Forhandlinger - EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) - Bekæmpelse af hjerte-karsygdomme (forhandling) - Mandag den 9. juli 2007\nForløb for dokumenter : Vælg...A6-0184/2007O-0033/2007B6-0277/2007\n16. EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) - Bekæmpelse af hjerte-karsygdomme (forhandling)\n- indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) (16369/2/2006 - C6-0100/2007 - 2005/0042(COD)) (Ordfører: Antonios Trakatellis) (A6-0184/2007) og\n- mundtlig forespørgsel af Miroslav Ouzký for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed til Kommissionen om foranstaltninger til bekæmpelse af hjerte-karsygdomme (O-0033/2007 - B6-0134/2007).\nAntonios Trakatellis (PPE-DE), ordfører. - (EL) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg opfordrer Dem til at være meget opmærksom på sundhedsspørgsmålet, som må ses ikke bare som et værdifuldt gode og en indikator for social velstand, men også som et investeringsskabende parameter.\nDenne model er særligt indlysende inden for forebyggelse, som dette program især fokuserer på, for forebyggelse sænker sygeligheden og reducerer dermed udgifterne til behandling og indlæggelser. Der er ingen grund til at analysere de gavnlige resultater af en sådan udvikling for forsikringsselskaberne og dermed de offentlige finanser.\nHvis man forbedrer befolkningens helbred, medfører det uden tvivl fremskridt, styrker borgerne ved at sikre dem et længere, bedre og mere produktivt liv og skaber dermed forudsætningen for økonomisk velstand. Ved at begrænse antallet af spildte mandetimer er forebyggelse også med til at øge arbejdsstyrkens produktivitet og beskæftigelsesevne, to indikatorer, som er i tråd med Lissabon-processen.\nForebyggelse er derfor det centrale element i en revideret, effektivitetsorienteret sundhedspolitik og et oplagt handlingsområde for et EU-program. Derfor har EU brug for sit andet folkesundhedsprogram - fordi vi i fællesskab må forsvare os mod de helbredsrisici, som har vist sig så dramatisk, med muligheden for en influenzapandemi og med fugleinfluenzapandemien, og det er et af programmets mål.\nVi må i fællesskab fremme en sund livsstil for vores børn med en ordentlig kost i et samfund uden røg og stress og med ordentlige generelle samfundsøkonomiske forhold, som har stor betydning for helbredet, og det er et af programmets mål.\nVi må kæmpe i fællesskab for at mindske sygeligheden og dødeligheden af alvorlige sygdomme, som ødelægger kroppen og hjernen, og det er et af programmets mål.\nVi må anbefale, at bedre medicinsk behandling, som ikke bare er den mest effektive måde at bekæmpe sygdom på, men også begrænser yderligere helbredstab, skal være tilgængelig for alle, både dem der arbejder inden for sundhedserhvervene og for almindelige borgere, og det er et af programmets mål.\nDet er især vigtigt at sammenligne data om bakteriers resistens over for antibiotika, som i øjeblikket hærger Europas hospitaler. Det er særligt vigtigt også at være opmærksom på miljøfaktorers indflydelse på helbredet. Det er også yderst vigtigt, at vi sammenligner data og udvikler strategier omkring patientmobilitet.\nJeg kunne blive ved med at beskrive alle programmets mål et for et. Det tror jeg ikke er nødvendigt, for vi ved alle, at vi må handle i fællesskab og på europæisk niveau, samtidig med at vi giver medlemsstaterne mulighed for at øge deres effektivitet på sundhedsområdet. Dette er det andet program, som skal gælde i årene 2008-2013. Det er bedre, mere omfattende og mere ambitiøst, og det er kendetegnet af en integreret forståelse af såvel sundhed som midler, mekanismer og metoder til at bekæmpe sundhedsproblemer.\nDet vil bidrage til konvergensen og integrationen i EU, som vi ikke kun skal se på i forbindelse med økonomisk politik eller udenrigspolitik, men også i forbindelse med områder som uddannelse og sundhed, for det er her, det europæiske samfunds væv af stabilitet og velstand virkelig skabes.\nEn så ambitiøs plan, som både er yderst gavnlig ikke blot for sundheden, men også for EU's økonomi, kræver investeringer, som vil give et eksponentielt afkast, for det vil betyde en markant reduktion af sundhedsudgifterne i medlemsstaterne.\nDesværre beskar Rådet i december EU's budget voldsomt, og det gik særligt hårdt ud over visse programmer, herunder dette program. Man må spørge, hvordan vi skal gøre fremskridt på den vanskelige vej til europæisk integration, når de programmer, som grundlæggende bygger og skaber fremtidens europæiske samfund, bliver udsat for store nedskæringer.\nDen gode nyhed er, at Rådet, Kommissionen og Parlamentet har forstået nødvendigheden af passende finansiering til sundhedsprogrammet, og jeg tror, at den ordning, der er opnået i uofficielle samtaler vil give mulighed for en passende finansiering inde for rammerne af reglerne for EU's budget.\nJeg opfordrer medlemmerne til at stemme for disse aftalte ændringsforslag, som er forhandlet i uofficelle drøftelser.\nMiroslav Ouzký (PPE-DE), spørger. - (CS) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne udtrykke min støtte til hr. Trakatellis' bemærkninger om hjerte-karsygdomme. I mit spørgsmål til Kommissionen fokuserede jeg på et velkendt emne, nemlig hjerte-karsygdommenes alvor. Disse sygdomme dræber næsten to millioner mennesker årligt, bare i EU. Det er en velkendt og accepteret kendsgerning. Allerede i 2004 anerkendte Rådet vigtigheden af at komme med afgørende løsninger på problemet med hjerte-karsygdomme. Der er sket et usædvanligt medicinsk fremskridt på området i det sidste 10-15 år. Problemet er imidlertid de dramatisk stigende udgifter. For at illustrere dette fortæller jeg altid under debatter de tjekkiske borgere - og jeg vil gerne understrege det i Parlamentet - at behandlingen af en blodprop i hjerte for 15 år siden med datidens metoder kostede omkring 20 euro om dagen, men efter indførelsen af streptokinase steg udgifterne til 1.000 euro pr. behandling. I dag, med fremskridtene inden for stent og akut kateterisering, er udgifterne steget til 10.000 euro for en enkelt behandling. Udgifterne er med andre ord steget enormt. På den anden side er der sket en enorm vækst i viften af muligheder for at behandle et stort antal patienter, som tidligere måtte lide og dø. I dag kan patienter med blodprop i hjertet, hvis de bliver behandlet hurtigt og rigtigt, tage hjem samme dag og gå på arbejde igen efter et par dage. De penge, vi bruger, tjenes derfor ind igen senere.\nEt andet problem er de forskelle, der er, ikke bare mellem de forskellige medlemsstater, men også inden for de enkelte lande. En undersøgelse i Tjekkiet har vist, at dødeligheden af hjerte-karsygdomme stiger alt efter, hvor langt patienten bor fra hospitalet. Her er der enorme forskelle inden for EU, og vi foreslår en vej til en mere systematisk løsning. Selv om jeg ikke ønsker at gå imod subsidiaritetsprincippet og træde de nationale regeringer over tæerne, så vil jeg gerne spørge Kommissionen, hvordan den vil få iværksat en udveksling af informationer og erfaringer, for vi har bestemt ressourcerne til det, og det er en af de måder, hvorpå vi kan gøre store fremskridt på dette område. Hvad vil Kommissionen gøre for at mindske den økonomiske byrde og effekten af hjerte-karsygdomme på medlemsstaternes økonomi? Hvilke finansieringsmuligheder kan Kommissionen anbefale? I et af de ændringsforslag, jeg har stillet i dag, efterlyser jeg en undersøgelse af muligheden for at massedistribuere offentlige defibrillatorer. Vi ved, at dette har vist sig at være yderst effektivt i Japan, og jeg har også hørt om, at man gør defibrillatorer tilgængelige på offentlige steder i en række andre lande, herunder USA. Jeg ved godt, at det er en meget dyr mulighed, og at modstanderne af en så ukritisk model ville mene, at der er behov for en vis forsigtighed. Men denne model vil redde liv i mange tilfælde, før ambulancen når frem. Derfor vil jeg gerne høre Kommissionens svar på dette tillægsspørgsmål.\nMarkos Kyprianou, medlem af Kommissionen. - (EL) Hr. formand! Jeg vil gerne indlede med at udtrykke min varmeste tak til alle medlemmerne for den interesse, de har vist Kommissionens forslag om vedtagelse af andet EF-handlingsprogram om sundhed.\nJeg vil især gerne takke ordføreren, hr. Trakatellis, og skyggeordførerne for deres arbejde, som jeg er sikker på vil give os mulighed for at nå til enighed i andenbehandlingen.\nVi har i dag et generelt kompromis, som er resultatet af en række meget positive uofficielle kontakter mellem de tre institutioner. Kompromisændringsforslaget styrker teksten inden for adskillige sektorer, som er særligt vigtige for Parlamentet, f.eks. opfølgning på fællesskabsinitiativer om kræft og den mere præcise formulering om handling for miljøet og sundheden.\nMed hensyn til budgettet, som vi også har diskuteret tidligere, var der desværre meget begrænset albuerum, og Kommissionen er bundet af de aftalte finansielle overslag.