæredygtigt, fordi det kan produceres lokalt. En lokal produktion vil også medføre flere arbejdspladser,« siger Nanna Roos.\nFalsk aprilsnar gav masser af omtale\nForskerne har været indforstået med, at nyheden om deres forskningsresultater blev udsendt netop 1. april. Og på trods af det, eller måske netop fordi Ritzau startede rygtet om, at fiskesnacken var et morsomt påfund i anledning af dagen, så kan Sanne Sigh og Nanna Roos glæde sig over, at deres forskning er nået ud til både Ekstra Bladet, Berlingske og B.T.’s læsere.\nEt barn spiser specialproduktet Nutrix.\nPå dagen blev forskningsnyheden først præsenteret som en reel forskningshistorie i P1 Morgen. Herefter blev den optaget som aprilsnar i flere landsdækkende medier. Dernæst kørte den endnu engang som en tilbagetrukket aprilsnar (hvorfor du ikke længere kan finde den oprindelige artikel, der nævnte historien som fake). Dagen efter var Tv2 News og P1’s videnskabsprogram ‘Så vidt vi ved’ ellevilde efter at få en bid af kagen og ville tale med de to forskere om deres forskning, som pludselig var blevet både vedkommende og aktuel.\nI alle medieomtaler siden misforståelsen blev opdaget, har Sanne Sigh og Nanna Roos haft mulighed for at fortælle om forskningsprojektet. Sådan har deres forskningsprojekt altså fået en masse god medieomtale ind på kontoen.\nMediestunt? I så fald et snedigt ét.\nApropos røverhistorier: Her er de to fake news-rapporter, Uniavisen selv udsendte i anledning af 1. april:\n1: Snart skal alle kommende studerende intelligenstestes.\n2: KU-forskere skal løse årtiers gåde om danskernes middagsborde.


Vejvisning til Uvaia Hostel Sao Paulo |Sao Paulo kort\nGod 165 anmeldelser\nFra Barra Funda og Tiete Busstationer: Bare tage metroen lige ved busstationen gå til Ana Rosa Station (grøn og blå linjer). Vi er 800m fra stationen.\nForlader tælleapparatet, følg skiltene til Conselheiro Rodrigues Alves Street, gå ned på gaden og drej til venstre på Rio Grande Street, drej derefter den første rigtige, Morgado de Mateus Street, vi er på den samme blok på din venstre.\nFra Congonhas lufthavn: Gå til busstoppestedet foran lufthavnen og tage bussen 5194-10 (Largo Sao Francisco) og springe ud efter 7 stop på denne bus stopper tage bussen 10-695V ((9 minutter aprox.) Metro Ana Rosa) og stå af efter 4 stoppesteder (6 minutter aprox.), gå ned ad gaden Conselheiro Rodrigues Alves, drej til venstre på Rio Grande Street og til højre ved Morgado de Mateus Street, velkommen!\nFra Guarulhos lufthavn: Bare krydse gaden og tage bussen Metro Tatuap (linje 257) (Det koster R $ 3,80), ved metroen gå til Ana Rosa Station (grøn og blå linjer). Forlader tælleapparatet, følg skiltene til Conselheiro Rodrigues Alves Street, gå ned på gaden og drej til venstre på Rio Grande Street, drej derefter den første rigtige, Morgado de Mateus Street, vi er på den samme blok på din venstre.


Brug Face ID (understøttede modeller) til at låse iPhone op, godkende køb og betalinger og til at logge ind på mange apps fra tredjeparter ved blot at kigge på din iPhone.\nFace ID har også en tilgængelighedsfunktion, du kan bruge, hvis du er blind eller svagtseende. Hvis du ikke vil have, at Face ID kræver, at du kigger på iPhone med åbne øjne, skal du gå til Indstillinger > Tilgængelighed og slå Opmærksomhed ved Face ID fra. Indstillingen slås automatisk fra, hvis du slår VoiceOver til, når du indstiller iPhone for første gang. Se Rediger indstillinger til Face ID og opmærksomhed på iPhone.\nHvis du har mistet din enhed, eller den er blevet stjålet, kan du forhindre Face ID i at blive brugt til at låse din enhed op vha. funktionen Mistet i Find My iPhone. (Se Find en enhed i Find på iPhone).\nSe ogsåVælg, hvornår iPhone skal låses automatisk


Fejl og forbedringer – rider.dk\nForside › Yamaha XS750/850 › Fejl og forbedringer\nrider.dk. Senest opdateret 1. februar 2016\nLaderelæ/ensretter: Det kombinerede elektroniske laderelæ/ensretter på 2D’erne holdt kun en begrænset tid, og er antagelig skiftet på alle de cykler, der kører i dag. Se mere om dette her.\nMidterstativet……. er alt for spinkelt. Se mere om dette længere nede.\nSædebunden…… ruster efter nogle år. En sandblæsning og evt. en elforzinkning eller maling klarer den sag. Der kan (eller i det mindste har kunnet) fås uoriginale sædebunde (eller hele sæder) til Yamahaen.\nBagsvingerens venstre rulleleje…… er meget udsat for urenheder, da dets bagside vender ind mod den roterende kardanaksel. Se mere om dette her.\nForskærmen…… ruster efter mange år. Hvis man ikke forlanger det oprindelige udseende kan der som uoriginal fås en ganske udmærket skærm i glasfiber.\nCylinderboltene: I visse tilfælde kan cylinderboltene arbejde sig løse, hvilket giver anledning til olieudsivning i venstre side foran knastkæden. Se næste linie.\nOlieudsivning……. ved cylinderfoden i venstre side ses en gang imellem. Jeg har mistanke til dybden af den firkantede fordybning, som den firkantede gummitætning ligger i. Se mere om dette her.\nTætningsring ved koblingsstang: Den tætningsring, som koblingstrykstangen i venstre side passerer igennem, kan i visse tilfælde blive trykket ud af olietrykket, således at såvel trykket som olien forsvinder. Se mere om dette her.\n2. gear: Et generelt problem ved gearkassen er slitage af andet gears klo-kobling. Dette bevirker, at gearet hopper ud, og kan i nogle tilfælde medføre en bøjet skiftegaffel samt et trykmærke på skiftetromlen. I sjældnere tilfælde kan det samme ske med femte gear, men aldrig med de andre gear. Man bør være omhyggelig ved skift til andet gear, og er man i tvivl om gearet gik rigtig i hak, bør man straks gå videre til tredje inden koblingen slippes. Se mere om dette her.\nKobling: Koblingspladerne på 2D’modellen har tendens til at klæbe til hinanden, og det føles derfor, som om man ikke kan koble helt ud. Dette får gearskiftet til at gå stramt. XS850’eren har ikke dette problem. Se mere om dette her.\nPlejlstangslejer: Revede plejlstangssøler kan renoveres med udmærket resultat, men man bør inden da undersøge krumtapakslen for skævhed. Hvis renoveringe går ud på, at tilpasse lejesøler og udboring til uorginale lejepander bør man være opmærksom på, at man senere kan komme i problemer med hensyn til at fremskaffe tilsvarende lejepander ved en efterfølgende motorrenovering. Det vil være at foretrække at kunne benytte de originale legepander. Det kan tilføjes, at der har været forlydender om, at der skulle have forekommet nogle hærdefejl på krumtapakslen. Det vil her være passende at bemærke, at når man bestiller nye originale reservedele, så vil disse dele så vidt muligt være ændret og forbedret i takt med de indløbne erfaringer. Se mere om plejlstangslejer her.\nStramtgående motor: En af de ting, der for mig har givet anledning til flest spekulationer, er den stramtgående motor, som en del af disse cykler lider af. Kort fortalt går motoren stramt således, at den ofte ikke kan startes med selvstarter. Den kan dog altid startes med kickstarter. Problemet er størst, når der er stor forskel på motorens indvendige temperatur, for eksempel i krumtapakslen, og motorens udvendige temperatur, altså selve krumtaphuset. Denne temperaturforskel er størst ved hurtig kørsel i tørt og koldt vejr. Ved kørsel i regn bliver bundkarret kølet kraftigt. Olietemperaturen ligger da mellem 50-70 grader C, og stramheden forsvinder stort set helt. Det kunne tyde på, at en oliekøler under normale forhold ville have en vis effekt. Forklaringen på den stramtgående motor skal nok søges i de problemer, en stor del af disse cykler har med plejlstangslejerne, specielt det midterste. Det ser ud til, at plejlstangslejernes slidlag (delvis af hvidmetal) på de første fabriksmonterede lejepander i mange tilfælde kan løsne sig fra stålskallen i små flager. Når først en større del af slidlaget er forsvundet, vil oliefilmen ikke kunne bære længere. Selv om man på grund af bankelyde bliver klar over problemet og standser i tide, vil der udvikles en masse varme på plejlstangssølen. Denne varmepåvirkning vil sandsynligvis kunne give krumtapakslen en lille skævhed. Mindst 4 krumtapaksler har jeg haft lejlighed til at udmåle skævhed på. Krumtapaksler med revne plejlstangslejer havde alle en skævhed. Dette i kombination med ret snævre hovedlejespillerum (22 til 44 my) vil muligvis bevirke, at krumtapakslen trods nye plejlstangslejer klemmer mere eller mindre i hovedlejerne. Er akslen meget varmere end krumtaphuset, vil spillerummet mindskes og stramheden tiltage. l øvrigt kan denne stramhed kun konstateres ved stillestående motor, undertiden også i tomgang, men aldrig ved kørsel, og tilsyneladende tager motoren ikke skade af det. En erfaring, der imidlertid taler imod teorien om skæv krumtapaksel, er at jeg på et tidspunkt renoverede en XS750-motor hvori der blev lagt en krumtapaksel, med usædvanlig stor rethed. Denne motor udviste efter renoveringen en lignende stramhed.\nOliestand: Yamaha XS750-2D fik (på garantien) da den var ny monteret et større bundkar. Den første model: XS750-D havde et lille bundkar. Er man usikker på hvad éns cykel er monteret med er forskellen den, at det store bundkar stikker længere ned end oliefilterhuset. Med XS750-E og XS850 modellen blev motoren forsynet med et skueglas til oliestanden i stedet for målepinden på påfyldningsproppen. Det besynderlige ved det er, at oliehøjden på maskiner med målepind og dem med måleglas ikke er den samme. Oliehøjden er højere på XS750-E og XS850 end for XS750-2D. Øverste mærke på målepinden (på 2D-modellen) svarer omtrent til nederste mærke i skueglasset. Det kan være forklaringen på, at modellerne med stort og lille bundkar opgives til samme oliemængde. I forhold til 2D-modellerne er olieoverfladen altså højere på XS750-E og XS850 modellerne. For mig at se skulle der intet være i vejen for at benytte den højere oliestand på 2D-modellerne, altså ved at benytte det øverste mærke på oliepinden som laveste oliestand. Det er endda muligt at koblingsfunktionen vil blive lige så god som på XS850. Se også kobling. NB: For XS750 med oliepind måles mængden ved at lægge proppen an mod toppen af gevindet; proppen skal altså ikke skrues i.\nSædet …… til XS750 og XS850 er ikke helt det samme. Det sidste er lidt brede bagtil; har en anden klamrebøjle og “anderøv”, men derudover kan sæderne godt byttes rundt. Sædebetrækket er det samme; større er forskellen ikke.\nSpar benzin: På 2D-modellen kan man med fordel sænke nålene i karburatorerne et enkelt hak. Det giver lavere benzinforbrug og har ingen negativ indflydelse på trækkraft eller motorgang. Se mere om karburatorer her.\nMotoren går kun på 2 cylindre i tomgang, men går OK ved kørsel !\nDet er sandsynligvis en af tomgangsdyserne, der er stoppet. Se mere om dette.\nMotoren går kun på 2 cylindre både i tomgang og ved kørsel !\nDet vil her med stor sandsynlighed være et tændingsproblem. Er maskinen med platiner kan der ske det, at den bevægelige arm har fået delvis stelforbindelse. Undersøg først hvilken cylinder, der ikke er med. Løft den bevægelige arm med en lille skruetrækker. Går motoren uforandret, er det den ! Det sker ikke sjældent, at der siver lidt olie fra den faste tap og op ad isoleringsbøsningen. Afmonter den bevægelige arn og rens aksel, skiver og armens fiberbøsning. Specielt fiberbøsningens ender er kritiske med hensyn til olierester.\nDer kan også ske det, at et af kontaktpunkterne på platinerne går løse på den bevægelige arm, så check lige det også.\nMotoren trækker dårligt mellem 2000 og 4000 o/min, men går OK i tomgang !