\nIkke desto mindre vil der i henhold til teksten fra trepartserklæringen blive taget højde for programmets særlige behov under den årlige budgetprocedure. Desuden vil den foreliggende tekst skabe et lovgrundlag, som vil sikre en mere effektiv fordeling af ressourcerne til at opnå programmets mål.\nDer er næppe nogen, der er i tvivl om, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen har gjort en stor indsats for at nå et acceptabelt kompromis. Jeg håber virkelig, at afstemningen vil være et udtryk for denne positive og konstruktive situation, så vi kan begynde at finansiere planer i forbindelse med vigtige nye offentlige sundhedssektorer fra 1. januar 2008.\nJeg vil nu gerne på baggrund af hr. Ouzkýs spørgsmål gå videre til et mere specifikt aspekt af folkesundheden og et af de mest alvorlige problemer - jeg tænker på hjerte-karsygdommene, som virkelig er en af de vigtigste årsager til tidlig død og handicap for EU's borgere.\nÅrsagerne og risikofaktorerne er velkendte - det er bl.a. rygning, dårlig kost og fedme, manglende motion og for stort alkoholforbrug.\nJeg ved, at Parlamentet er særligt interesseret i denne sektor, og at Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed vil fremlægge et beslutningsforslag om hjerte-karsygdomme for plenarforsamlingen.\nSom De ved, lægger Kommissionen stor vægt på forebyggelse. Inden for de begrænsede ressourcer, vi har til rådighed, og inden for den kompetencebalance, der er fastsat i traktaten, lægger vi særlig vægt på og gør en ganske stor indsats for forebyggelse. Det gør vi også, når det gælder rygning, og De kender alle Help-strategien, som også er blevet vel modtaget i Parlamentet, de forskellige love og den grønbog, vi har vedtaget om at forbyde rygning på offentlige steder, og jeg venter spændt på Europa-Parlamentets mening og holdning.\nMed hensyn til kosten udsendte vi for ganske nylig, i maj, en hvidbog om kost og fedme, og som De ved, er vi allerede i færd med at anvende og gennemføre alkoholstrategien, begyndende med alkohol- og helbredsforummet, i samarbejde med ngo'er og private organisationer, som arbejder med bekæmpelse af dette nye problem.\nGennem offentlige sundhedsprogrammer støtter Kommissionen aktiviteter og netværk i forbindelse med hjerte-karsygdomme, herunder et omfattende katalog over data om hjerte-karsygdomme i medlemsstaterne og udvikling af indikatorer for at overvåge hjerte-karsygdomme.\nOprettelse af referencecentre, udveksling af bedste praksis, bekæmpelse af de uligheder, der desværre findes inden for EU - ikke bare mellem de forskellige stater, men også inden for de enkelte stater - er de mål, som det nye program tager fat på.\nJeg må imidlertid for nøjagtighedens skyld understrege, at vi kun stiller muligheder til rådighed; de skal bruges af medlemsstaterne, som har ansvaret for at levere sundhedsydelser.\nMed hensyn til forskningen (fordi spørgsmålet også henviser til forskning) har EU stillet over 100 millioner euro til rådighed til forskning i hjerte-karsygdomme gennem det sjette forskningsrammeprogram. Disse sygdomme er stadig højt prioriteret inden for sundhedsforskning under det syvende forskningsrammeprogram, som startede i år. Der er derfor mulighed for at fortsætte forskningen inden for denne sektor under det syvende rammeprogram.\nJeg vil ikke komme nærmere ind på det europæiske charter om hjertesundhed, for der har været afholdt et arrangement og en debat om dette emne i Parlamentet, og vi husker alle præsentationen i Bruxelles i sidste måned. Dette omfattende dokument er imidlertid vigtigt, for det forener alle de organer, som kan bidrage til at bekæmpe dette problem, og det er naturligvis sikret af det offentlige sundhedsprogram.\nDer vil være flere aktioner til bekæmpelse af de afgørende faktorer, som forårsager hjerte-karsygdomme og uligheder på sundhedsområdet, at finde i EU's nye sundhedsstrategi, som jeg håber - og er sikker på - vil blive vedtaget senere, inden udgangen af dette år.\nMed hensyn til den finansielle del - for det er også vigtigt - er der en europæisk udviklingsfond for udviklingslandene, hvor Kommissionen reagerer på de prioriteringer, som landene selv foretager i en dialog, og sundhedssektoren er naturligvis prioriteret højt.\nDet samme gælder for strukturfondene, som findes i EU for medlemsstaterne, og som kan bruges til sundhed i endnu videre omfang i denne periode end i den foregående periode, men der er stadig behov for, at medlemsstaterne selv prioriterer sundheden i forbindelse med anvendelsen af midlerne.\nVi stiller muligheder til rådighed, og det betyder, at jeg ikke vil undlade at tage spørgsmålet op over for sundhedsministrene, hver gang vi mødes, og i sidste ende vil beslutningen blive taget kollektivt af medlemsstaternes regeringer. Jeg råder og opfordrer medlemsstaterne til at bruge strukturfondene på sundhedssektoren, men jeg må sige, at der stadig er mulighed for forbedringer.\nDet er imidlertid også en prioritet at styrke de nationale sundhedssystemer, som giver mulighed for at forvalte de offentlige sundhedsprioriteter, hvilket ikke kun omfatter smitsomme sygdomme, som selvfølgelig er den første og indlysende trussel, men også ikkesmitsomme, og her håber jeg, at jeg vil få Parlamentets støtte og samarbejde.\nJohn Bowis, for PPE-DE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Der er ingen velstand uden sundhed. Det er temaet for denne debat, og det underordnede tema er, at vi både skal pleje og helbrede, men også forhindre dårligt helbred og fremme godt helbred. Kommissæren erkender dette og har, som vores ordfører har sagt, fremlagt et ambitiøst program, men budgettet blev brutalt nedskåret med to tredjedele. Så det er klart, at vi må gøre det bedre med budgetterne i fremtiden. Det er klart, at vi må bruge vores begrænsede ressourcer nu på en fornuftig måde. Det er klart, at vi må koncentrere os om de ikkesmitsomme sygdomme, der forårsager 86 % af dødsfaldene i Europa og ødelægger liv og familier - hjerte-kar-sygdomme, kræft, psykiske sygdomme, diabetes, og problemer med åndedræt og bevægelsesapparat. Det har naturligvis forbindelse til det beslutningsforslag, De har fået forelagt: 42 % af dødsfaldene i EU kommer fra problemer med hjerte-kar-sygdomme.\nVi må lægge særlig vægt på livsstil. Ca. 80 % af hjertetilfælde, slagtilfælde og sukkersyge, og ca. 40 % af kræfttilfælde kunne undgås ved at ændre livsstil og eliminere de risici, der kommer af en dårlig livsstil. Vi vil komme til at få brug for oplysning eller lovgivning om rygning, narkotika, alkohol, salt, mættede fedtsyrer og transfedtsyrer, mangel på motion såvel som ting såsom håndtering af stress og alle årsagerne til forhøjet blodtryk. Vi må have fællesskab mellem mennesker, regeringer og sundhedstjenester og arbejdsgivere. Og vi har brug for idéer som den om hjertestarteren som min kollega henviste til.\nJeg kunne slutte med at sige, at vejen til helvede ofte siges at være brolagt med gode hensigter, men undersøgelser af tilfælde af forbedret sundhed viser, at hvis gode hensigter bliver omsat til handling, som i Nordkarelen, så kan vejen føre ikke til helvede, men til helbredelse.\nLinda McAvan, for PSE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Først vil jeg gerne takke hr. Trakatellis for hans glimrende arbejde med i dag at skaffe enighed om en pakke ændringsforslag vedrørende programmet for folkesundhed.\nDet har ikke været let. Vi har haft masser af møder i løbet af de seneste måneder, men endelig har vi fået en pakke, som Den Socialdemokratiske Gruppe hilser velkommen. Vi glæder os over det meget klare engagement i at tage fat på ulighederne på sundhedsområdet, der indeholdes i denne pakke. Vi glæder os, som hr. Bowis har sagt, over initiativet mod de større sygdomme, som er de største dræbere i Europa.\nVi vil gerne se bedre udnyttelse af referencecentrene i hele Europa, og vi er også glade for, at ngo'er og patientforeninger får bedre adgang til finansiering takket være dette program, der vil betone de bredere miljømæssige faktorer, som er afgørende for helbredelse. Vi ved alle, at miljøproblemer skader helbredet, og det vil vi gerne have gjort noget ved.\nSom de tidligere talere finder jeg det beklageligt, at vi har fået et lavere budget, end vi havde troet, men som Kommissionen har sagt ved mange lejligheder, er der andre rammeprogrammer, hvorunder sundheden kan undersøges, så det er ikke de eneste penge, der står til rådighed for forskning på sundhedsområdet i EU.\nJeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på ændringsforslag 19, som Den Socialdemokratiske Gruppe har stillet isoleret fra pakken. I punkt 14 taler vi om at forøge de leveår, hvor man er rask, og vi ønsker at slette ordene "også kaldet forventet levetid uden funktionssvigt". Vi har fået mange henvendelser fra handicaporganisationer, der understreger, at man godt kan have et handicap og alligevel være rask, og at denne terminologi derfor synes at antyde, at hvis man er handicappet, er man automatisk ikke rask. Derfor vil vi gerne have, at Kommissionen og Rådet skal se på det, når de ser på dokumentets endelige ordlyd.\nEndelig vil jeg gerne give udtryk for min tak, også til forhandlingsdelegationen fra det tyske formandskab, der har hjulpet os med at nå til enighed i dag, og har medtaget så mange af vores ændringsforslag her fra Parlamentet fra førstebehandling. Jeg ser frem til at få programmet gjort færdigt og sat i gang til tiden næste år. Det er, hvad alle ønsker på dette stadium, og det er grunden til, at vi har været parat til at gå på kompromis vedrørende budgettet, men vi er glade for indholdet.\nMarios Matsakis, for ALDE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne komplimentere ordføreren for hans glimrende betænkning. Professor Trakatellis har brugt mange år på at beskæftige sig med sundhedsspørgsmål, både som kliniker og politiker. Derfor kender han indholdet i denne betænkning meget nøje, og det er derfor ikke overraskende, at han har taget fat på spørgsmålet med både effektivitet og visdom. De fleste af os er enige i ordførerens opfattelse af de vigtigste problemer, der bliver nævnt i denne betænkning. Et af de vigtigste af disse er problemet med uligheder på sundhedsområdet. Sådanne uligheder forekommer ikke bare mellem de forskellige medlemsstater, men også inden for de enkelte medlemsstater. De kan være særdeles omfattende, og i mange tilfælde findes sådanne forskelle inden for hele sundhedsområdet fra forebyggelse og diagnose til behandling. Det er velkendt ikke blot blandt professionelle inden for sundhedsområdet, men også blandt almindelige borgere, at sådanne uoverensstemmelser som oftest gør forskellen mellem liv og død.\nRetten til livet bør ledsages af retten til et godt helbred - ligeligt helbred, ikke én slags helbred for de rige og en anden for de fattige. I et fair og humanistisk samfund som det, vi gerne vil nå i EU's medlemsstater, bør alle borgere være lige, når det gælder sundhedspleje. Jeg er helt enig med ordføreren i, at dette spørgsmål bør være et overordnet formål med sundhedsprogrammet, og jeg er sikker på, at kommissæren også er enig heri.\nEt andet område, der blev nævnt af ordføreren, og som jeg gerne vil knytte nogle korte kommentarer til, er kræft. Kræft er den næsthyppigste dødsårsag i Europa og i verden i almindelighed, og alligevel er det helt uforståeligt, hvorfor der ikke i vores tid findes noget ordentligt fællesskabssystem til fremme af uhindret samarbejde mellem referencecentre. Og det er skammeligt, at der findes mangler med hensyn til etablering af et generelt register for Europa over de kræftformer, der dækkes af Rådets henstilling om screening for kræft. Ordføreren tager fat på begge disse spørgsmål og mange andre på en god måde og foreslår passende ændringer, som vi fuldt ud støtter.\nAdamos Αdamou, for GUE/NGL-Gruppen. - (EL) Hr. kommissær! Vi må virkelig ønske ordføreren, professor Trakatellis, tillykke med dagens kompromis. Jeg vil imidlertid tale om det økonomiske problem, for som vi alle ved, stod den største strid mellem Parlamentet og Rådet fra begyndelsen om budgettet til at støtte denne politik.\nKompromiset mellem medlemsstaterne i december 2005 om de nye finansielle overslag for 2007-2013 medførte, at midlerne til mange politikområder kom til at ligge på et langt lavere niveau end oprindeligt foreslået af Kommissionen. Et af de politikområder, som blev skåret mest ned, var folkesundheden, og det største offer var sundhedsprogrammet.\nKonsekvenserne af forhandlingerne mellem Kommissionen og Rådet var meget uheldigt, når det gælder den økonomiske støtte til handlingsprogrammet. Budgettet blev skåret ned til 365,6 millioner euro, et meget lille beløb til et så ambitiøst program.\nIkke desto mindre udforskede ordføreren med hjælp fra skyggeordførerne alle muligheder for at forbedre situationen. I betragtning af den stejle holdning i Rådet accepterede han dog, at albuerummet med hensyn til budgettet var meget begrænset, og han accepterede kompromiset mellem Rådet og Kommissionen.\nSelv om vi naturligvis ikke bryder os om det begrænsede budget til programmet, så glæder vi os over ordførerens anstrengelser for at holde mange af Parlamentets anbefalinger og ændringsforslag intakte og undgå forligsproceduren.\nVi er meget lettede over at se, at ordførerens kompromis omfatter behovet for at mindske uligheden i sundheden og en henvisning til alternativ medicin. Det udelader heller ikke styrkelsen af den grænseoverskridende behandling og patientmobiliteten eller bedre adgang for borgerne til information, som vil sætte dem i stand til bedre at kunne træffe de beslutninger, der er til deres bedste.\nDet er værd at bemærke, at en stor del af budgettet vil gå til ngo'er, som er non-profit-organisationer og uafhængige af industrien, handelen og de foretagender, som specialiserer sig i sundhedsfremme og programmets mål.\nLad os håbe, at det vil være muligt at opfylde de ambitiøse handlinger og forventninger, som vi alle har til dette program, som træder endeligt i kraft i 2008, på trods af det reducerede budget.\nHr. kommissær, jeg vil gerne understrege her, som tidligere talere har anført, at forebyggelse og en hurtig diagnose er meget vigtige faktorer. Vi må investere i denne sektor. De kan ikke forestille Dem, hvor mange liv, vi skal redde, og hvor mange penge, medlemsstaterne vil spare ved at indføre programmer, som er rettet mod denne specifikke sektor, især hjertesygdomme og kræft. De nævnte kræft som den næsthyppigste dødsårsag. Jeg kan forudsige med matematisk nøjagtighed, at om et par år vil kræft være den hyppigste årsag som følge af de fremskridt, der gøres inden for hjerte-karsygdommene.\nHr. kommissær, vi er med Dem, og vi vil støtte Dem i gennemførelsen af programmet.\nUrszula Krupa, for IND/DEM-Gruppen. - (PL) Hr. formand! EF-handlingsprogrammet for sundhed for 2007-2013 havde til formål at lægge en kurs for de europæiske sundhedstjenester. Programmet har imidlertid været omdiskuteret lige fra starten. Det skyldtes ikke kun den manglende klarhed omkring finansieringen, men også andre årsager.\nDe afsatte midler henviser kun til internationale ngo'er, og andre programmer er blevet skåret væk. Ifølge dokumentet skal betydelige beløb på 60 % af Fællesskabets midler og op til 80 % under særlige omstændigheder afsættes til ngo'er på internationalt niveau. Mange af disse organisationers programmer omfatter også politikker, som går ind for abort. I nogle tilfælde er organisationerne aflæggere af medicinalkoncerner.\nDet er også bekymrende, at man vil finansiere laboratorier uden at undersøge, hvilken type forskning de er engageret i. Desværre behandler programmet kun overfladisk adgangen til sundhedstjenester og ældrepleje. Det indeholder ikke bestemmelser om støtte til familierne, bekæmpelse af det moderne samfunds sygdomme eller om højt specialiseret rådgivning.\nProgrammet behandler imidlertid sund kost og en sund livsstil. Spørgsmålet om grænseoverskridende sundhedstjenester er oppe igen, sammen med dets negative indvirkning på visse sundhedssystemer. I betragtning af de begrænsede midler ser det ikke ud til, at dette program kan behandle hele den vifte af problemer, som påvirker de europæiske sundhedstjenester.\nIrena Belohorská (NI). - (SK) Hr. formand! Med hensyn til denne betænkning er jeg enig i alle ordførerens betragtninger.\nUd af et oprindeligt budget på 969 millioner har Kommissionen skåret sundhedsmidlerne ned til 365 millioner. Det gjorde den, selv om Parlamentet ikke mente, at 969 millioner euro var nok og havde forhøjet beløbet til 1,5 milliarder euro. Jeg mener, at denne nedskæring med næsten 60 % er yderst uansvarlig. Det er endnu mere chokerende i den nuværende situation, hvor sundhedssystemerne i Østeuropa er svækket af det store antal udvandrede læger og sygeplejersker, som rejser for at søge arbejde i EU-15. I en situation, hvor andre programmer er blevet beskåret med bare to til fem %, og hvor hver tredje borger i Europa udvikler kræft, mener jeg, at Kommissionen ved at indtage denne holdning gør nar ad og fornedrer patienterne og borgerne i EU. Det er derfor nødvendigt at støtte ordføreren i hans bestræbelser for at få dette lille budget forhøjet med mindst 10 %, dvs. 402 millioner euro, idet loftet over variationer holdes på ikke over 5 %.\nSamtidig bør programmet udtrykkeligt fastslå, at strukturfondene, som De nævnte, hr. kommissær, kan bruges til at finansiere sundhedsprojekter, hvis medlemsstaterne udpeger sundhed som en prioritet i deres nationale programmer. Hidtil har disse midler primært været brugt til at finansiere miljøprojekter eller opbygge infrastruktur, og ikke mange borgere ved, at midlerne også kan bruges til at finansiere modernisering af hospitaler, indkøbe udstyr og uddanne sundhedspersonale.