\nDet tyder på for mager benzinblanding i dette område. Fejlen kan muligvis ligge i luftfilteret, som ikke har den nødvendige modstand, enten fordi tætningen (XS750) eller tætningerne (XS850) er blevet slappe/utætte eller fordi det er et uriginalt filter med mindre modstand end det originale. Se mere om dette.\nSe også efter om det lille filter, der befinder sig over svømmerventilen er stoppet til – et filter man nemt overser fordi det sidder ret skjult. Se mere om karburator.\nStyret blafrer (flexer) omkring midterstillingen ved hastighed omkr. 60 km/t !\nFordækket er sandsynligvis ved at være slidt. En styrdæmper kan hjælpe. Se mere om dette.\nTomgangsdyserne stopper til et stykke tid efter opstart om foråret\nSe løsningen her (under dårlig motorgang).\nForbedringer af motorcyklen\nDer kan ikke fås rustfri udstødning til motorcyklen. Jeg vil ikke afvise, at man med lidt tilpasning kan benytte et sæt rustfrie bokser-BMW potter. Hvis der stadig er liv i de gamle forrør kan de måske tilpasses. Hvordan maskinen så kører herefter er et åbent spørgsmål, men mit gæt er at den kører problemfrit.\nJeg har selv kørt med hjemmefremstillet udstødning. Det er et 3 i 2 system. Se billedet. Jeg har kørt med det siden 1982, og det ændrer sig ikke og vil blive ved med at være som nyt. Har du mod på at gå i gang med fremstillingen er så kan tegningen downloades med følgende link: YAM-xs-mufler (1.4Mb). Forrørene har jeg ikke tegning på, men princippet for fremstillingen er beskrevet i PDF-filen. Jeg har på et tidspunkt også fremstillet et par 3 i 1 udstødninger, også i rustfrit stål. Disse er også løseligt beskrevet; samme sted.\nHvor kan materialer til fremstillingen købes ? Tja, der er masser af firmaer, der leverer rustfrie sømløse rør, men ofte kun i hele længder, d.v.s. 6 m. Det vil kræve lidt arbejde ved computeren hvis man ønsker at finde egnede stumper kortere end 6 m., men det kan lade sig gøre. De to firmaer jeg i sin tid købte stålrør hos var Damstahl A/S og Uddeholm A/S.\nDet står enhver frit for at kopiere disse lydpotter, men jeg vil pointere, at jeg påtager mig ikke at fremstille noget af det ovennævnte til nogen.\nDet er ingen hemmelighed, at Yamahaens midterstativ ikke er nogen sublim konstruktion. På de sidste modeller var det blevet forbedret noget, men har man mulighed for det kan man med fordel fremstille et selv.\nJeg selv har konstrueret det, som kan skimtes på billedet ovenfor og som kan fremstilles efter tegningen her i PDF-format. Stativet kan frit kopieres. Jeg beklager tegningns manglende finish (skannet blyantstegning). Jeg lavede tegningen i 1988. Buerne på stativet er resultatet af en computerberegning, hvor ønsket har været at finde den udformning, hvor det er lettest muligt at få cyklen op på stativet. Og det virker ganske fremragende. Stativet var ‘Storebæltsfærgesikkert’, hvilke måske er knapt så interessant i dag, men cyklen står særdeles stabilt.\nSkulle jeg fremstille stativet i dag ville jeg ændre de to rør, som akslerne går igennem, således at akselerne ikke slider direkte på det isvejsede rør. Der bør i stedet isvejses et større rør, hvori der kan presses en bøsning, som senere kan udskiften når den bliver slidt. Uanset om man (som jeg) vælger at fremstille et par nye aksler eller benytte de originale aksler, bør rørenes (eller bøsningernes) indvendige udboring tilpasses disse. Vær også opmærksom på, at vinklen på de 64.5 gra d muligvis kan variere noget afhængig af hvilken årgang XS der er tale om. Man må prøve sig lidt frem på dette punkt.\nEfter min mening passer en såkaldt BMW-S kåbe glimrende til cyklen. Den kan monteres uden at flytte forlygten. Man er dog nødt til finde en anden måde at placere spejlene på og til de forreste blinklys skal der fremstilles et beslag, så BMW kåbens huller til dette kan bruges. De originale bageste blinklys kan benyttes foran. Se billedet.\nPå min egen cykel har jeg monteret den billigste styrdæmper, der er på markedet. Den forhindrer at styret “wobbler” ved et slidt fordæk og hastigheder omkr. 60 km/t. Styrdæmperen er en “no name” og kan købes mange steder, f.eks. Max MC-import. Skruen, der holder lygtejusteringen, kan med lidt tilpasning (længere skrue og ny bøsning) benyttes. Se billedet ovenfor. Da beslaget i modsatte ende er fast må der fremstilles et passende fikseringspunkt; alternativt må man vælge en dæmper med justerbar klemme.\nI stedet for de originale fjederben (fjeder og støddæmper) kan man med fordel benytte KONI ben type 7610 1407, men mange andre kan benyt tes.\nBælge til forgaflen\nDer kan med fordel monteres bælge fra HONDA CB500/650 på forgaflen. Honda’s res. nr.: 51611-300-000. For at kunne passe på gaffelbenet øverst vil det dog være nødvendigt at fremstille en opslidset ring med målene ø36/ø41 mm, L=20 mm. F.eks. i nylon. Jeg har siden 1978 kørt med bælge på forgaflen og har aldrig skiftet tætningsringe i forgaflen. De er stadig tætte.\n24 l. tanken fra XS850 kan uden videre erstatte XS750 tanken på 17 l. Den mindre tank fra SE eller SF-modellen passer ikke på XS750/850 idet den er for lang.\nSe her om montage af kickstarter\nEfter min mening er sidetasker uundværlige. Jeg selv har brugt Krausser type K2 siden 1987. Man skal ikke regne med i dag at kunne købe monteringsbeslag, der passer til Yamahaen. Få evt. fremstillet nogle selv. På Krausserne er det desuden en god ide, at montere en tværliggende stang under nummerpladen, som støtter de bagerste nederste hjørner af taskerne.


Sukker, men kaldes "hvide død", men i rimelige mængder pr kroppen, det er nødvendigt, da er den mest overkommelige og generøse kilde til glucose. De vigtigste ting - ikke overdrive det med sin kost, der er at have en idé om, hvor meget skal være i blodsukkeret i en rask person. Nu, tror mange, at denne naturlige produkt er skadeligt, men før at han blev behandlet med respekt, de selv behandle hjertesygdomme og mave forgiftning, nervøse lidelser. I dag kan du høre, at sukker forbedrer hjernens funktion. Derfor er nogle af de studerende før eksamen forsøger at spise mere sødt. I princippet og gamle healere, og nuværende studerende-en sød tand er ikke langt fra sandheden, fordi det sukker, glukose eller rettere, faktisk et meget vigtigt produkt for normal kropsfunktion, og hjernen i særdeleshed, men omfattet af reglerne. Hvor meget sukker skal være i humant blod - er ikke en ledig spørgsmål. Hvis det er mere end nødvendigt, diagnosticeret alvorlig sygdom rige og fattige - diabetes. Hvis sukkeret er mindre end normen, er situationen endnu værre, som en person kan hurtigt falde i koma og dø.\nSukker - en fordel eller skade?\nSelv børn ved, hvad sukkeret. Uden det, mange ikke klar over te og kaffe. Selvfølgelig kan ikke undvære ham kager og PIROZHENKO. Sukker hører til gruppen af kulhydrater, som kroppen har brug ikke blot at sikre sin energi. Uden dem, kan ikke fortsætte korrekt metaboliske processer. Nogle skønhed af hensyn til en slank figur udelukke kulhydrater fra menuen, ikke indser, at ved at gøre det provokere alvorlige sygdomme. Hvor meget sukker skal være i blodet, så for ikke at blive syg?\nMiddelværdier, udtrykt i Molla per liter, svarende til 3,5, maksimalt - 5,5.\nSukkermolekyler er komplekse, og gennem væggene i blodkarrene kan bare ikke sive ud. Med sukker spist fødevarer først føres ind i maven. Der dens molekyle bestående af forskellige forbindelser af carbon, oxygen og hydrogen tages særlige enzymer - glycosid-hydrolase. De spalter store og voluminøse sukkermolekyler i mindre og enklere molekyler af fruktose og glukose. Så de kommer til os i en blod gennemblødt tarmvæggene. Glucose trænger gennem tarmvæggen nemt og hurtigt. At finde ud af, hvor meget sukker skal være i blodet betyder det er et kemikalie. Det er nødvendigt for alle menneskelige organer som en kilde til energi. Det er især vanskeligt uden hjernen, muskler, hjerte. På samme hjerne, bortset glukose, kan ikke fordøje nogen anden energikilde. Fruktose er fordøjet langsommere. En gang i leveren, hvor det undergår en række strukturelle ændringer og få den samme glucose. Kroppen bruger det som han har brug for, og resterne forvandlet til glykogen, "folder" i reserve i musklerne og i leveren.\nHvor kommer den ekstra sukker\nHvis folk giver op slik, vil i blodet af dem alle deltage i samme sukker. Dette er fordi næsten alle fødevarer indeholder en vis mængde heraf. Der er han i mange drikkevarer, saucer, forskellige porridges af hurtig forberedelse, i frugt, grøntsager, selv i pølsen, skovsyre og løg. Så vær ikke bange, hvis der registreres dit blodsukker. Dette er helt normalt. De vigtigste ting - at vide, hvad der bør være niveauet af sukker i blodet, og at følge denne. Igen, en sund voksen, men ikke en gammel mand om morgenen før morgenmaden, satsen for sukker målt i mmol (millimol) per liter, er som følger:\n3,5-5,5 i analysen af fingeren;\n4.0- 6.1 i analysen fra en vene.\nHvorfor sukker er målt om morgenen? Vores kroppe er i kritiske forhold (f.eks spænding, elementært træthed), der kan selvstændigt "gøre" den glukose fra de tilgængelige interne ressourcer. Disse er aminosyrer, glycerol og lactat. Denne proces kaldes glukoneogenese. Det sker især i leveren, men kan også udføres i slimhinden i tarmene og nyrerne. I et kort tidsinterval glukoneogenese antager ingen fare, tværtimod, understøtter det normale funktion af kroppens systemer. Men i løbet af hans lange fører til meget skuffende resultater, som til produktion af glukose begynder at nedbryde de vitale strukturer i kroppen.\nOm natten, vågner den sovende mand, og kan ikke tage prøver til sukker, for når alle menneskelige kroppe er i en tilstand af fuldstændig hvile, havde blod reduceret mængden af sukker.\nNu forklare, hvorfor den reducerede sats er ikke specifik for enhver alder person. Faktum er, at alle kroppens systemer i årenes løb er aldring, og fordøjeligheden af glukose falder. Hvor meget skal være sukker i blodet på folk, der er over 60 år? Lægen har defineret for dem i enheder mmol / l sådan rate: 4,6- 6,4. For dem, der er over 90 år, om den samme norm: 4,2-6,7.\n"Springer" blodsukker og ved vores følelsesmæssige tilstand, stress, angst, spænding, fordi visse hormoner, såsom adrenalin, "kraft" leveren til at syntetisere ekstra sukker, så måle mængden af blod er nødvendig, at være i godt humør.\nOg her er det helt uafhængigt fra gulvet på sukker, der er, at tallene er de samme for kvinder og for mænd.\nBlodsukker og fødevarer\nHvis en person ikke er i fare, det er, hans nærmeste familie lider ikke af sukkersyge, og hvis han ikke se på tegn på sygdommen, skal det måles i blodet sukker på tom mave. Som bemærket ovenfor er denne lækker produkt indeholdt i mange produkter. Men selv om de ikke er inkluderet i den daglige mad menu, specifikke enzymer er i stand til at nedbryde til glukose ikke kun molekyler af det klassiske sukker (saccharose), men også maltose, lactose, nigerose (denne ris sorte sukker), trehalose, turanose, stivelse, inulin, pectin og nogle andre molekyler. Hvor meget skal være i blodsukkeret efter et måltid det afhænger ikke kun af sammensætningen af retter. Det er også vigtigt, hvor meget tid der er gået efter måltidet. Indikatorer vi har bragt til bordet.\nBlodniveauer af glucose (sukker) efter måltider i en rask person\ntid Max sukker (mmol / L)\nDet tog 60 minutter 8.9\nDet tog 120 minutter til 6,7\nfør middag 3,8-6,1\nFør middag 3,5-6\nHøjt blodsukker er ikke et forvarsel om noget galt med sundhed og betyder kun, at kroppen har nok materiale til deres daglige arbejde.