\nJeg er meget positiv over for oprettelsen af europæiske registre for vigtige sygdomme, især kræft, som kan bruges til at indsamle data og fremhæve, at der er forskelle på op til 30 % mellem medlemsstaterne i overlevelsestallene for patienter, som lider af bestemte kræftformer. På basis af en sådan statistik tror jeg, at Kommissionen vil revidere sine prioriteringer på sundhedsområdet og afsætte de nødvendige midler.\nThomas Ulmer, (PPE-DE). - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Emnerne sundhedsprogram og forebyggelse på hjerte-kredsløbsområdet hænger tæt sammen. Først hjertelig tillykke til hr. Trakatellis for hans utrættelige kamp for dette program! Forebyggelse kommer før behandling. Forebyggelse betyder længere liv, bedre liv, bedre livskvalitet, mindre pleje, mindre sygdom, mindre sygdomsudgifter.\nVi ville selvfølgelig gerne have haft flere midler end 20 cent pr. år og indbygger. Men vi er alligevel beskedne og gennemfører mange aktioner for få penge. Vi må imidlertid fokusere på nogle punkter, og her vil jeg klart understrege, at det her drejer sig om forebyggelse og oplysning og ikke om behandling, som i sidste ende er subsidiær og skal ydes af nationalstaterne. Forebyggelse vil sige at forhindre sygdomme, især inden for hjerte-kredsløbssygdomme, hvor det handler om infarkt og apopleksi, inden for tumorsygdomme og årsagerne til dem som i tilfældet lungekræft og rygning, inden for usund levevis som forkert ernæring eller doping inden for sporten, inden for ulykker og forebyggelse af dem samt inden for forskning og statistik, hvor det gælder om at opdage og forstå sygdomme bedre, så der kan udledes retningslinjer for behandlingen på dette grundlag.\nJeg vil også gerne kommentere hr. Ouzkýs mundtlige forespørgsel, og jeg vil også gerne sige tak til ham. Inden for forebyggelse af hjerte-kredsløbssygdomme kan man opnå meget ved at ændre livsstil: bevægelse, sundhed, sport, afbalanceret ernæring og i sidste ende undgåelse af transfedtsyrer. Vi har også brug for et slagkraftigt slogan for hjerte-kredsløbsforebyggelsen, så borgerne ved, hvad det drejer sig om. Måske kunne vi sige: „Save your heart, save your life" eller på dansk: "Uden hjerte kan du ikke leve".\nForebyggelse for 325 millioner euro på fem år er ikke meget. Jeg besøgte i morges en tysk hjerteklinik. Dér havde man på bare et år investeret 200 millioner!\nGlenis Willmott (PSE). - (EN) Hr. formand! Som min gruppes skyggeordfører vedrørende beslutningsforslaget om initiativer til håndtering af hjerte-kar-sygdomme vil jeg gerne helhjertet tilslutte mig dette udmærkede initiativ og takke hr. Ouzký, hr. Andrejevs og hr. Bowis for deres store arbejde. Jeg føler, at jeg kun kan gentage, hvad der står i beslutningsforslaget, og føje min stemme til dem, der opfordrer til, at der gøres noget, samt tilslutte mig de andre, der er nævnt i den mundtlige forespørgsel.\nJeg finder det chokerende, at næsten halvdelen af alle dødsfald i Europa bliver forårsaget af hjerte-kar-sygdomme, og at det er den væsentligste dødsårsag for kvinder i alle europæiske lande. Jeg glæder mig over den specifikke omtale af hjerte-kar-sygdomme i sundhedsprogrammet fra 2008-2013, men jeg er noget skuffet over det stærkt reducerede budget, i betragtning af at hjerte-kar-sygdomme koster landene i EU 169 milliarder euro om året.\nEU har så meget at tilbyde med hensyn til ekstra værdi, der bestemt ville skaffe de penge mange gange igen, der bliver brugt til at bekæmpe det. Ikke desto mindre støtter jeg fuldt ud det kompromis, der er nået, og erkender, at det er nødvendigt at få denne finansiering på plads så hurtigt som muligt. Enhver yderligere forsinkelse af vedtagelsen af programmet bør undgås.\nDer bliver gjort meget på EU-niveau, hvor der kan tilføjes ekstra værdi, og det er af denne grund, at vi har behov for en håndgribelig europæisk strategi vedrørende hjerte-kar-sygdomme, der kan hjælpe medlemsstaterne med at forbedre og koordinere deres forebyggelsesstrategier, udpege dem, der befinder sig i højrisikogrupper, forstærke opmærksomheden, informere offentligheden og fremme udbredelsen af bedste praksis. En del af denne strategi kan udgøres af klare politiske retningslinjer.\nJeg vil gerne slutte med at gentage min støtte til beslutningsforslaget, og jeg opfordrer Kommissionen til ufortøvet at fremlægge en omfattende og sammenhængende strategi for hele EU om hjerte-kar-sygdomme, der medtager Parlamentets forslag.\nJiří Maštálka (GUE/NGL). - (CS) Hr. formand! Jeg vil også gerne lykønske hr. Trakatellis og takke ham for betænkningen og forslagene. Jeg vil også gerne komme med en kommentar eller to. Jeg ønsker ikke at gå i detaljer økonomisk set, for det er allerede gjort. Jeg vil som læge blot gerne pointere, at hvis de økonomiske ressourcer beskæres, vil det fælles program, vi forhandler om, simpelthen få mindre effekt. Jeg er fuldt overbevist om, at sundhedspleje budgetmæssigt set ikke kan være et perifert spørgsmål.\nJeg vil gerne støtte op om ændringsforslag 1, der indeholder forslag til henstillinger fra Rådet, hvad angår nødvendige leveringsmekanismer. Jeg føler, at der er et stort behov herfor, idet vi tit har krævet dokumenter om sundhedspleje eller bekæmpelse af civilisationssygdomme, og vi havde naturligvis ikke de effektive instrumenter, der er nødvendige for at bekæmpe sådanne sygdomme. Det andet ændringsforslag, jeg gerne vil nævne og støtte op om, drejer sig om bevidstgørelse af patienterne. Det er nødvendigt, at patienter er velinformerede. Det er imidlertid ikke kun et spørgsmål om at forbedre adgangen til informationer, men efter min mening også om adgang til informationer af en højere kvalitet. Sådanne informationer kan medvirke til ikke kun at gøre vores borgere mere interesseret i deres eget helbred og i at passe på sig selv, men også at gøre dem mindre påvirkelige af reklamer. Hvad angår reklame, finder jeg, at vi får en enestående lejlighed til at vise vores retfærdighed og ærlighed i spørgsmål som f.eks. alkoholisme, når vi forhandler om de foranstaltninger, der er foreslået i Foglietta-betænkningen til bekæmpelse af alkoholisme. I forbindelse med dette spørgsmål vil vi helt sikkert fremsætte ændringsforslag angående reklame for alkoholprodukter.\nJeg vil gerne have lov til at udtrykke min støtte til hr. Ouzkýs initiativ i forbindelse med hans spørgsmål om hjerte-kar-sygdomme. Som tidligere hjertespecialist mener jeg, at jeg har et ret godt kendskab til emnet. Jeg vil gerne sige, at hjertespecialister i dag ved meget mere om årsagerne og har tilvejebragt de betingelser, der skal til, for at patienterne kan få en meget effektiv behandling og vende tilbage til et normalt arbejdsliv. Problemet ligger i, i hvor høj grad man ønsker at investere i disse programmer, især når det drejer sig om forebyggelse. Samtidig er der ingen forståelse for, at man ganske givet kan vinde ind igen, hvad man bruger af ressourcer på dette. I så henseende er Tjekkiet et rigtig godt eksempel. Jeg mener, at vi som medlemmer i Parlamentet har en forpligtelse til at kræve lige vilkår i sundhedssektoren såvel som i den økonomiske sektor. Det er et spørgsmål om økonomisk solidaritet mellem EU-medlemsstaterne.\nKathy Sinnott (IND/DEM). - (EN) Hr. formand! I går afslørede medierne de chokerende resultater af en undersøgelse af børn i et stort område af England. Et ud af hvert 58 børn led af en form for autisme. Hvordan kan en tilstand, der er alvorligt invaliderende, være blevet forøget fra et ud af 2.000 til et ud af 58 børn på 17 år?\nHr. Trakatellis' arbejde på programmet for fællesskabsinitiativer på sundhedsområdet for 2007-2013 kommer på et tidspunkt, hvor behovet for fælles samarbejdsorienteret tænkning vedrørende Europas væsentligste sundhedsrisici er stærkt påkrævet. Et af de vigtigste bidrag, Europa kan yde til sundheden, er statistisk forskning og undersøgelser, som kan fastslå den sande situation for disse trusler i form af sygdomme - hvad enten de er smitsomme eller ej, kroniske eller akutte - for når man sammenligner behandlingen af sygdomme i medlemsstaterne, får man dét samlede billede, der hjælper os med at udvikle en norm for bedste praksis og giver os idéer både til behandlinger og kure.\nJeg er glad for at kunne sige, at Kommissionen har gjort en begyndelse ved at finansiere informationsprojektet vedrørende autisme i Europa for at etablere en effektiv metode, der kan anvendes af medlemsstaternes sundhedsmyndigheder til at indsamle essentielle informationer om autismeepidemien i Europa. Men vi er meget sent på færde. USA har fulgt denne epidemi i et årti allerede. På basis af disse tal har Kongressen i USA vedtaget 16 love, der leder milliarder af dollars over i dette arbejde, men Europa har endnu ikke gjort noget.\nJeg opfordrer Kommissionen til at finde en måde, hvorpå man kan skabe et sundhedsvæsen af højeste kvalitet i medlemsstaterne, et system, som aldrig igen vil tillade, at en epidemi som autismen ikke bliver bremset, når den ødelægger børn og berøver dem deres normale udvikling.\nChristofer Fjellner (PPE-DE). - (SV) Hr. formand! EU's rolle og ansvar på sundhedsområdet er og skal forblive begrænset. Men den måske vigtigste indsats, EU kan gøre, er at gøre det muligt for borgerne at søge behandling i andre EU-lande. For mange syge kan behandling i et andet EU-land være et spørgsmål om liv eller død. Derfor er det ubegribeligt, at så mange medlemsstater gør alt, hvad de kan for at begrænse netop den mulighed. Europas brugere af sundhedssystemet burde have adgang til hele Europas udbud af sundhedspleje, men det kræver viden og information. Her burde sundhedsprogrammet kunne spille en uvurderlig rolle ved at sprede information om sundhed og sundhedspleje til alle patienter rundt om i Europa.\nJeg og mange med mig synes derfor, at det er beklageligt, at netop dette på mange områder synes at være blevet indstillet, da Kommissionen af budgetmæssige grunde reviderede sit forslag til et nyt sundhedsprogram. Jeg har dog forstået, at modstanden mod det har været enormt stor. Men hvad er det egentlig, der er så følsomt ved at øge gennemsigtigheden mellem forskellige sundhedssystemer i medlemslandene? Hvorfor vil man ikke fokusere på at måle resultaterne i sundhedssystemet - hvor mange der faktisk får hjælp til at få det bedre snarere end tilgængelige ressourcer såsom sengepladser og sygehusdage? Den eneste forklaring, jeg kan se, er, at man vil holde patienterne uinformeret og magtesløse.\nLige så ubegribeligt er det, at det i medlemsstaternes kompromiser med vores ordfører Antonios Trakatellis kræves, at bl.a. de formuleringer, som jeg har fået inkorporeret for netop at styrke patienterne, skal annulleres. Hvorfor vil man f.eks. ikke bekræfte, at patienterne også har rettigheder i egenskab af brugere af sundhedssystemet. De har annulleret netop den mening. Det synes jeg er pinligt.\nI overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet skal beslutninger om sundhed træffes på lavest muligt niveau. For mig er det patienterne, uanset hvad politikere og bureaukrater i medlemsstaterne siger. Derfor bør vi gennem et europæisk samarbejde styrke patienternes stilling og give dem mere viden og mere magt. Kort og godt lade patienterne tage magten over deres egen sygdom.\nDorette Corbey (PSE). - (NL) Hr. formand! Allerførst vil jeg gerne lykønske hr. Trakatellis og hans skyggeordfører fru McAvan. Sundhed er et stort gode såvel som et væsentligt, politisk emne. I første instans hører sundhed ind under det nationale ansvarsområde, men for Europa udgør den en klar og væsentlig merværdi.\nSom det er nu, har europæerne meget ulige adgang til fornødne behandlinger. Kræftpatienter har en betydeligt større chance for overlevelse i nogle lande end i andre. Behandlingsmetoderne er forskellige, og der er ikke samme adgang for alle til sundhedspleje. Patienternes viden om deres sygdomme afviger fra ét land til et andet, og der er ikke i alle lande fortjent opmærksomhed omkring forebyggelse.\nDerfor er det nødvendigt at handle. Vi skal samle viden sammen. Medlemsstaterne, hospitaler, patientforeninger og praktiserende læger kan lære af hinanden. Vi bør kombinere vores viden om forebyggelse og behandling af de vigtigste sygdomme, herunder kræft, gigt, diabetes, lungesygdomme og selvfølgelig hjerte-kar-sygdomme, og vi bør lære af andre lande, hvor der kan skabes forbedringer. Videncentre og netværk, der bør tage sig af de vigtigste sygdomme, kan være en afgørende informationskilde for både læger og patienter.\nMiroslav Mikolášik (PPE-DE). - (SK) Hr. formand! Det er en kendsgerning, at man gør den bedste investering ved at investere penge i menneskers helbred. Det giver det bedste afkast. Jeg er derfor taknemmelig for, at Kommissionens oprindelige forslag om oprettelse af et fælles sundheds- og forbrugerbeskyttelsesprogram frem til 2013 er blevet nedstemt.\nParlamentet gjorde vel i at forøge tildelingerne inden for sundhedspleje til 1,5 milliarder euro fra 969 millioner euro i første omgang. Dermed blev der sendt et klart signal til både Rådet og Kommissionen. I mellemtiden har budgetterne for de nye flerårige programmer på alle politikområder været emne i forhandlingerne om den nye finansielle ramme for 2007-2013. I denne sammenhæng er jeg nødt til at udtrykke stor utilfredshed med, at der er blevet tildelt langt færre midler til mange programmer, herunder sundhedsprogrammet, end Kommissionen oprindeligt foreslog.\nSelv om det i foråret 2006 lykkedes Parlamentet at rette nogenlunde op på situationen, er resultatet helt utilstrækkeligt for nogle af programmernes vedkommende, herunder sundhedspleje. Jeg refererer til folkesundhed, hvor det øgede budget blev beskåret til 365,5 millioner euro, et beløb, man knap kunne fatte. Det er godt, at man med den politiske aftale i november 2006 for sundhedsområdet godkendte Kommissionens reviderede forslag, herunder budgettet.\nJeg tror, at der ikke vil være risiko for de specifikke programmer, der er udarbejdet med henblik på mennesker og patienter, som f.eks. screeningsprogrammerne for kræft, hjerte-kar-sygdomme, diabetes og mange andre lidelser. Vi vil heller ikke sætte det samarbejde på spil, der er nødvendigt i hele Unionen mellem specialiserede centre, eller etableringen af EU-dækkende registre over disse sygdomme.\nJeg støtter fuldt ud ordfører Trakatellis holdning, og jeg tror, at Parlamentet igen vil træffe en klog beslutning.\nJustas Vincas Paleckis (PSE). - (LT) Hr. formand! Jeg lykønsker ordføreren, som har taget imod den udfordrende opgave at tilpasse det syvårige sundhedsbudget, der er betydeligt reduceret, til EU-borgernes stigende forventninger. Med en koordineret holdning i Unionen på dette område ville man i betydelig grad kunne forøge den effektive udnyttelse af midlerne. Nu skal programmet godkendes hurtigst muligt, for at i det mindste 2008-midlerne kan tilbagefordres i tide.\nI det udvidede EU er forskellene i lægehjælpen i de forskellige lande blevet tydelige. Det program, der diskuteres, bør kunne bidrage til at reducere disse forskelle. Enhver EU-borger i ethvert EU-land har ret til at modtage lægehjælp af høj kvalitet. Det er særlig vigtigt, at de nye EU-lande deltager i EU-projekterne.\nJeg vil også gerne understrege behovet for at lægge vægt på forebyggende projekter, der medvirker til at reducere risikofaktorers indflydelse og forbedre sundheden i Unionen. At forebygge sygdomme er altid billigere end at behandle dem, især på tidspunkter som dette, hvor ressourcerne bliver færre, men behovene større.\nZuzana Roithová (PPE-DE). - (CS) Hr. formand, mine damer og herrer! I dette handlingsprogram for Unionen er der defineret prioriteringer for projekter, der er finansieret på EU- og nationalt niveau, og hvis formål er at sætte ind over for de største dødsårsger i Europa, herunder hjerte-kar-sygdomme, neuropsykiatriske lidelser, kræft, fordøjelsessygdomme og luftvejssygdomme. Vi skal alle dø af noget, især når vi når en vis alder. Den høje kvalitet i europæisk medicin har, sammen med forbedrede leveforhold og især folks økonomiske velstand, medført en højere forventet levealder hos europæerne. Der ligger nye udfordringer foran os. En af dem er, hvordan sundheds- og socialsystemerne i Europa skal finansieres fremover af den offentlige husholdningspung, og en anden er, hvordan man kan forbedre behandlingerne i tilfælde med flere sygdomme, hvilket bliver mere almindeligt, jo længere folk lever. Sådanne behandlinger er afgørende for ældre menneskers livskvalitet. Begge problemer er fælles for alle medlemsstaterne, og alligevel er ingen af dem så meget som berørt under hovedmålene i Unionens handlingsplan på sundhedsområdet. Måske næste gang.\nEn løsning på det første af disse økonomiske problemer vil bl.a. indebære en vurdering af prioriteringerne inden for Unionen, hvad angår både regeringsprogrammer og folks privatliv. Min professionelle erfaring har lært mig, at det først og fremmest gælder om at gøre folk meget mere ansvarlige for deres egen sundhed og sygdomsforebyggelse. Patienterne er ikke dumme og kan selv tage beslutninger. Hertil har de dog brug for tilstrækkelige informationer, og disse skal formuleres på passende vis. Jeg støtter derfor varmt forslagene fra andenbehandlingen, herunder f.eks. ændringsforslag 2, hvori der kræves, at borgerne i kraft af programmet får bedre adgang til informationer, og ændringsforslag 9, der omhandler politikker for en sundere livsstil. Hvad angår det andet problem, ville jeg gerne tro på, at medlemsstaterne vil støtte aktivt op om en koordinering af videnskabelige aktiviteter med det formål at opnå en kompleks behandling af forbundne sygdomme på trods af den store og beklagelige reduktion i EU-budgettet for handlingsplanen til fremme af sundhed.