\nDiabetikere er forpligtet til at måle sig selv derhjemme blodsukker flere gange: før spisning, og efter alle måltider, der er at holde det under kontrol. Hvor meget skal være i blodsukkeret hos disse patienter? Niveauet bør ikke overstige følgende tal:\nfør morgenmaden - 6,1 mmol / l, men ikke længere;\nefter en fødevare prima højst 10,1 mmol / l.\nForståeligt, kan manden selv tage en blodprøve fra kun en finger. For at gøre dette, er der en usædvanlig enkel blodglukosemåler enhed. Alt, der kræves - tryk det til din finger, indtil dråber af blod, og et øjeblik efter skærmen vil medføre.\nHvis blod er taget fra en vene, vil ydeevne være noget anderledes.\nReducere niveauet af glukose (eller, som almindeligvis kaldes, sukker), kan du bruge en meget lækre fødevarer:\ngrøntsager og frugt med surhedsgrad;\nRollen af insulin\nSå har vi diskuteret allerede, hvor meget skal være i blodsukkeret. dette tal er i afhængighed af et enkelt hormon - insulin. Glukose, der er i blodet, kan tage deres egne til deres egne behov kun et par organer. De er:\nDe kaldes ikke-insulin.\nAlle andre hjælper insulin til at bruge glukose. Producere dette hormon specifikke små kropsceller - pancreas, kaldet de Langerhanske øer i medicin. I kroppen insulin - er det vigtigste hormon ansvarlig for massen af funktioner, men Chief blandt dem - at hjælpe glukose at trænge ind i plasma membraner i organer, der uden yderligere assistance ikke tager glukose. De kaldes insulin-afhængig.\nHvis der af forskellige årsager, de Langerhanske øer ønsker ikke at producere insulin overhovedet eller producere det er ikke nok, hyperglykæmi udvikler, og lægerne diagnosticeret diabetes mellitus type 1.\nDet sker ofte, at den insulin, der produceres, er tilstrækkelig, og endnu mere end du har brug for, og dit blodsukker er stadig for meget. Dette sker, når insulin har uregelmæssigheder i strukturen og kan ikke i tilstrækkelig grad transporteres glucose (eller brudt sig mekanismer transport). Under alle omstændigheder diagnosticeret type 2-diabetes.\nBegge sygdomme har tre faser af sværhedsgrad, hver med deres præstationer. Hvor meget skal vise blodsukkeret om morgenen selv til den lille snack? De data, vi har bragt til bordet.\nBlodsukkeret hos diabetikere af alle typer\nSværhedsgrad Max sukker (mmol / L)\nI (mild) 8,0\nII (gennemsnit) 14,0\nIII (alvorlig) mere end 14,0\nMild sygdom kan undvære medicin, regulering sukker kost.\nVed moderat patient er ordineret en diæt og brug af oral medicin (tabletter), reducerende sukker.\nNår alvorlig, er patienterne forpligtet til at tage insulin hver dag (i henhold til almindelig praksis, er det i form af injektioner).\nDerudover er der faser af hans typer af diabetes:\nkompensation (blodsukker vozvraschetsya til normale i urinen er fraværende);\nsubcompensation (blodkomponent ikke over 13,9 mmol / liter, og urinen udgange til 50 gram sukker);\ndekompensation (og en masse sukker i urinen af patienter, og i blodet) - denne formular er den farligste, fyldt med hyperglykæmisk koma.\nDen test for følsomhed for glucose\nDe første tegn på diabetes er vanskelige at slukke tørst, øget vandladning. I dette tilfælde kan sukker i urinen ikke være. Han begynder at skille sig ud som større end koncentrationen af glucose i blodet, som er i stand til at håndtere nyrerne. Læger angive værdien til et niveau på 10 mmol / l og derover.\nNår der er mistanke om diabetes, gennemføre en særlig test for følsomhed for glukose. Denne type analyse er som følger: patienten tilbud drikke 300 ml vand uden gas, som fortyndes i 75 g pulveriseret glucose. Dette efterfølges af en blodprøve hver time. For dommen at tage gennemsnittet af tre endelige resultater og sammenligne dem med en kontrolgruppe niveau af sukker, som bestemmes forud for vedtagelsen af glukose.\nHvordan mmol skal være blodsukker? Information til overskuelighedens skyld har vi bragt til bordet.\nFunktionsprøvning til disponering for glucose (mmol / l)\nTestresultaterne Måling af fastende Den endelige måling\nsund 3,5-5,5 <7,8\nTolerance er brudt, staten prædiabetes\nPatienten har diabetes bekræftet ≥6,1 ≥11,1\nUnder testen patienten sammen med blodet udtaget til analyse og urin. Før enhver analyse af en person ikke skal have 8 timer til at slappe af og ikke har smitsomme sygdomme.\nSid på enhver kost er ikke nødvendig før prøven.\nSukker i Graviditet\nDer er en tilstand, der kaldes svangerskabsdiabetes eller svangerskabsdiabetes. Det betyder, at kvinder med en løbetid på 28 uger eller mere findes i blodet af overskydende sukker normalt. Dette sker på grund af hormonelle forstyrrelser og på grund af produktionen af østrogen af placenta, lactogen, progesteron, dvs. steroidhormoner. De fleste gravide kvinder efter fødslen af et barn sukker vender tilbage til normal, men stadig, hvis du har haft svangerskabsdiabetes - dette er det første signal om, at i fremtiden kan forekomme sand diabetes. Sukker analyse bør gives under de indledende prænatal besøg til alle gravide kvinder. Hvor meget sukker i blodet bør være normal? Indikatorer er de samme som for alle ikke-gravide kvinder, nemlig på en helt tom mave (kan ikke tages selv drikkevarer) 3,5-5,5 mmol / L.\nHvis en gravid kvinde ikke mærke til symptomerne på diabetes, og er ikke i fare, re-analyse af ordineret efter 28 uger.\nHvis en kvinde er før graviditet og diabetes, at overvåge indholdet i hendes blodsukker udføres regelmæssigt på samme tid ordinere den rette behandling.\nØget indikatorer sukker er fyldt med komplikationer:\nskade ved fødslen for moderen og barnet;\nSamvittighedsfulde kontrol over indholdet af sukker i blodet bære de gravide kvinder, der er i risikogruppen. De følgende kriterier:\nsukker i urinen detekteres;\nblandt pårørende der lider af diabetes;\nfundet svigt i kulhydratmetabolismen;\nunder den første graviditet er blevet diagnosticeret med "svangerskabsdiabetes";\nDer er ovariesygdom;\ntidligere graviditet kompliceres af polyhydramnios og / eller store frugter;\nTilstedeværelsen af hypertension;\nen alvorlig form for præeklampsi.\nDen test for følsomhed for glukose hos gravide kvinder\nHvis en kvinde er i fare, allerede ved første besøg i hendes gynækolog om hendes graviditet blev screenet for følsomhed over for glukose. Du behøver ikke at måle blodsukker på tom mave. Screeningen er som følger: gravid, om hun spiste mindst noget, eller ikke spiser, at læske vand (ca. et glas) med opløst i det 50 gram glucose, og en time senere målt blodsukker (fra en vene). Værdien bør ikke overstige 7,8 (mmol / l).\nHvis værdien er større, gennemføre en fuld test.\nPre-kvinde forbereder. Tre dage før prøven, skal hun spise mindst 150 gram kulhydrater hver dag. Også, det skal, som sædvanlig, gåture, muligt at udføre arbejdet til kroppen følte behov for glukose.\nPå den fjerde dag - allerede på tom mave - hun giver blod fra en vene, og først derefter drikker 75 gram glucose opløst i vand. Yderligere målinger af blodsukker afholdt tre gange i timen. Normalt blodsukker er hvor meget skal det være? Vi foreslår at bestemme systemets ydeevne Somogyi - Nelson.\nVærdierne i veneblod: 5.0 - 9,2-8,2 - 7,0 mmol / l.\nVærdierne i plasmaet 5.9 - 10,6 til 9,2 - 8,1 mmol / l.\nNår der indgives glucose behøver ikke oralt og intravenøst.\nTesten udføres ikke i følgende tilfælde:\ngravid stiger ikke fra sin seng;\nSukker i blodet hos børn\nHos spædbørn, problemet med mængden af glukose i blodet er sjældne. De kan afgøre på grundlag af:\nuartigt barn tilsyneladende uden grund;\nhans konstante tørst;\nlang tid, vil ikke helbrede ble udslæt;\nI nyfødte spædbørn, bør blodsukkeret være så normalt? Værdier kan variere inden for grænserne af 2,8-4,4 mmol / l.\nDette er lidt lavere end hos voksne, fordi barnets krop endnu ikke har stabiliseret udvekslingen reaktion.\nØget sukker i strid med de pancreasceller. Risikoen gruppe omfatter børn, hvis forældre lider af sukkersyge.\nNormer glucose, eller, som det ofte siges, sukker i blodet, når børn yngre end 5 år er som følger: 3,3 til 5,0 mmol / L. Ved ældre aldersgrupper, de normer er de samme som for voksne.\nHvis analyseresultatet udstedt 6+ mmol / l, barnet driver en test for følsomhed for glucose. Princippet om dens adfærd er den samme som for voksne. Den eneste forskel er i den mængde glucose, der anvendes til belastningen. Det er udnævnt på grundlag af den lille patientens kropsvægt. Op til 3 år - 2 gram per 1 kg legemsvægt, op til 12 år - 1,75 g per 1 kg, og for ældre - 1,25 g per 1 kg, men ikke over 25 g som helhed.\nNormalt blodsukker skal være så under testen? Indikatorer vi har bragt til bordet.\nNiveauet af blodsukker hos børn med mistanke om diabetes\nGang på gang analyse (minutter) Max sukker (mmol / liter)\nForud for vedtagelsen af fødevarer (nogen) 3,9-5,8\nHvis aflæsningen er overstået, er barnet ordineret medicin.\nHypoglykæmi, eller mangel på blodsukker\nNår sukkermolekylerne i blodet er for lavt, er det absolut alle organer ikke får nok energi til deres aktivitet, og den tilstand kaldes hypoglykæmi. Når en person det kan forekomme, tab af bevidsthed og koma, efterfulgt af døden. Hvor meget skal være normen i blodsukkeret, har vi angivet ovenfor. Hvilken slags præstationer kan betragtes faretruende lavt?\nLægerne kalder tal mindre end 3,3 mmol / l, når det tages ved blodprøven fra fingeren, og lavere end 3,5 mmol / l - i det venøse blod. Borderline værdi 2,7 mmol / l. Manden så kan du hjælpe uden medicin, blot ved at give at spise hurtige kulhydrater (honning, vandmelon, banan, persimmon, øl, ketchup) eller D-glucose, som er i stand i munden for at komme ind i blodbanen.\nHvis sukker værdier endnu lavere, kan patienten kræver særlig pleje. Især vigtigt, når hypoglykæmi ved, hvordan aftenen skal være blodsukkeret. Hvis måleren er udstedt 7-8 mmol / l - noget forfærdeligt, men hvis enheden er udstedt en 5 mmol / l eller mindre - søvn kan gå i koma.\noverdosis af insulin og hypoglykæmiske midler;\nSymptomer på hypoglykæmi, der er mange. Blandt de store og mest karakteristiske kan identificeres på følgende måde:\nOfte for at fjerne disse tegn, gode nok til at spise.\nNår de første tænder vises i børn, og hvordan man kan lette deres udbrud?\nDrug Dispensary nordøstlige - en måde at slippe af med problemet\n"Galleri" (Krasnodar): Livet indkøbscenter\nHvorfor folk har tendens til at ændre dem, der er glade for?\nArealanvendelse og udvikling af kommunen: funktioner og orden\nOverflødige applikationer, eller end at vaske en maling fra hår fra en hud?


Flaskehalsen.nu - 5 stjerner og TESTVINDER til prisen, juni 2021:\n"Loire-dalen er stor og spreder sig over meget mere end Sancerre og mit favoritområde Pouilly-Fumé. Her er vi endnu længere vestpå – men med en druesort, der har navn fra Bourgogne, der ligger mod øst. Forvirret? Fair nok, men så bare glem alle detaljerne og nyd denne dejlige, fyldige relativt tørre og sommerprægede hvidvin, der har en fin kombination af blide flader og behagelig syre – til en endnu mere behagelig pris."\nCharmerende og livlig hvidvin, frugtrig, blomstrende og mineralsk med masser af citrus og æble. Vinen har et friskt og saftigt udtryk.\nNyd den gerne ved cirka 7-8 grader til "alt godt fra havet" eller lettere sommerretter.\nMuscadet ligger i Loire-distriktet i det nordvestlige Frankrig, nærmere bestemt i dets vestligste del, hvor Loire-floden munder ud i Atlanterhavet. Området er kendt som Pays Nantais efter hovedbyen Nantes. Sydøst for den ligger områdets største og mest kendte appellation: Muscadet Sèvre-et-Maine.\nVinene fra Muscadet befinder sig stilistisk i den lette ende af skalaen. Det er tørre hvidvine med en mild citrussmag og et let salt præg – to smage med direkte associationer til det klassiske match: Østers.