\nMarkos Kyprianou, medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne endnu en gang takke medlemmerne for en meget interessant debat og for den støtte, der er kommet til udtryk.\nJeg vil ikke gentage, hvad der allerede er blevet sagt, og hvad jeg selv sagde i mine indledende bemærkninger, men jeg vil gerne tydeliggøre nogle ting. Med hensyn til kræft vil jeg gerne gøre det klart, at kræft fortsat er en af Kommissionens vigtigste prioriteter og en del af sundhedsprogrammet. Jeg henviste specielt til hjerte-kar-sygdomme, fordi det var i et spørgsmål, der var stillet af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, men via forskning og andre programmer støtter vi mange initiativer vedrørende kræft. Vi havde mulighed for at drøfte dette spørgsmål i Parlamentet for ganske nylig.\nJeg vil gerne korrigere én fejl. Fru Belohorská er her ikke, og jeg tror, at hun ikke fulgte debatten nøje om, hvordan de finansielle overslag blev vedtaget, og hvordan det blev afgjort, hvem der traf beslutningen. Det var ikke Kommissionen, der reducerede budgettet - vi går ikke rundt i den slags selvmordstanker. Det var Rådet, der ensidigt besluttede, at der skulle ske en reduktion, og de områder, det gik værst ud over, var desværre sundhed, uddannelse og kultur. Jeg må sige, at det er beklageligt, og jeg har haft mulighed for at give udtryk for dette ved mange lejligheder i drøftelser her, og jeg forstår hr. Trakatellis' frustration, når han har måttet beskæftige sig med dette spørgsmål.\nMen i sidste instans vil vi gerne gøre noget, vi vil gerne hjælpe vores borgere, og vi vil gerne bevæge os fremad, og derfor må vi klare os med det, vi har, og få det bedst mulige ud af vores begrænsede midler og ressourcer. Det er grunden til, at jeg er enig med mange af Dem, og vi prioriterer forebyggelse som et af vores vigtigste mål, fordi det giver ekstra værdi og en multiplikatoreffekt, så vi bedre kan udnytte midlerne ved at koncentrere os om forebyggelse. Det er et af mine vigtigste argumenter. Jeg har gentagne gange forsøgt at overbevise medlemsstaterne om, at udgifter til sundhed slet ikke er udgifter, men en investering. Sådan må det ses. Vi vil drage fordel af det i det lange løb, og det skulle modvirke, at man træffer foranstaltninger, når der vil vise sig fordele en gang i fremtiden.\nIkke desto mindre tror jeg, at tiden er inde, hvor vi ikke kan forvente at løse problemerne kun gennem reformer af sundhedssystemet eller gennem patientmobilitet eller ved at forøge forsikringsomkostningerne, men at vi må investere i forebyggelse og sundhed, og det er en af de højest prioriterede ting. Jeg ser frem til at arbejde sammen med Dem alle i næste periode.\nMåske kan jeg henlede Deres opmærksomhed på ét ændringsforslag, det som fru McAvan har stillet. Vi har ikke noget imod at gå ind på at slette den sætning. De forstår, at det for os er et stort resultat at få de år, hvor man er rask, inkluderet som en indikator, og det var formålet. Det var bare en måde at udtrykke det anderledes på, men vi ser pointen og har ikke noget imod at fjerne det, særlig fordi det er ordlyden, der er problemet, og i realiteten ikke kvaliteten af indikatoren.\nMed hensyn til det, som hr. Fjellner sagde om spørgsmålet vedrørende patienters rettigheder, har vi haft mulighed for at drøfte dette spørgsmål her i Parlamentet, og vi ser på det gennem det sundhedsinitiativ, der skal vedtages sidst på året. Der er forskellige systemer i forskellige medlemsstater, så vi er ikke altid enige om en fælles tilgang, men i det mindste vil man tage det første skridt, og mange spørgsmål, såsom patientinformation og andre aspekter af patienters rettigheder vil blive tacklet via sundhedsinitiativet.\nJeg vil gerne slutte med at takke Dem alle, i særdeleshed Miljøudvalget, såvel som hr. Trakatellis, for at være tålmodige og udholdende. Jeg ser frem til at samarbejde med Dem alle om gennemførelsen af dette program.\nAfstemningen finder sted tirsdag den 10. juli 2007.


Forum | Onlineklubben » Onlineklubben » Præsentation runden » 10 ting du bør vide om snus\nHome » Forum » Onlineklubben » Præsentation runden » 10 ting du bør vide om snus\nForum » Onlineklubben » Præsentation runden » 10 ting du bør vide om snus\nEmne: 10 ting du bør vide om snus\n10 ting du bør vide om snusden: April 6, 2021, 09:40\nHer er 10 ting du bør vide om snus:\n1.\tUnge elsker snus\nSnus er så super nemt at bruge, at unge elsker det. Bare en portion op under overlæben, og så kan man nyde godt af alt den nikotin. Det er oplagt til når man er i skole.\n2.\tForskellige typer snus\nDer findes mange forskellige typer snus. Her skal du både tænker over om det skal være tørt, fugtigt, løst eller i portioner.\n3.\tKræftfremkaldende stoffer\nSnus indeholder i gennemsnit hele 31 kræftfremkaldende stoffer, dog væsentligt mindre i Skandinavien end i USA. Så USA ligger omkring de 31, mens tallet er lavere her i Danmark grundet høje krav til produktionen i Skandinavien generelt.\n4.\tSnus kan give kræft\nPå grund af de mange forskellige kræftfremkaldende stoffer i snus er der derfor også en risiko for at snus kan give kræft. Det er specielt i munden, svælget og halsen at der er en øget risiko. Specielt de amerikanske produkter øger risikoen, mens der stadig ikke rigtigt er bevist noget med de skandinaviske.\n5.\tSnus kan medvirke til tidlig fødsel\nFlere nye svenske undersøgelser viser at brugen af snus kan være medvirkende til en øget risiko for svangerskabsforgiftning og tidlig fødsel.\n6.\tØget risiko for blodprop i hjertet\nNogle studier peger på, at der er en væsentligt øget risiko for at få en blodprop i hjertet ved brug af snus. Andre studier siger dog at der ingen sammenhæng er overhovedet. Der er dog ingen tvivl om, at snus har en stor effekt på pulsen og blodtrykket imens man bruger det, og derfor kan det være grunden til at der er en øget risiko for blodprop.\n7.\tSkader i munden\nEftersom at snus indtages ved at man placere en pose snus under overlæben er der også den risiko for, at man får nogle skader i munden ved brug af snus. Dette er for eksempel ens tandkød der kan ødelægges ved brug af snus, da tandkødet kan trækket sig tilbage.\n8.\tEr afhængighedsskabende\nLigesom med alle andre nikotinprodukter er snus meget afhængighedsskabende. Cigaretter var enormt afhængighedsskabende, og er det stadig den dag i dag, og det samme gælder naturligvis for snus. Snus indeholder nikotin, og nikotin kan hurtigt gøre en afhængig, på grund af dets dejlige og opkvikkende effekt.\n9.\tSalg af ulovlig snus\nDet er faktisk ulovligt at sælge snus i Danmark. I stedet for snus sælges der tyggetobak og nikotinposer i kioskerne, og i daglig tale omtales tyggetobak og nikotinposer bare som snus. Der sælges dog også meget ægte snus i Danmark, det er dog bare i det skjulte. Der findes mange Facebook grupper, hvor man kan bestille ægte snus, og så er der en der køber det med hjem fra Sverige til en.\n10.\tBrug ikke snus som rygestopmiddel\nSelvom at det godt kan lyde som om at snus er oplagt til rygestop, så anbefaler WHO ikke at man bruger snus om middel til rygeafvænning, da snus også er forbundet med sine egne helhedsrisici.\nTak til https://snusguiden.dk/


Der findes mange forskellige slags håndværkere som har forskellige færdigheder, hvis man for eksempel skal have lavet en nybygning til sit hus, så skal flere forskellige kompetencer i spil, for at det bliver et færdigt projekt. I denne artikel vil vi komme ind under de forskellige færdigheder som diverse håndværkere har. Hvis du ønsker at vide mere om dette, så kan du følge med i artiklen her.\nEn tømrer er mestre i at arbejde med træ, det er deres primære arbejdsopgave, det kan være at bygge det indvendige både til at træ bygning der skal laves i en nybygning, der findes også snedkere som for eksempel laver møbler og andet. De kan også lægge tag og samt meget andet. Tømrere er typisk alt mulig mænd, ved siden af.\nDet siger måske sig selv hvad en elektriker laver, da betegnelsen lidt fortæller det i forvejen. En elektriker beskæftiger sig for at lave strøm til bygninger, de sørger også for at kvalitets sikrer og sikkerheds tjek for om bygningernes strøm lever op til de krav der er inden for lovgivningen. I værste tilfælde kan det give brand i bygning. Det kan for eksempel være rotter der tygger i ledningerne og åbner for ledningen, som kan blive meget varm og skabe ild.\nEn murer, kan lave forskelligt arbejde inden for murstenslægning med fuge og spatel. De har også andre kompetencer såsom at lægge gulv eller andet til boliger.\nFind en håndværker til at hjælpe dig\nHvis du har behov for at lavet noget praktisk, er det højst sandsynligt en håndværker du skal have fat i, som sagt har de forskellige kompetencer. Hvis man skal have lavet noget inden for stål kan man for eksempel skrive ind i en søgemaskine på internettet, det kan lyde på “Smed Viborg” og der vil poppe en masse muligheder op for dette.