Konkursforudsigelse af danske virksomheder - PDF\nKonkursforudsigelse af danske virksomheder\nDownload "Konkursforudsigelse af danske virksomheder"\nUlrik Mogens Winther\n1 DET SAMFUNDSVIDENSKABELIGE FAKULTET Økonomisk Institut KØBENHAVNS UNIVERSITET Kandidatspeciale Peter Juel Jensen Konkursforudsigelse af danske virksomheder Vejleder: Anders Milhøj Antal ECTS: 30 Afleveret den: 15/03/13\n2 Executive Summary When a company goes bankrupt, it may have extensive consequences for shareholders, creditors, distributers, customers, employees and management. Consequently, although banks and other institutions already have highly complex forecasting methods, a slight improvement in the ability to predict bankruptcies can potentially lead to substantial savings for the economy as a whole. Bankruptcy prediction models are broadly studied both in terms of identifying symptoms of bankruptcy and comparing di erent statistical methods. Financial ratios are frequently used as input in bankruptcy prediction models, although it is clear that these ratios represent consequences rather than the actual reasons behind the bankruptcies. In regards to the preferred statistical tool, the logistic regression method is often used to estimate bankruptcy models both in empirical studies and in practise. This method however has several drawbacks, among others in regards to the assumption of linearity, handling of outliers, missing values and the applied functional form. Researchers have used neural networks to overcome these problems, however neural networks have shortcomings as well, especially caused by the black box interpretation of their results. Although most of the empirical studies looking to predict bankruptcies find high prediction power, the general applications of the results are limited, since non-random samples and matched data are used. This thesis is motivated by the claims above, and my employment in a Credit Department in Danske Bank, and seeks to investigate how financial ratios contribute to the prediction of bankruptcies from a practical perspective. The analysis in the thesis is based on 1.3 million financial statements from 267,000 Danish companies and includes 18,687 bankruptcies that were made public in the period 2004 to The data thus represents around half of all Danish companies and primarily excludes smaller companies that do not have an obligation to make their financial statements public. Due to methodological reasons the data is divided into three sets; a full set with all data, a set that includes companies with positive equity and a set containing companies with negative equity. Based on the dataset two statistical models are applied to predict bankruptcies. Initially the logistic regression technique is used as a baseline to model three di erent scenarios based on the di erent datasets described above. First the full data set is estimated to give an overview of the variables that significantly\n3 contribute to bankruptcies. The second model only considerers companies that have a financial statement reported in 2011 or went bankrupt the same year. Lastly a more realistic model is estimated to examine the predictive power when training and testing do not happen at the same point of time. This model thus simulates a more practical application of bankruptcy prediction models. Following the logistic regressions the same three models described above are estimated using Multivariate Adaptive Regression Splines (MARS). MARS is a nonparametric regression technique where the independent variables do not take a specific functional form, but are automatically constructed based on the available information in the data sample. MARS is thus built around the concept of splines, knots and basis functions, which allows for automatic modelling of non-linear dependencies and interactions between variables. Thereby it is possible to overcome some of the problems related to the baseline logistic regression. Furthermore compared to the heavily used neural networks, MARS does not to the same extent su er from the black box problem. The results from both the logistic and MARS regressions reveal that only a few financial ratios are significant in the prediction of bankruptcies, and that all of these are related to the indebtedness and liquidity of the company in question. The ratios that potentially could reflect the profitability and e ciency of the company are thus not significant even though they could be expected to be better early warning indicators. The predictive power of the models is generally lower than what is found in previous studies. In the model using realistic training and testing data for example, the information provided from the financial statement can help identify half of the bankruptcies if one accepts to exclude 20 % of the healthy firms. Despite the lower predictive power this study overcomes several statistical problems and the results might thus find greater applicability in practise. In regards to the choice of regression method, MARS found several non-linear dependencies between the financial statement data and the bankruptcies and furthermore identified additional financial ratios with predictive power that were not identified in the logistic regression analysis. The predictive power from MARS was generally slightly better, but did not outperform the baseline model in the third realistic application. Even though MARS did not improve this particular application, the method still adds value to bankruptcy prediction by identifying relevant variables, treating outliers better and being able to handle financial statements with missing values.\n4 Forord Indledningsvis ønsker jeg at takke Anders Milhøj for værdifuld og kompetent vejledning i forbindelse med udarbejdelse af nedenstående opgave. I specialet undersøges hvordan finansielle ratioer bidrager til forudsigelsen af konkurser i virksomheder fra et praktisk perspektiv. Centrale finansielle ratioer identificeres og udvalgte modeller estimeres, for at kunne redegøre for den egentlige forklaringskraft og om ikke-konventionelle statistiske metoder kan forbedre forudsigelsesgraden. Inspirationen kommer fra mit arbejde i Danske Banks kreditorganisation og at en marginal bedre evne til at forudsige konkurser, potentielt vil kunne bidrage til store samfundsmæssige besparelser. Jeg vil sluttelig takke banken, der venligst stillede datagrundlaget for den empiriske analyse til rådighed og Anette Halmind for løbende sparring. Udarbejdelsen af specialet og det dertilhørende dataarbejde er udelukkende udført på egen hånd. Eventuelle fejl og mangler er dermed eget ansvar.\n5 Indholdsfortegnelse 1 Introduktion 2 2 Konkursforudsigelse i praksis Hvorfor går virksomheder konkurs? Konkursforudsigelse i banker Tidligere empiriske undersøgelser 8 4 Konkursforudsigelse af danske virksomheder Datagrundlag Regnskabstal Konkurshændelser Beskrivende statistik Finansielle ratioer som indikatorer for konkurs Finansielle ratioer på danske virksomheder Statistisk analyse Model validering Logistisk regressionsanalyse Teorien Empiriske resultater Diskussion Multivariate Adaptive Regression Splines Teorien Empiriske resultater Diskussion Vurdering og diskussion 65 7 Konklusion 70 8 Appendiks 71 Bibliografi 72 1\n6 1 Introduktion En virksomheds konkurs har vidtrækkende konsekvenser for både aktionærer, kreditorer, leverandører, kunder, ansatte og ledelsen. I nogle tilfælde er e ekterne endnu mere udstrakte og større konkurser kan derfor have konsekvenser langt ud over den enkelte virksomhed. I dette speciales datagrundlag findes danske konkurser, som alle har fundet sted mellem 2004 og Blot en lille forbedring i forudsigelsen af disse, kunne potentielt have ledt til store samfundsøkonomiske besparelser. Forudsigelsen af konkurser er studeret bredt, både i forhold til at finde symptomer på konkurser og i forhold til sammenligningen af forudsigelsesgraden mellem forskellige statistiske metoder. En stor andel af de tidligere undersøgelser lider dog under potentiel sampling bias, små stikprøver og betragter desuden ikke danske virksomheder. Den generelle anvendelighed af undersøgelserne er derfor begrænset i praksis, hvis en dansk bank eksempelvis ønsker at forbedre deres kreditscoring model - hvor det underliggende problem netop er, hvorvidt virksomheder stopper med deres afbetalinger eller ej. Desuden er den logistiske regressionsmodel, sammen med neurale netværk, dominerende statistiske metoder til at analysere konkursforudsigelse både i empirien og i praksis (Beaver et al., 2005; Hauser og Booth, 2011). Dette på trods af at de har klare ulemper i relation til henholdsvis antagelsen om linearitet og fortolkningen. Med udgangspunkt i ovenstående motivation undersøges i dette speciale følgende: Problemformulering: Hvordan bidrager finansielle ratioer til forudsigelse af danske virksomheders konkurser fra et praktisk perspektiv? På baggrund af ovenstående problemformulering foretages en statistisk analyse, hvor der anvendes 1,3 mio. danske regnskaber fra perioden 2004 til Opgavens fokus vil være på hvilke finansielle ratioer der er centrale, forudsigelsesgraden for den samlede model og hvordan den ikke-parametriske Multivariate Adaptive Regression Splines metode kan forbedre resultaterne fra den logistiske regressionsmodel, ved automatisk at modellere den funktionelle form og ikke-lineære sammenhænge. For at afgrænse analysen betragtes forudsigelsen af konkurser i virksomheder fra et praktisk perspektiv, med fokus på banker og deres konkursforudsigelse af virksomheder. Dermed omtales betydningen for andre grupper, der potentielt kunne drage fordel af analysens resultater ikke. Desuden er estimationerne udført ude- 2\n7 lukkende på tal der kan hentes fra virksomhedernes regnskab. Analysen er struktureret således: I kapitel 2 gives en kort beskrivelse af hvorfor virksomheder går konkurs og hvordan konkursforudsigelse i praksis bliver benyttet i banker. I kapitel 3 gives et overblik over litteraturen på området, samt denne analyses bidrag. Dataudvælgelsen og beskrivende statistik for konkurs og ikke-konkurs virksomhederne er givet i kapitel 4, sammen med et overblik over de tilgængelige finansielle ratioer. Kapitel 5 indeholder diskussion af modelvalidering i praksis, teorien og selve hovedanalysen af henholdsvis den logiske regressionsmetode og Multivariate Adaptive Regression Splines. En generel vurdering og diskussion findes i kapitel 6, før der konkluderes i kapitel 7. 3\n8 2 Konkursforudsigelse i praksis I udviklingen af modeller til konkursforudsigelse, er den første problemstilling selve definitionen af konkurs. I lovmæssig forstand er en virksomhed konkurs når konkursdekretet bliver afsagt af skifteretten (Justitsministeriet, 2011). Der kan dog også modelleres andre beslægtede hændelser, såsom misligholdelse af lån, insolvens eller lignende. Fordelen ved at vælge en af de sidstnævnte er at den bredere definition inkluderer relativt flere konkurser i modellen, hvilket af statistiske årsager kan være en fordel. På den anden side bliver det også mere uklart, hvilken situation der reelt modelleres og det bliver sværere at adskillle konkursramte fra sunde virksomheder. En yderligere fordel ved den lovmæssige definition er, at den giver en helt objektiv dato for selve konkursen. I overenstemmelse med størstedelen af empirien på området (Balcaen og Ooghe, 2006), benyttes derfor den lovmæssige definition i denne opgave. 2.1 Hvorfor går virksomheder konkurs? Der er meget sandsynligt, at der kan findes en unik historie bag langt de fleste konkurser i danske virksomheder. Hver virksomhed vil ikke blot blive påvirket af mange forskellige faktorer, men også tackle dem på hver deres facon. I tabel 1 er vist en ikke udtømmende liste af faktorer, som på sigt kan lede virksomheden mod konkurs (Altman og Hotchkiss, 2006; Argenti, 1976). Disse faktorer kan opdeles i henholdsvis interne og eksterne faktorer, hvor de interne faktorer primært omhandler omstændigheder som ledelsen kan reagere på. Altman og Hotchkiss nævner netop ledelsen som den faktor, der ofte er kernen i problemet og årsagen til at en virksomhed går konkurs. De dårlige ledelsesmæssige problemer manifesterer sig for eksempel gennem et manglende fokus på ændringer i markedet, direkte svindel og ledelsens begrænsede viden om virksomhedens finansielle situation. De eksterne faktorer er udefrakommende fra virksomhedens synspunkt og vedrører reguleringer fra staten, hele brancher der er ramt af nedgang, konkurrence og naturlige forandringer omkring virksomheden. 4\n9 Tabel 1: Interne og eksterne faktorer der medvirker til konkurs Interne faktorer Eksterne faktorer Manglende reaktion overfor teknologisk udvikling og dertil kommende nye muligheder Dårlig kommunikation, eksternt (kunder, leverandører, investorer) og internt Svindel eller overlagt misligholdelse af forpligtelser Manglene fokus på omkostninger Ringe kendskab til den finansielle situation Ekstraordinær høj gearing Fagforeninger der presser lønningerne op over virksomhedens marginal produkt Regulering fra staten som kan sløre markedets signaler til forretningens beslutningstagere Naturlige årsager som katastrofer, demografiske ændringer m.v. Kronisk syge industrier (for eksempel landbrug) Deregulering af industrier som fjerner den statslige beskyttelse af industrien (for eksempel flytrafik og energi) International konkurrence Overkapacitet i industrien Stor tilgang af virksomheder i en industri grundet positive forventninger om fremtiden. Makroøkonomiske udsving Kilde: Baseret på Argenti (1976) samt Altman og Hotchkiss (2006) Fælles for langt størstedelen at de faktorer der er nævnt i tabellen er, at de er svære at modellere. Som alternativ må man i stedet se på konsekvenserne af de beslutninger ledelsen tager og de eksterne faktorer der påvirker virksomheden. Da det gælder for både de eksterne og interne faktorer, at de med tiden vil afspejles i virksomhedens regnskaber, er regnskabsdata og finansielle ratioer et populært instrument, når konkurser skal modelleres i praksis. 