April - Frem & tilbage - EMMA MARTINY\nApril – Frem & tilbage\nSå blev det minsandten april. Den fine forårsmåned, hvor alting langsommere bliver lidt lysere og lidt nemmere. Naturen blomstrer, dagene bliver længere og energiniveauet stiger. Og på magisk vis kan kalenderen pludselig fyldes med flere rare planer, på grund af et stigende antal lyse dagstimer, efter det ringer fyraften.\nMåske det har noget med foråret at gøre, at Simon og jeg taler mere om fremtiden i øjeblikket. Om alt det, vi drømmer om og gerne vil opleve og have (=tage) tid til. Om hvordan vi vil strikke vores hverdag og vores arbejdsliv sammen. Om familie, rejser, bolig.\nEksempelvis drømmer vi om at bygge et nyt kolonihavehus. Om at rive den gamle hytte ned og tegne vores eget. Et sted, hvor vi faktisk ville kunne bo i sommerhalvåret. Det er stadig bare drømme, men foråret giver blod på tanden, når vi pludselig har mere lyst til at få græs mellem tæerne end at bo i lejlighed. Vi får se. Måske vi giver os i kast med projektet næste april?\nLÆS OGSÅ: Februar – Frem & tilbage\nI dagens blogpost kigger jeg både frem og tilbage på april. Jeg har rodet lidt i blogarkivet og samlet et tilbageblik på sidste år, og nederst finder I en liste over, hvad jeg glæder mig til denne april.\nHvordan byder jeres april på? Del endelig i kommentarfeltet.\n… gav Ida mig den sødeste, sjove gave: Havfruesvømning!\n… drak jeg kaffe på plantecaféen\n… lavede jeg hjemmelavet raw chokolade\n… lavede jeg sprøde ovnbagte nuggets\n… delte jeg min yogaplayliste\n… fik I opskriften på denne lækre pande med søde kartofler\n… var Simon og jeg på kærestetur til Paris\n… og jeg sendte et postkort\n… grillede jeg på altanen for første gang\n… skrev jeg om min yndlingskeramik\n… delte jeg opskriften på quinoapaneret laks\n… og på den lækreste vegetariske lasagne\n… fik jeg blomster af Simon på vores femårsdag (som jeg havde glemt)\n… at finde ud af, hvad vi vil plante i køkkenhaven i år\n… at fejre 6 år som kærester med mit yndlingsmenneske\n… at fortsætte min nye aftenrutine med at læse en time hver (eller i hvert fald de fleste) aftener\n… at Simon kommer hjem fra Spanien\n… at lave påskegodter og nyde chokoladepåskeæg til min eftermiddagskaffe\n… at gøre altanen forårsklar\n… at holde en forlænget påskeferie-weekend\n… at optage en Århus-guide til jer i videoform\n3. april 2019 kl. 17:31\nHej Emma. Jeg er helt forvirret – er det jeres kolonihave? Jeg troede det tilhørte noget familie 🙂\n3. april 2019 kl. 20:54\nGrunden er ejet af Simons familie ja 🙂


Hvordan man kan kontrollere en bil, der har MOT / Charliedodrill.com\nTrafikministeriet (MOT) test er en årlig test af bil sikkerheds-, teknisk og udstødningsemissioner for et køretøj mere end 3 år i Det Forenede Kongerige. Når du køber en brugt bil, kan du tjekke online for at se, om en MOT test certifikat er gyldigt og fastlægge test datoer for køretøjet.\n• Anskaf en VT20 test certifikat fra den nuværende ejer eller sælger, hvis køretøjet tidligere har bestået en MOT test. Få et VT30 afslag certifikat, hvis køretøjet ikke MOT test. Eller få en V5C registreringsattest, en logbog, der viser mange detaljer om køretøjet. Kontroller, at dokumenterne svarer til køretøjet. Du skal bruge tallene på certifikaterne for at få adgang MOT oplysninger online. Du skal også bruge en nummerplade nummer.\n• Gå online for at www.direct.gov.uk. Naviger til "Motoring" side. Klik på "MOT status check." Indtast MOT nummer fra VT20 certifikat eller VT30 afslag certifikat nummer, og pladen nummer. Du kan indtaste dit dokuments referencenummer fra V5C registreringsattest, hvis du ikke har en VT20 test certifikat eller VT30 afslag certifikat.\n• Kontrollér oplysningerne. Kig efter datoen for den sidste test, kilometertal på tidspunktet for testen og når MOT udløber. Sammenlign denne oplysninger mod papir certifikater for at sikre det er ægte. Det er strafbart at køre uden gyldig MOT i England Politiet har en omfattende automatisk nummerplade genkendelse (ANPR) CCTV netværk, som de bruger til at spore et køretøjs bevægelser i realtid.\n• Kontroller baggrund af køretøjets tests på Motoring siden. Sammenlign denne information mod papiret certifikat for at sikre det er ægte. Kontroller, at MOT historie matcher oplysninger om MOT certifikater. Historien indeholder kilometertal på tidspunktet for testen og når MOT udløber.\n• Klik på "MOT History Check" link på Motoring siden. Du vil blive ført til en MOT historie anmodning form. Brug de samme oplysninger du brugte til at kontrollere status for MOT at opnå historie test går tilbage til 2005, hvor MOT-programmet blev lanceret. Hjemmesiden vil vise datoerne for testene, kilometertæller læsning, når testene blev udført og udløbsdato de tidligere tests.\nTrin-for-trin Instructons om hvordan man kan male en bil\nHvordan man kan øge en bil antenne\nHvordan man kan finansiere en bil fra en privat sælger\nHvordan man kan kontrollere en løbetur eller en start kondensator\nHvordan man laver et papir bil, der bevæger sig\nHvordan man opbygger en Spiselige bil, der ruller\nSådan Skær en stor Filt Cirkel\nAskepot Carriage Idéer\nSådan bruges M3 DS Fast GBA udvidelsespakke\nHvordan man laver en Fabric Pinecone\nSådan Udluft en Gaggia Syncrony Digital\nHvordan til at give en cocker spaniel en sommer hvalp cut


Schöne på tavlen i vigtig Genoa-sejr | Tipsbladet.dk\nSerie A Mads Bye Marboe 12. Juli. 2020 kl. 19:10\nLasse Schöne scorede til 2-0, da Genoa søndag besejrede SPAL med samme cifre.\nAf Mads Bye Marboe 12. Juli. 2020 kl. 19:10\nGenoa kæmper en brav kamp for at undgå nedrykning fra Serie A, og søndag aften fik danskerklubben en god mulighed for at rykke over nedrykningsstregen, da bundproppen SPAL kom på besøg.\nLasse Schöne var en del af hjemmeholdets startopstilling, mens Lukas Lerager og Peter Ankersen havde fundet vej til bænken.\nHverken Genoa eller SPAL væltede sig i chancer fra opgørets begyndelse, og det var således på kampens første større mulighed, at Goran Pandev efter 24 minutter kunne score på. Den rutinerede midtbanespiller passerede Karlo Letica med et tørt hug.\nIago Falqué kunne i det 37. minut have udbygget føringen, men spanieren misbrugte fra ellevemeterpletten.\n2-0 blev det i stedet små ti minutter inde i anden halvleg, og her var Schöne manden bag målet. Danskeren tog sig af et frispark, og som han også har gjort det ad flere omgange i løbet af sin Ajax-tid, hamrede han kuglen i nettet.\nEfter 74 minutter blev Lukas Lerager sendt på banen, og han var dermed med til at forsvare Genoa-føringen hjem i kampens sidste minutter.\nDet sluttede nemlig med en 2-0-sejr og tre point til hjemmeholdet, som avancerer til 17. pladsen i Serie A. Genoa er to point foran Lecce under nedrykningsstregen inden deres udekamp mod Cagliari senere søndag.\nSPAL ligger sidst i Serie A med 19 point.


Lyskæder med kugler - Design din egen lyskæde - Pachia\nForside > Produkter > Kategorier > Lyskæder & små rispapirlamper\nSmå lavendel rispapirlamper\nSmå limegrønne rispapirlamper\nLyskæder – Små kugler af rispapir i forskellige farver\nSkal du bruge en lang og flot lyskæde, så kan du bruge vores lyskæde med 20 lys, der giver både et flot varmt lys og er yderst energieffektiv. Kuglerne kan let sættes på lyskæderne og giver som kombination et fantastisk resultat, som gør sig godt i hjemmet – til indretningen i stuen, soveværelset eller evt. på børneværelset. Vælg den eller de farver som du synes passer bedst.\nBrug disse flotte lyskæder til barnets værelse. Farverne og lyset giver en flot kombination af hygge og farve til værelset, som dit barn vil sætte pris på. Giv børneværelset et ekstra touch med en lyskæde med enten 10 eller 20 lys. Hæng den op over sengen, læg den i vindueskarmen eller hæng den op i et hjørne – der er frit spil i forhold til placering af lyskæden. Den gør sig godt alle steder.


Vidnesbyrd for prædikanter kapitel 10. Fra side 105 ren side tilbage\nDE HELLIGE SKRIFTER afsnit 3\nHvordan skal vi søge i skrifterne?\n(105) Hvordan skal vi søge skrifterne så vi forstår hvad de lærer? Vi burde granske Guds ord med et sønderknust hjerte, en lærvillig og en from ånd. Vi skal ikke tro, som Jøderne gjorde, at vores egne forestillinger og anskuelser er ufejlbarlige; heller ikke med papisterne, hvor visse enkelte personer er de eneste vejledere for sandhed og kundskab, således at mennesker ingen ret har til at søge skrifterne for dem selv, men må tage imod forklaringerne fra menighedens Fædre. Vi bør ikke studere Bibelen i den hensigt at understøtte vore egene forudfattede meninger, men lære det eneste mål hvad Gud har sagt. ret\n(105) Nogle har frygtet at hvis de selv på et enkelt punkt finder sig selv i vildfarelse, vil andre tanker ledes til at droppe hele sandhedsteorien. Derfor har de følt at udforskning ikke er tilrådelig, da det vil føre til splid og uenighed. Men hvis den slags går hen og bliver resultatet af efterforskning, så jo tidligere den kommer jo bedre. Hvis der er dem der tror at Guds ord ikke vil stå inde for en efterforskning af skrifterne, jo tidligere de er åbenbaret for det bedre, for da er vejen blevet åbnet til at vise dem deres fejl. Vi kan ikke forsvare at et standpunkt som er taget en gang, en ide der en en gang er talt for, ikke er, under nogen omstændigheder til at ændre. Der er dog én der er ufejlbarlig - Ham der er vejen, sandheden og livet. ret\n(106) Dem som lader fordomme lukke sindet for modtagelse af sandhed kan ikke modtage den guddommelige oplysning. Alligevel, når en opfattelse af skriften bliver præsenteret, (106) spørger mange ikke: er det sandt - i harmoni med Guds ord? hvem forsvarer det? og hvis det ikke kommer gennem netop den kanal der behager dem, vil de ikke tage imod det. Så fuldkommen tilfredsstillet er de med deres egne forestillinger så de ikke vil undersøge skrifternes vidnesbyrd med et ønske om at lære, men afslår at blive interesseret, kun på grund af deres fordomme. ret\n(106) Herren arbejder ofte der hvor vi mindst venter ham; han overrasker os ved at vise sin kraft gennem hans egne velvalgte redskaber, selv om han forbigår mennesker som vi har betragtet som dem lys går igennem. Gud ønsker os at modtage sandheden på dens eget værd - fordi den er sand. ret\n(106) Bibelen må ikke blive fortolket til at passe menneskers forestillinger, hvor langt de end har måttet forsvare disse forestillinger for at være sande. Vi skal ikke tage imod kommentatorernes mening som Guds stemme, de er fejlede jordiske mennesker som os selv. Gud har givet sund fornuftig kraft til os lige som til dem. Vi skulle gøre Bibelen til dens egen fortolker. ret\n(106) Påpasselighed i at overbringe nye synspunkter\nAlle bør være påpasselige ved at frembringe nye synspunkter om skriften og først gennemgå et studie, og er fuldt beredte til at understøtte dem fra Bibelen. Begynd ikke på noget der vil forårsage splid, uden et klart vidnesbyrd om at det er et i Gud fremlagt specielt budskab for denne tid. ret\n(107) Men tag jer i agt for at forkaste det som er sandt. Den store fare med vores folk har været afhængighed af mennesket og at gøre det kødelige til deres forsvar. For dem det ikke har været en sædvane at søge i Bibelen for sig selv, eller veje vidnesbyrd, har tillid til ledende mennesker og tager imod de afgørelser de tager; og således vil (107) mange forkaste de store budskaber Gud har sendt til hans folk, hvis disse ledende brødre ikke tager imod dem. ret\n(107) Ingen skulle påstå at han havde al lyset til Guds folk. Herren vil ikke finde sig i dette. Han har sagt, »jeg har stillet dig foran en åben dør, som ingen kan lukke.« Selv hvis alle vore ledende mennesker skulle nægte lys og sandhed, vil den dør stadig forblive åben. Herren vil oprejse mennesker som vil give folket budskabet for denne tid. ret\n(107) Sandheden vil stå\nSandhed er evig, og kamp imod vildfarelse vil kun vise dens styrke. Vi burde aldrig afvise at undersøge skrifterne med dem, som har grund til at tro og ønske om at kende sanden. Hvad nu hvis en bror havde et synspunkt der varierede fra dit, foreslår at du sætter dig ned med ham og laver en undersøgelse af det punkt fra skrifterne; ville du rejse dig op, fyldt med fordomme, fordømme hans tanker og afviser at give ham et ærlig påhør? Den eneste rigtige måde er at sidde ned som kristne og undersøge det standpunkt der er vist i lyset af Guds ord, som vil vise sandhed og afsløre vildfarelse. At latterliggøre hans tanker ville ikke svække hans position den mindste smugle, hvis det var forkert, eller styrke din position hvis det var rigtigt. Hvis pillerne i vores tro ikke kan stå for en undersøgelse, er det tid for at vi bliver klar over det. Der må ikke være nogen farisæisk ånd som næres blandt os. ret\n(108) Skrifterne skal studeres med ærefrygt\nVi burde komme med ærefrygt for at studere Bibelen, i følelsen af at vi er i Guds nærhed. Al letsindighed og ubetydelighed burde lægges til side. Mens nogle (108) passager af ordet er lette at forstå, er den sande mening i andre dele ikke så læseligt erkendbar. Der må være udholdende studium og gøres betragtninger og være alvorlig bøn. Enhver bibelstuderne bør, når han åbner skrifterne, spørge efter Helligåndens oplysning; og det er sikkert at løftet vil blive givet til ham. ret\n(108) Den ånd du kommer i ved udforskningen af skrifterne vil bestemme karakteren fra hjælperen ved din side. Engle fra lysets verden vil være med dem der af ydmygt hjerte søger guddommelig ledelse. Men hvis Bibelen er åbnet med uærbødighed, med en følelse af selvtilstrækkelighed, hvis hjertet er fyldt med fordomme, er Satan ved siden af dig, og han vil sætte Guds ords klare erklæringer i et forvrænget lys. ret\n(108) Der er nogle som hengiver sig til letsindighed, spydighed, og endda latterliggørelse mod dem der afviger fra dem. Andre fremlægger en række spørgsmål fra et nyt synspunkt, og når disse spørgsmål tydeligt er besvaret med