2.2 Konkursforudsigelse i banker Analysen i kapitel 5 er baseret på et datasæt, der indeholder alle o entlige tilgængelige danske regnskaber i perioden fra 2004 til For at kunne vurdere anvendeligheden af de fundne resultater, er det naturligt først at klarlægge, hvordan konkursforudsigelse bliver udført i praksis i banker. Nedenstående afsnit vil derfor netop redegøre for konkurs forudsigelse, ved at benytte informationer der i nogen grad er baseret på samtaler med en afdeling i en stor dansk bank. I praksis giver modeller for konkursforudsigelse i banker et bidrag til den probability of default (PD) model banker er pålagt at have, i forhold til reglerne i Basel II (Altman og Hotchkiss, 2006). Denne model giver hver kunde en rating efter et 5\n10 fastsat skema, som er baseret direkte på den estimerede sandsynlighed for, at den givne virksomhed går konkurs i løbet af det næste år. De faktorer ratingen estimeres på, kan deles op i to individuelle modeller. Den første model er ren finansiel og indeholder relevante nøgletal fra virksomhedens regnskab og andre stamdata. Den anden model er en adfærdsdel som indeholder hændelser der kan registreres i markedet, eksempelvis hyppige direktørskift, og information om virksomhedens kontoadfærd internt i banken - herunder for eksempel stigende brug af virksomhedens kreditter eller manglende indtægter. Desuden har rådgiveren mulighed for at angive manuelle hændelser der også kan benyttes i modellen, for eksempel hvis virksomheden er i økonomiske vanskeligheder eller hvis der er foretaget nedskrivninger på virksomhedens engagement. Den rent finansielle del har en stor fordel i at indeholde objektive tal for virksomhedens performance. Samtidig er det dog en stor svaghed, at tallene sjældent er særlig opdaterede. I stedet for at afspejle nuet, viser regnskabstallene således hvordan virksomheden klarede sig for et halvt til halvandet år siden. Derfor er netop den høje opdateringsfrekvens styrken i adfærdsdelen, da banken på denne baggrund kan re-kalibrere kundens rating på månedlig basis. Af samme grund er adfærdsmodellen også central, i forhold til at modtage tidlige advarsler om kunder der er i vanskeligheder. For nye kunder vil der selvfølgelig ikke være adgang til adfærdsdata på kontoniveau, hvorfor ratingen må estimeres udelukkende på baggrund af de finansielle nøgletal, samt det faktum at kunden er ny. Efter ratingen er estimeret i modellen, vil den i nogle tilfælde blive underlagt en manuel vurdering efterfølgende. Typisk vil banken acceptere den modelbaserede rating for mindre virksomheder (for eksempel virksomheder med engagement på under 10 mio. kr.) og benytte ratingen som udgangspunkt for en manuel efterbehandling af virksomheden for større virksomheder. Afhængigt af bankens kapacitet kan forskellige modeller benyttes på forskellige grupper af virksomheder. For eksempel kan virksomhederne opdeles efter selskabsform, således at anpartsog aktieselskaber løber igennem én model mens fonde og holdingselskaber løber igennem en anden. Hvor ratings for privatkunder ofte benyttes til at foretage automatiske kredit beslutninger, benyttes ratingen på virksomheder i højere grad som en guideline i den kredit behandlingsproces rådgiveren varetager, når virksomheder ansøger om kredit i banken. Sammen med manuelt kredithåndværk, som for eksempel vurdering af budgetter, virksomhedens profil, ledelsen, overordnet strategi m.v., bliver 6\n11 det besluttet om virksomheden kan opnå den ønskede kredit. Ratingen fungerer desuden som hovedkomponent i delegerede bevillingsbeføjelser. Sidstnævnte betyder at man med ratingen kan sikre, at kun særligt specialiserede medarbejde kan give kredit til virksomheder der er relativt dårligt ratede. Samtidig er det muligt at sætte et loft for hvor stort lånebeløb de enkelte rådgivere kan bevilge en given rating gruppe. Ratingen bliver, ud over at være guidende i valget af kunder og segmenteringen af beføjelser, benyttet i prisfastsættelsen af det produkt der tilbydes kunden. Ved at kende risikoen på kunden kan man altså inkorporere denne i prisen, sammen med andre faktorer som den nuværende og potentielle indtjening på virksomheden, det samlede forretningsomfang m.v. Efter lånene er kommet på bøgerne, benyttes ratingen både til at vurdere kvaliteten af den samlede portefølje, men også til at se hvordan de enkelte kunders rating udvikler sig. De kunder hvis rating forværres kan følges tæt, hvilket giver mulighed for at hjælpe kunden med at forbedre dennes finansielle situation og/eller mitigere bankens risici ved at tage mere sikkerhed eller reducere uudnyttede kreditter. For at opsummere ovenstående, giver konkursforudsigelse og dermed den individuelle rating på hver virksomhed, mulighed for en stringent tilgang til at følge risikoen i banker. Ratingen kalibreres både på en finansiel del med regnskabstal samt en adfærdsdel og benyttes efterfølgende ved: oprettelsen af nye engagementer, som rettesnor i kreditvurderingen, til delegerede bevillingsbeføjelser samt til prisfastsætning. Efter kreditten er givet overvåges ratings både for at vurdere den samlede portefølje, men også for at følge de enkelte kunder og opfange problemer tidligt nok til at kunne mitigere risici, før det er for sent. 7\n12 3 Tidligere empiriske undersøgelser Konkursforudsigelse har været et populært emne siden midten af tresserne, hvor Beaver (1966) som en af de første testede finansielle ratioers evne til at forudsige konkurser. Beaver benyttede en univariate analyse; hvor hver ratio bliver sammenlignet med et cut-o punkt hvorefter virksomhederne klassificeres som værende i risiko for konkurs eller ej. Ved denne metode identificerede Beaver 30 ratioer som relevante for konkursforudsigelse og klassificerede op til 90% af observationerne korrekt, ud fra 79 par af henholdsvis konkursramte og sunde virksomheder. Altman (1968) var få år efter først til at anvende en multipel diskriminant analyse, der anvendte 7 finansielle ratioer. Denne metode tillod, modsat den univariate analyse, at estimere den kombination af ratioer som bedst diskriminerede mellem de to grupper af virksomheder. Altman identificerede 95% af konkurserne korrekt ud af en matchet stikprøve på 33 virksomhedspar. Bag den multiple diskriminant analyse var dog en række strenge antager heriblandt at de uafhængige variable skal være normalfordelt og lineær afhængige. For at overkomme disse benyttede Ohlson (1980) som en af de første, den logistiske regressionsanalyse til konkurs forudsigelse. Ohlson viste at finansielle ratioer kunne bidrage signifikant til konkursforudsigelsen, men fandt samtidig en lavere forklaringskraft relativt til tidligere studier - det skyldes dog sandsynligvis, at han benyttede et mere repræsentativt sample end tidligere. Siden Ohlsons undersøgelse i 1980 er logit estimation brugt flittigt i både empiri og praksis (Beaver et al., 2005; Hauser og Booth, 2011). I de seneste år har der i empirien generelt været stigende opmærksomhed på det metodologiske valg. Linearitets antagelser og behovet for at specificere en funktionel form i den logistiske regressionsanalyse, har ført til øget brug af neurale netværk til konkursforudsigelse. De neurale netværk har en fordel relativt til den logistiske regression metode i forhold til at kunne modellere komplekse ikke-lineære forhold mellem de forklarende og den afhængige variabel. Odom og Sharda (1990) var blandt de første forskere til at benytte neurale netværk i konkursforudsigelse. De fandt en mindst ligeså god forudsigelsesgrad sammenlignet med tidligere studier, der benyttede den logistiske regressionsmetode. Siden da, har et stort antal studier brugt neurale netværk til konkursforudsigelse (Chava og Jarrow, 2004; Lee og Chen, 2005; O Leary, 1998; Shumway, 2001). Selvom de neurale netværk har vist sig at forudsige konkurser mere akkurat end logit modellerne (Tseng og Hu, 2010; West, 2000), er de ofte kritiseret for deres lange træningsproces og den manglende mulighed for at kunne identificere variablernes relative 8\n13 performance. Blandt andet derfor er brugen af de neurale netværk begrænset i praksis (Lee og Chen, 2005; Piramuthu, 1999). Problemerne med den logistiske regressionsmetode og neurale netværk, har i andre akademiske områder banet vejen for brug af alternative statistiske metoder som for eksempel Multivariate Adaptive Regression Splines (MARS) og Classification and Regression Trees (CART). Disse er begge ikke-parametriske regressionsteknikker, hvor der ikke kræves en specificeret funktionel form. Flere naturvidenskabelige forskere påviser således en bedre forudsigelsesgrad ved at benytte MARS overfor den logistiske regressionsmetode. Moisen og Frescino (2002) viser eksempelvis, at MARS performer bedre i forudsigelsen af skov karakteristika. Det samme gør Lin et al. (2008) i et medicinsk studie af prostata kræft. I forhold til konkursforudsigelse, viser Lee og Chen (2005), ved at anvende et datasæt af 510 private husholdninger, at MARS kombineret med neurale netværk forudsiger konkurser bedre end den logistiske regressionsmetode. I et overblik over statistiske metoder til forudsigelse af konkurser finder Ravi Kumar og Ravi (2007) dog, at MARS frem til 2007 ikke er blevet benyttet i konkursforudsigelse af virksomheder. I et praktisk perspektiv bemærkes det, at langt størstedelen af studierne omkring konkursforudsigelse er baseret på ikke tilfældige stikprøver. Således udvælges ofte et matchet sæt af konkurser og tilsvarende sunde virksomheder før modellen estimeres (Altman, 1968; Baldwin og Glezen, 1992; Hauser og Booth, 2011; Laitinen og Laitinen, 2001; Lee og Chen, 2005; Ohlson, 1980; Shumway, 2001; Ta er, 1982). I en gennemgang af 86 modeller på området, finder Aziz og Dar (2006) desuden at størstedelen af undersøgelserne ikke benytter trænings- og testdata, selvom det potentielt kan give et stærkere test af den egentlige forudsigelsesgrad. Herudover viser forfatterne at næsten halvdelen af studierne benytter stikprøver på under 100 virksomheder, og at den største stikprøve er på virksomheder. Samlet betyder dette at modellernes evne til at forudsige konkurser i praksis potentielt er misledende, og at resultaterne derfor ikke kan anvendes generelt. Denne analyse adskiller sig fra de øvrige undersøgelser ved at være foretaget på et datasæt bestående af danske virksomheder, uden at sample eller matche data. Dette kan ikke bare give et indblik i de danske virksomheder og de finansielle ratioer som værktøj til konkursforudsigelse, men også bidrage til en forståelse af konkursforudsigelse i praksis. 9\n14 4 Konkursforudsigelse af danske virksomheder De følgende afsnit indledes med en redegørelse for sammensætningen og opbygningen af de tilgængelige regnskabsdata. På denne baggrund vil virksomhedernes karakteristika blive beskrevet, der vil blive redegjort for de finansielle ratioer der vælges til analysen før ratioerne til sidst applikeres på det aktuelle datasæt. 4.1 Datagrundlag Datagrundlaget, som er stillet til rådighed af en stor dansk bank, indeholder stamdata, konkurshændelser og regnskabstal på danske virksomheder. Datasættet har ingen tilknytning til bankens kundeportefølje; virksomhederne optræder altså uanset tilhørsforholdet til banken. Alle data der er registreret før 2004 fravælges initialt, da der i datasættet er væsentligt færre virksomheder før dette tidspunkt, sammenlignet med antallet af virksomheder rapporteret af Danmarks Statistik Regnskabstal Såfremt et regnskab er indleveret til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i perioden , vil regnskabet optræde i det tilgængelige datasæt. Alle virksomheder, med undtagelse af virksomheder i regnskabsklasse A, er forpligtet til at indsende deres årsrapport til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Regnskabsklasse A indeholder generelt mindre virksomheder med personligt ansvar 1 og omfatter derfor over halvdelen af Danmarks virksomheder (se tabel 20 i appendiks). Således er en stor del af de mindre danske virksomheder ikke forpligtet til at o entliggøre deres regnskab, hvorfor det ikke vil kunne findes i den betragtede stikprøve. Af praktiske og metodemæssige årsager, bliver i alt omkring 10% af de tilgængelige regnskaber fra perioden 2004 til 2012 fjernet fra stikprøven. Den samlede reduktion af data er vist i tabel 2. Først frasorteres regnskaberne der tilhører virksomheder uden CVR nummer. Dernæst er regnskaber uden et samlet resultat for året fjernet, da disse regnskaber generelt er helt tomme og således ikke indeholder nogle værdier. Desuden er koncernregnskaber fravalgt, da de underliggende virksomheder også indgår i stikprøven. Derefter fjernes alle tidligere versioner af et 1 Også selskaber der, i to hinanden følgende år, har en balancesum på 0-7 mio., omsætning på 0-14 mio. og 0-10 ansatte tilhører regnskabsklasse A (Økonomi- og Erhvervsministeriet, 2011) 10\n15 givent regnskab, så kun den nyeste udgave er tilbage i datasættet. Også regnskaber der dækker over 0 måneder fjernes sammen med dubletter og regnskaber hvor der er angivet et andet regnskab for samme periode. Slutteligt fjernes de regnskaber der ikke er angivet i danske kroner af praktiske årsager. Regnskaberne i udenlandsk valuta dækker omkring 1% af den tilbageværende stikprøve og det bemærkes, at forekomsten af konkurser er væsentlig lavere i denne del af stikprøven. Omkring 10% af regnskaberne dækker over en anden periode end normen på 12 måneder. Dette giver problemer i forhold til sammenligning af stock-størrelser og dermed også i beregningen af de enkelte finansielle ratioer. Det er en potentiel problemfyldt løsning, helt at fjerne data fra stikprøven, idet det ikke kan udelukkes at konkurser er overrepræsenteret i denne gruppe med alternativ periodisering af regnskaber. Det er tværtimod tænkeligt, at en problemramt virksomhed ikke kan overholde deadlines og derfor udskyder eller omlægger regnskabsåret. I stedet laves derfor en simpel beregning af det årlige resultat, ved at multiplicere tallene fra virksomhedens resultatopgørelse, således at det samlede antal måneder giver 12. Hvis virksomheder eksempelvis har aflagt halvårsregnskab ganges tallene altså med 2. Tallene på balancen bibeholdes og fremstår dermed uændret. Datasættet ender på 1,3 mio. regnskaber indgivet af danske virksomheder fra 2004 til Stikprøven er sammenlignet med data fra Danmarks Statistik over antallet af virksomheder i tabel 20 (appendiks). Når det tages i betragtning, at enkeltmandsvirksomheder og interessentskaber kun sjældent vil indlevere regnskaber til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, kan det konstateres at antallet af regnskaber virker korrekt Konkurshændelser I datagrundlaget findes ud over regnskabstallene, også en række o entlige hændelser der er registreret på danske virksomheder mellem 2005 og Disse hændelser dækker også over virksomheder, der ikke har pligt til at aflægge årsrapport hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Af de rapporterede o entlige hændelser er to interessante i denne analyse under konkursbehandling og konkursbehandling afsluttet. Den første hændelse indtræder når konkursdekretet udsendes og bekendtgøres i Statstidende. Det er denne meddelelse som indleder konkursbehandlingen for virksomheden, og virksomheden vil herefter ikke længere råde over egne midler jf. konkursloven 29 (Justitsmi- 11\n16 nisteriet, 2011). Retssager, betalingspåkrav m.v. skal derfor fra dette tidspunkt rettes mod konkursboet. Hændelsen konkursbehandling afsluttet optræder når boet er endeligt opgjort. Data er ikke konsistent og hændelsen konkursbehandling afsluttet kan således optræde uden at hændelsen under konkursbehandling er indtru et. Derfor findes den første af de to hændelser på en given virksomhed og det pågældende år betrages da som konkursåret. Af figur 1 fremgår det, er der er god overensstemmelse mellem antallet af konkurser rapporteret af Danmarks Statistik og datasættet anvendt i dette papir. Ses udelukkende på konkurshændelser er tallene næsten ens, med undtagelse af 2012, hvor kun omkring halvdelen af konkurserne er med i denne analyse. Det antages at disse konkurshændelser endnu ikke er modtaget fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. I figuren ses det ligeledes, at en del af konkurshændelserne ikke kan forbindes med et regnskab i stikprøven. Dette er som forventet, da ikke alle virksomheder har indberetningspligt til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Figur 1: Antal konkurser 7,000 6,000 Antal virksomheder 5,000 4,000 3,000 2,000 1, Konkurser rapporteret af Danmark Statistik Konkurshændelser i dette datasæt Konkurshændelser i dette datasæt, med regnskabsdata Kilde: Data fra Danmarks Statistik, tabel KONK9 12\n17 Med viden om konkurserne, er det nu muligt at bearbejde data yderligere. Derfor frasorteres de regnskaber der er registreret efter en konkurs er indtru et, da disse ikke er relevante for analysen. Desuden fjernes regnskaber for virksomheder der er gået konkurs før Sammensætningen af den endelige stikprøve kan ses i tabel 2. Tabel 2: Reduktion i data Fratrukket Total +Regnskaberfraogmed RegnskaberudenCVRnummer Regnskaberhvoråretsresultatmangler Koncernregnskaber Regnskaberderdækkerover0måneder Regnskaberderikkeernyesteversion Dubletterogflereregnskaberisammeår RegnskaberivalutaforskelligfraDKK Regnskaberforvirksomhedermedkonkursfør Regnskaberefterenkonkurserindtru et =Antalobservationer Beskrivende statistik Som det fremgår af tabel 3, dækker det tilbageværende datasæt over ca. 1,3 mio. regnskaber fra ca forskellige virksomheder indgivet i perioden Af disse virksomheder er eller 7% gået konkurs. Det bemærkes at andelen af indleverede regnskaber fra de konkursramte virksomheder er lavere end for gruppen som helhed. Dette skyldes tildels, at der ikke findes regnskaber efter en konkurs, hvorfor antallet af regnskaber for konkursramte virksomheder naturligt vil være færre. Desuden er det nemt at forestille sig, at konkursramte virksomheders regnskabsførelse ofte er mangelfuld op til konkursen, da incitamentet til at indsende regnskab er lavere relativt til en sund virksomhed. Tabel 3: Antal af virksomheder og konkurser Virksomheder Regnskaber Antal Pct. Antal Pct. Ikke konkurs % % Konkurs % % Ialt % % 13\n18 Brancher Andelen af konkurser fordelt på brancher er angivet i tabel 4. Brancherne er baseret på øverste niveau i Dansk Branchekode som vedligeholdes af Danmarks Statistik. Tabellen viser generelt en god overensstemmelse mellem andelen af virksomheder og andelen af konkurser i de enkelte brancher. En væsentlig undtagelse er branchen bygge og anlægsvirksomhed som udgør 14% af konkurserne - det dobbelte af hvad branchen udgør i den samlede statistik. Også engroshandel og detailhandel er overrepræsenteret blandt konkurserne relativt til totalen. Sidst er branchen pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring interessant, da den udgør omkring en tredjedel af alle virksomheder, men kun 17% af de samlede konkurser. Tabel 4: Branchefordeling Ikke konkurs Konkurs Antal Andel Antal Andel Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester % 835 4% Andre serviceydelser % 164 1% Bygge- og anlægsvirksomhed % % El-, gas- og fjernvarmeforsyning 790 0% 13 0% Engroshandel og detailhandel % % Fast ejendom % % Fremstillingsvirksomhed % % Information og kommunikation % 816 4% Kultur, forlystelser og sport % 155 1% Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri % 127 1% Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser % % O entlig forvaltning og forsvar; socialsikring 23 0% 2 0% Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed % 695 4% Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring % % Private husholdninger med ansat medhjælp 161 0% 6 0% Råstofindvinding 194 0% 12 0% Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger % 82 0% Transport og godshåndtering % 664 4% Undervisning 950 0% 63 0% Uoplyst % % Vandforsyning 505 0% 17 0% Total % % En dekomponering af branchen pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring i underbrancher viser, jf. tabel 5, at branchen hovedsageligt består af holdingselskaber, som kun sjældent producerer varer eller serviceydelser. I stedet ejer holdingselskaberne andele af andre virksomheder, hvorfor konkurser blandt disse i høj grad afhænger af situationen i dattervirksomhederne. De finansielle virksomheder er generelt underlagt regulering på andre vilkår end resten af brancherne, hvilket 14\n19 ofte benyttes som argument for at frasortere de finansielle selskaber i analyser af konkursforudsigelse (Das et al., 2007). I denne stikprøve beholdes branchen dog som udgangspunkt. Fortolkningen af denne analyses resultater bliver gjort på et aggregeret niveau og hvis denne branche skulle udelukkes, kan også relevansen af andre brancher diskuteres. Hvis der er væsentlige forskelle i resultaterne fremadrettet med eller uden denne branche, vil det blive kommenteret. Tabel 5: Fordeling på underbrancher i pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring Ikke konkurs Konkurs Antal Pct. Antal Pct. Pengeinstitutvirksomhed 151 0% 8 0% Holdingselskabers virksomhed % % Investeringsforeninger, investeringsselskaber o.l % % Anden finansiel formidling % % Forsikring 167 0% 2 0% Genforsikring 521 1% 11 0% Pensionsforsikring 78 0% 0 0% Hjælpetjenester (finansieringsvirksomhed) 292 0% 17 1% Hjælpetjeneste (forsikring) 253 0% 14 0% Formueforvaltning 844 1% 18 1% Total % % Etableringsår og geografi I figur 2 ses andelen af konkurser fordelt på virksomhedens etableringsår. Figuren illustrerer for eksempel at ca. 5% af de virksomheder som er gået konkurs fra 2004 til 2012 er startet før I figuren ses det også, at en relativ stor andel (over 10%) af de virksomheder, som blev etableret op til finanskrisen mellem 2002 og 2006 efterfølgende er gået konkurs. Dette kan være tegn på, at der blev taget store risici op til krisen, eller at disse virksomheder ikke har nået at polstre sig før krisen begyndte. Det bemærkes desuden, at konkursandelen i årene fra 2007 til 2011 er relativ lav. Dette er dog en naturlig konsekvens af, at virksomheder der er startet efter denne periode, kun har haft få år til reelt at gå konkurs. 15\n20 Figur 2: Fordeling af konkurser på etableringsår < Konkurs andel i pct. Geografisk er der ikke stor forskel på, hvilke regioner der oplever den største andel af konkurser. I Region Hovedstaden er 9% af virksomhederne gået konkurs i perioden mod godt 5,5% i Region Jylland. Regionsfordelingen ses i figur 3. Figur 3: Geografisk fordeling af konkurser Konkurs andel i pct Hovedstaden Sjælland Midtjylland Syddanmark Nordjylland Regnskabstal Et overblik over størrelsesorden af de danske virksomheder ses i tabel 6, hvor regnskaberne er fordelt efter størrelsen af egenkapitalen. Det bemærkes at der generelt er en stor andel af mindre virksomheder med en egenkapital på under 5 mio. kr. Denne gruppe repræsenterer 80% af regnskaberne blandt de sunde virksomheder og 91% af regnskaberne blandt konkurserne. Det bemærkes også at en stor del (31%) af regnskaberne for konkurs virksomhederne har en negativ egenkapital. Dette kan forekomme når årets negative resultat overføres til egenkapitalen, som dermed også bliver negativ hvis det negative resultat overstiger den opsparede 16


Kamptråd: AC Horsens - AaB, 09.12.2016 - Side 13 - Supporterhjørnet - AaB Support Club\nIndlæg af tommas jensen » 9. dec 2016, 20:51\nIndlæg af tommas jensen » 9. dec 2016, 20:52\nIndlæg af astonvilla » 9. dec 2016, 20:54\nGaarde RAUS. Nu!\nVores klub skal ikke smadres yderligere.\nIndlæg af Pastorius » 9. dec 2016, 20:55\nIndlæg af Kokkefar » 9. dec 2016, 20:58\nSådan en udmelding betyder jo ikke en skid. Han kan alligevel blive fyret i morgen. Det ville jo ikke give nogen mening at melde en fyring ud en fredag aften efter en kamp. Den kommer mandag formiddag.\nIndlæg af Pastorius » 9. dec 2016, 21:00\nIndlæg af Hanga » 9. dec 2016, 21:03\nIndlæg af frederikshavneren » 9. dec 2016, 21:04\n2016 sluttede med en gedigen mavepuster som meget kendetegnende for dette kalenderår. I foråret pissede vi europæisk bold og en pokalfinale væk og efter en tiltrængt hovedrengøring i sommerpausen er nedturen fortsat her i efteråret.\nResultatmæssigt er vi pt. ikke så langt fra målsætningen, men spillemæssigt er vi faldet meget i niveau og har til tider spillet aldeles rædselsfuldt. Set over efteråret er der selvfølgelig nogle ting der er gået os imod, men det indtryk jeg sidder tilbage med er at vi faktisk har fået flere point end vi har fortjent.\nSpillertruppen har klart nogle mangler og pilen peger i den grad på Søndergaard og Gaarde, normalt er det ikke en garanti når en sportsdirektør går ud og freder træneren som Gaarde netop har gjort, jeg kan dog godt frygte at Gaarde mener det.\nIndlæg af seamann » 9. dec 2016, 21:04\nIndlæg af astonvilla » 9. dec 2016, 21:09\nAt vi må håbe ledelsen får sparket Gaarde ud. Gerne inden dagen er omme!\nFor satan - de er ved at ødelægge vores klub.\n6 måneder mere med de 2 tosser ved roret og alt er slut.\nIndlæg af astonvilla » 9. dec 2016, 21:14\n"hele efteråret har vi lignet et hold, der hang sammen"\nIndlæg af Pastorius » 9. dec 2016, 21:15\nIndlæg af seamann » 9. dec 2016, 21:18\nRefererer Gaarde direkte til bestyrelsen uden om Schoors?\nIndlæg af Brent » 9. dec 2016, 21:19\nDen her kamp og Gaardes udmelding må da kalde på en eller anden for for fanaktion, jeg har da aldrig oplevet noget lignende. Vi spiller det ringeste fodbold jeg nogensinde har set et AaB hold præstere, de sidste 2-3 måneder har nærmest været en lang nedtur. Vores cheftræner famler sig frem fra kamp til kamp uden skyggen af et spilkoncept og alligevel sidder han sikkert i sadlen.\nHvad fanden skal vi bruge en sportsdirektør uden nosser til? gro dig et par Gaarde\nIndlæg af FlæskeFrank » 9. dec 2016, 21:20\nLid eller ild ?\nIndlæg af Hanga » 9. dec 2016, 21:30\nSøndergaard dumper vores efterår... Det var sq da i det mindste rart at høre.\nInden kampen var han parat til at godkende eftåeret hvis vi vandt... og så beskylder man fodboldfans for at se tingene i øjebliksbilleder!\nIndlæg af Uldahl » 9. dec 2016, 21:32\nBrent skrev: Den her kamp og Gaardes udmelding må da kalde på en eller anden for for fanaktion, jeg har da aldrig oplevet noget lignende. Vi spiller det ringeste fodbold jeg nogensinde har set et AaB hold præstere, de sidste 2-3 måneder har nærmest været en lang nedtur. Vores cheftræner famler sig frem fra kamp til kamp uden skyggen af et spilkoncept og alligevel sidder han sikkert i sadlen.\nEt par nosser er ikke nok når det gælder Gaarde, desværre. Bare se på sommerens indkøb, en boldmongol til forsvaret som en stor leder type, hvis ikke det var foRdi det var AaB ville jeg skrige af grin. + 3 stk offensive midt hallo mand, hvad med backs og angreb nåe nej vi skaber ikke chancer nok. Og bedste forsvar er jo angreb. Kæft det slemt med de 2 ved roret.\nJeg har svært ved at se noget fremtid i Gaarde eller hans træner valg. Måske det fordi LS er Gaardes valg han har travlt med at forsvare ham.\nIndlæg af Pastorius » 9. dec 2016, 21:40\nIndlæg af Maglau » 9. dec 2016, 21:51\nIndlæg af seamann » 9. dec 2016, 21:53\nJeg ved det heller ikke, men det ville da være en usædvanlig konstruktion.


Tøj | Kan 2022\nSpørgsmål: Jeg ved, at jeg skal klæde mig efter min hud og omstændighederne, men er der visse farver, der kan få mig til at se bedre ud generelt? Er tiltrækningskraft også om, hvordan andre opfatter mig, eller om hvordan jeg opfatter mig selv? Svar: Forskning antyder, at visse farver 'pakker et slag', når det kommer til kl\nSyntetiske stoffer i herretøj - Rayon og acetat\n'Syntetisk' er en slags beskidt ord i tøjkataloger. Forfattere vil arbejde omhyggeligt for at undgå det, ikke fordi syntetiske eller menneskeskabte stoffer i sig selv er ringere, men fordi mange forbrugere forbinder dem med billige, plastiske varer og klæbrig skjorter. Syntetiske varer er blevet brugt i tøj f\n8 moderne herrejakker, der har oprindelse i militæret. Inspireret af den praktiske brug af frakker, der bruges i kamp, er disse jakker blevet en grundpille i garderobeskabe hos mænd over hele kloden.\nHvornår IKKE skal bære en dragt til et interview | Kan brugen af dragter til interviews skade dine jobmuligheder?\nKan det aldrig være upassende at bære en dragt til et interview? Tjek disse 5 tilfælde, hvor det er bedre for dig at klæde dig ud til et jobsamtale.\nHvordan man klæder sig for at imponere Cute Booty vs Real Men Real Style | Valuetainment Interview med Antonio Centeno\nDette indlæg er et interviewudskrift. Klik her for at se Patrick Betdavids interview med Antonio Centeno. Patrick: Så i dag har vi en særlig episode. Jeg hentede to af mine gode venner Kelly Nishimoto fra LA samt Antonio Centeno fra Wisconsin komplette forskellige steder. Og jeg br\nDette indlæg er et interviewudskrift. Klik her for at se Mignon Fogartys interview med Antonio Centeno. Antonio: Jeg anmodede om et møde for at tale om fremskridt, og hvordan det gik, og jeg blev fyret i det møde, som jeg havde kaldt for at tale om mine fremskridt. Mignon: Jeg er Mign\nEn online forretning lavet med stil | Videointerview af Bill Conrad med Antonio Centeno\nDette indlæg er et interviewudskrift. Klik her for at lytte til Bill Conrads videointerview med Antonio Centeno. Bill: En en og en to og en tre! Antonio: Masser af kaffe op hele natten. Jeg havde betalt et firma - mit første firma, A Tailored Suit, jeg betalte $ 10.000 for dem at bygge\nHar du nogensinde bemærket, at de fleste landingsbanemodeller er i 20'erne? Det skyldes, at meget af modeindustrien er rettet mod aldersgruppen 18-30 (eller deromkring). Topdesignerne bliver selvfølgelig prissat uden for de fleste tyve-rækkevidde - men de efterfølgende efterligninger, der fylder afdeling\nMyte: Du kan vælge enten at klæde dig mere autoritativt (formelt tøj) eller mere åben og venlig (afslappet), men ikke begge dele. Sandhed: Formel påklædning kan øge både autoritet og åbenhed. En undersøgelse af læger i England undersøgte en antagelse, der er gjort på det medicinske område: Når læger\nPenge er ikke en undskyldning - Se skarp ud for mindre end $ 50\nPenge er ikke en undskyldning. At være en mand, der er stolt af sit udseende, har intet at gøre med din bankkonto eller sociale position. Nej, at klæde sig skarpt har alt at gøre med dine prioriteter, mål og vaner. Hver dag får jeg en e-mail fra nogen, der klager over, at de klæder sig skarpt i\nCasual påklædning til manden over 60 år\nGode ting kommer til dem, der venter. Du har ventet; lad nu de gode ting rulle. Lad os være klare foran: det tøj, du køber, når du fylder 60, vil ikke definere din stil resten af dit liv. Det kunne være mere end tredive år - forestil dig at skrive en artikel til en mand på 30 og ex\nDet er tiden på året både til at give trøjer og iføre dem. Uanset hvad du laver, skal du sørge for at vælge den rigtige sweater til opgaven. Det vil føre til en mere effektiv bæreoplevelse, og derfor en lykkeligere bærer, hvad enten det er dig eller en mand, du holder af! Fælles sweater Styl\nHej. Jeg er Antonio Centeno, og du lytter til podcastet til Personal Image System. Mine herrer, bare en påmindelse om, at alt her er hentet fra det personlige billedsystem. Personal Image System, det er mit masterniveau kursus, jeg tilbød et par gange om året. Gutter, dette kursus er - det er bui\nÆgte mænd ægte stil kanal Mænds stil videokanal på YouTube Velkommen til ægte mænd ægte stil - Antonio forklarer, hvorfor denne mænds kanal er værd at se (0:00:00) Hej, jeg er Antonio Centeno, grundlæggeren af Real Men Real Style , velkommen til min YouTube-kanal. Nu spørger du sandsynligvis\nOpdateret og stadig GRATIS - 7 dødbringende stil synder 47 sider E-bog\nHver dag får jeg en e-mail eller to, der læser sådan her ... 'Antonio - mange tak for den gratis e-bog. Jeg kan ikke tro, at du giver væk så godt indhold, der er pakket let i et dokument. Seriøst - det er en fantastisk ressource. ' Jeg må indrømme - jeg ELSKER disse e-mails. Det er meget\nEfter en 20 mil march i sneen får en mand forfrysninger i hænderne. En baseballspiller mister grebet om sin bat midt i svinget og slår sin holdkammerat ud. Hvad har disse mænd til fælles? Ingen handsker! Man ville have ydet beskyttelse. Den anden funktion. Handsker har tjent et formål med\nTips til mænds stil - Hvordan man klæder sig afslappet og stadig ser skarp ud - 4 Retningslinjer for herretøj Herretøjstips - Hvordan man klæder sig afslappet og ser skarp ud - 4 Retningslinjer for herretøj Herretøjsråd fra ekspert RAW Transcript Dress Casual kjole Sharp 4 stiltips (0:00: 00.0) Hej jeg er Antonio Cente\n5 fordele ved at have skræddersyet tøj | Hvorfor skræddersyet tøj er fantastisk\nFordelene ved at have skræddersyet tøj sammenlignet med tøj uden for rack. Hvorfor skal du overveje skræddersyede varer i stedet for deres modparter i butikkerne.\nHvordan man stadig ser skarp ud, når man er mere af den kunstneriske eller kreative type fyr.\ntips til forhandlingsevner


Køb Film PE 30cmx300m *nonpvc* – 246.75 kr.\n246.75 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Film PE 30cmx300m *nonpvc*\nTemmelig mange online butikker yder nu alverdens leveringsmuligheder. En af de populære er efterhånden at få bragt ordren til en pakkeshop, og så kan du blot hente din bestilling når du har tid. Den er jo ultra ukompliceret, samt desuden tilmed den mindst kostelige leveringsversion ved køb af Film PE 30cmx300m *nonpvc*.\nDu kan også prøve at få produkterne sendt til din lejlighed eller til din arbejdsplads. Metoden viser sig somme tider en anelse dyrere, men tillige ualmindeligt uproblematisk. Den mest letkøbte mulighed for fragt vil dog til enhver tid være selv at hente pakken, som dog beroer på at du befinder dig i nærheden af e-butikkens bopæl.\nAntal dages levering på Køkken og Catering / Film og alu-folie er naturligvis ret så væsentlig om vi har brug for produkterne med det samme, og af den grund er det virkelig essentielt at du studerer leveringstidspunktet for det relevante produkt.\nStørstedelen af internet handler garanterer dag-til-dag fragt på en lang række varer, eksempelvis Film PE 30cmx300m *nonpvc*, men det betinges af at bestillingen fuldbyrdes inden et aftalt klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få bestillingen ordnet før medarbejderne har fri.\nVisse butikker på nettet sikrer fragtfri levering, men for det meste kun når du shopper for en bestemt pris. I øvrigt burde man snuppe den prisbilligste løsning til levering, hvilket i de fleste tilfælde – hvad end man bor ved Fredericia, Aabenraa eller Støvring – er at få dem til at køre dine varer til et udleveringssted.\nDet er ret så let for folk at analysere priser fra diverse internet foretagender, og altså har langt de fleste e-shops været nødt til at presse priserne på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, men ligeledes til damer og herrer – markant, og endda nogle gange præstere portofri levering.\nDerfor kan det immervæk være lønnende at sammenholde nogle online forretninger efter rabatkoder på Film PE 30cmx300m *nonpvc* forinden du køber, sådan at man er på den sikre side med at indhente den laveste pris.\nDu må trods alt være opmærksom på, at i tilfælde af at en internet butik udlover bedst i test varer for en salgspris som er besynderligt god, så bør det undertiden være et signal om en bedragerisk internet forhandler. Bestillinger med kort er heldigvis en del af en lovbestemmelse, der skærmer kunden imod svindlende e-shops.\nVi slår generelt et slag for kortkøb eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du benytte et tilbud som eksempelvis ViaBill, forudsat du har til hensigt at afbetale prisen over flere uger.\nFør nogen shopper hos en webbutik kan de for at være på den sikre side gøre sig bekendt med indholdet af webshoppens forretningsvilkår, det er dog almindeligvis et omfattende arbejde.\nEn anden mulighed kan derfor være at se om e-handlen er verificeret af e-mærket, grundet at det burde være et fingerpeg om at online forretningen retter sig efter de danske love, samt at online shoppen af og til overvåges af fagfolk der er inde i de gældende love. Desuden tilbydes du lejlighed til en hjælpende hånd, såfremt du skulle få problemstillinger som følge af din ordre.\nI øvrigt stiller vi forslag om at du er hensynstagende til de mest basale bestemmelser der har indvirkning på transaktionen, til eksempel den ombytningspolitik internet firmaet har. Derfor er det samtidig vigtigt, at man permanent gemmer sin e-mail kvittering, så man altid kan bekræfte bestillingen af Film PE 30cmx300m *nonpvc*, hvad end man efterspørger produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot indebærer uden sammenligning solide løsninger til at fortolke en hel del tidligere brugeres kritik og derved slår vi et slag for, at du iagttager internet virksomhedens bedømmelser af Film PE 30cmx300m *nonpvc* forinden du placerer din ordre.\nFacebook frembyder også tilpas belejlige genveje til at få indtryk af online butikkens pålidelighed. Tilmed ser vi en række forretninger på nettet hvor det er muligt at levere en vurdering af deres købsoplevelse, som tillige burde bruges til at afveje kundetilfredsheden.\nVores website finansieres af reklameindtægter. Vi har faste samarbejder med en række internet foretagender derved at vi promoverer butikkernes varer, og opnår kommission når de brugere vi sender videre fuldfører en bestilling.\nInformationer angående varer og internet foretagender understøttes tit, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der eventuelt er foretaget siden sidste opdatering af websitets oplysninger.


BOGBROKKEN: Christian Haun: Hans Broges Bakker, 2007\nI min jagt på kontrafaktiske romaner faldt jeg for noget tid siden over Christian Hauns Hans Broges Bakker fra 2007.Det kontrafaktiske plot består i, at Tyskland under anden verdenskrig kom først til atombomben og lavede deres Hiroshima ved at udslette Plymouth, hvorefter England overgav sig, og USA og Rusland indgik våbenhvile. Nu er det 1979 og i den tyske lydstat Danmark hersker unge bøller fra Nationalsocialistisk Ungdom, der sammen med politi og sikkerhedstjenester opretholder et skarpt overvåget diktatur.\nDen unge Snorre lader sig inspirere af forfatteren Øystein Vigs ideer i hans oprørsskrift Et frit Europa og venter nu på det kommende opgør, skarpt fulgt af de to politifolk Bertel og Landsberg. Han får vennen Sebastian trukket ind i historien, og det udvikler sig til et noget mareridtsagtigt opgør - ikke mindst et opgør med hele historiens præmisser.\nEr Hans Broges Bakker så værd at læse? Næh, ikke rigtigt. Christian Haun gør nogle gode forsøg på at gøre den kontrafaktiske scene troværdig, men det er slet ikke nok. Jeg kan ikke virkelig forestille mig det verdens- og Danmarksbillede, som Haun prøver at tegne andet end i nogle småglimt. I stedet for at nøje med halvandet hundrede sider, burde forfatteren nok have kommet hundrede sider oveni, som han brugt til at få læseren til at se det nazificerede samfund for sig.\nDesuden synes jeg, at bogens afslutningsvise opgør med sig selv bliver til en omgang pseudo-meta-plidder-pladder, der mere har karakter af studenterøvelse end af velfungerende romanhåndværk.\n(Gyldendal, 156 sider. Udgivet 2. april 2007)\nLæs anmeldelser fra LitteraturNu og Sentura\nIndsendt af Michael Krarup kl. 16:58\nEtiketter: 1970-1979, Anmeldelse, Danmark, Dansk litteratur, Forfattere, Kontrafaktion, Nazisme, Roman, Samfundsforhold, Satire, Skrevet 2000-2009, Aarhus\nJanus Andersen 17 december, 2013 17:15\nDu har forhåbentlig set denne med kontrafaktiske bøger på dansk: http://uchronia.net/bib.cgi/foreign.html?id=Danish\nAng. Hans Broges bakker - Jeg kan personligt gode lidt, at han beskriver baggrunden, som han gør. Et par ekstra hundrede sider med universbeskrivelse og ingen handling ville have virket kvælende, synes jeg.\nMen jeg er nok lidt enig i, at slutningen er noget rod.\nMichael Krarup 18 december, 2013 17:40\nTak for tippet! Den liste vil jeg se nærmere på sammen med søgesystemet på mit bibliotek.


HØJ’s 1. divisions træner gør status efter første halvdel af sæsonen - HØJ Elitehåndbold\nHØJ’s 1. divisions træner gør status efter første halvdel af sæsonen\nCheftræner, Jesper Fredin, mener ikke, at holdet kun skal evalueres efter resultater, men også efter præstationer, da det er præstationerne, man kan forbedre og arbejde videre på.\nHØJ’s 1. divisions herrer er halvejs inde i sæsonen, og vi har derfor interviewet cheftræner Jesper Fredin om holdets resultater, præstationer og oplevelser.\nEfter første halvdel af sæsonen ligger herrerne på en foreløbig 8. plads i 1. division, hvor de efter 13 kampe har fået ligeså mange point.\nJesper Fredin, hvad synes du om holdets præstationer og resultater indtil videre i sæsonen?\n”Den korte evaluering efter 13 point i 13 kampe er, at første halvdel er godkendt. I denne sæson startede vi ud med et kampprogram, hvor vi skulle møde mange af de hold, der forventeligt ville ende under top-7 i sæsonen, dog lige bortset fra Ajax. Det betød, at vores november og december måned stod på rigtig vanskelige opgaver. Vi vidste derfor, at vi skulle være knivskarpe fra sæsonstart, hvilket lykkedes med 9 point i de første 5 kampe”.\nKan du uddybe, hvordan du ser holdets resultater – måske i forhold til de øvrige hold i rækken?\n”1. division i år er en mærkværdig række, der er svær at spå om, og vores resultater er ikke anderledes. Vi har haft fantastiske kampe, hvor vi har leveret på et utrolig højt niveau. Vi formåede bl.a. en hjemmesejr mod topholdet TM Tønder (36-34), og med en skadesramt trup vandt vi alligevel over Odder på udebane (27-30), hvor vi leverede en flot kollektiv mandfolkepræstation. Men omvendt har vi desværre også haft kampe, hvor vi ikke leverede godkendte præstationer. Eksempelvis i hjemmenederlaget mod Randers, i en kamp hvor defensiven aldrig ramte niveau og ude mod HEI, der var en kollektiv kollaps. Men resultater er resultater, som vi ikke kan ændre på nu, og i min optik er det vanskeligt og uinteressant udelukkende at evaluere på resultater og placering i rækken”.\nHvis ikke det er resultaterne, vi skal kigge på, hvad skal vi så kigge på?\n”Resultater er ofte det man bliver målt på i håndbold, men for at kunne bruge vores midtvejsevaluering er det meget mere brugbart og interessant at evaluere og fokusere på vores præstationer. For mig som træner er præstationsanalysen meget vigtig for, at vi kan forbedre os som hold. Vi skal vide, hvad vi skal træne for at udvikle os optimalt”.\nOg hvad siger jeres præstationsanalyse?\n”Den siger eksempelvis, at vi i de første 13 kampe, scorede på 45,1% af vores angreb, dvs. 329 mål på 729 boldbesiddelser. Det er det syvende bedste angreb i rækken og er særlig godkendt, når vi ydermere har tilkæmpet os 42 straffekast, hvilker er næst flest i rækken. Til sammenligning scorede vi sidste år på 43,2% af vores angreb og tilkæmpede os kun 27 straffekast” forklarer Fredin.\n”Den mest i øjenfaldende ændring på præstationen, fra halvvejs i sidste sæson til halvvejs i denne sæson, er antallet af tekniske fejl. I sidste sæson var vi det hold, der lavede næst flesttekniske fejl med en fejlprocent på 20,8 % i vores angreb – hver femte angreb endte altså med en teknisk fejl. Til sammenligning har vi forbedret den del af spillet markant og er i denne sæson det hold, der har næstfærresttekniske fejl med en fejlprocent på 13,6 %”.\nSå du er tilfreds med holdets foreløbige præstation?\n”Ja – alt i alt er første halvdel af sæsonen godkendt”.\nHvad er dine og holdets forventninger til anden halvdel af sæsonen?\n”Vi havde inden sæsonstart skiftet ud på flere væsentlige positioner og har ganske naturligt skulle bruge tid på at lære hinanden at kende. Med det har vi forhåbning, tro og forventning om, at vi kan udvikle os og blive endnu dygtigere i anden halvdel af sæsonen, og de endnu bedre præstationer skulle så meget gerne smitte af også på resultaterne”, slutter Fredin af.\n1.divisionsholdet spiller ude mod Stoholm i weekenden og hjemme i Jyllingehallen mod HC Odense lørdag den 19. januar kl. 15.


Næstkommanderende har forladt broen – Flasch\nGodt nok kendte jeg ikke Leonard Nimoy personligt, men da jeg fik beskeden om at han var død i går, kunne jeg ikke lade være med at føle det var en jeg kendte, der lige var død. Som næstkommanderende Mr. Spock på rumskibet Enterprise, var han han den ene trediedel af trekløveret Kirk, Spock og McCoy – den impulsive chef, den rationelle videnskabsmand og den humanistiske læge. Javist var det ikke verdensklasse skuespil de præsterede, men de blev et med de roller de havde i serien og gjorde at selv de dårligste manuskripter blev piftet lidt op. Jeg ved ikke hvilken af de tre jeg holdt mest af som karakter, men Kirk talte til min skepsis overfor autoriteter, McCoy til min menneskelighed, mens Spock var den indre videnskabsmand jeg har haft i mig siden barndommnen.\nMit første møde med Star Trek var på tysk tv. Dansk stats-tv har aldrig rigtig brudt sig om science fiction. Det var med tyske stemmer, som jeg ikke tror fik ramt de originale særligt godt. Da jeg mange år senere fik set Star Trek på en dansk reklamekanal, var det med Mr. Spocks meget karakteriske stemme, der osede af autoritet og logik. For mig har det aldrig været på tale at sætte nogen af de senere serier over den oprindelige tre-sæsons Star Trek. Der kom nye skuespillere til, hvoraf flere var bedre end dem på den oprindelige serie, og der kom bedre effekter. Men Roddenberrys oprindelige ide blev aldrig overgået, de bedste af historierne står stadig for mig som det bedste Star Trek præsterede, og man fandt aldrig en lige så god trio af hovedpersoner til at formidle historierne. Og i særdeleshed blev fiktionens teknologi og naturvidenskab, som regel formidlet af Mr. Spock, aldrig overgået. Det var mere af det samme, og de bedste af historierne gik fra at være intelligent science fiction, til at være space opera eller endda soap opera.\nDa jeg blev ældre, fandt jeg ud af at Mr. Spock faktisk havde en skuespiller indeni ved navn Leonard Nimoy. Nimoy havde ikke nogen speciel bemærkelsesværdig karriere som skuespiller. I satire-serien “Spitting Image” er der et afsnit (“1987 American Movie Awards”), hvor Nimoy/Spock prøver at snyde sig til en filmpris, hvilket viser hvad man mente om Nimoys skuespiltalent dengang. Men ganske sent i karrieren vandt han faktisk nogle priser for sin rolle i de seneste Star Trek film og for en birolle i tv-serien “Fringe”. Nimoy havde ganske mange roller i forskellige andre tv-serier, for eksempel overtog han en af hovedrollerne i “Mission Impossible”, da Martin Landau forlod serien. Ellers var det Star Trek, der fyldte en god del af Nimoys karriere, hvor han var med i alle spillefilmene med den gamle besætning, inklusiv en birolle i de helt nye film, hvor der kom andre skuespillere i hovedrollerne. Han var også instruktør på to af filmene, den ikke så vellykkede “The search for Spock” og den ganske underholdende “The Voyage Home”.\nLeonard Nimoys “Spock” blev et ikon som både science fiction-karakter og for rationel tankegang. Hvor Nimoy måtte bukke under for den forfærdelige sygdom KOL, som han vistnok havde pådraget sig i de år han var ryger, står Spock tilbage med sit budskab til os alle: “Live long and prosper”: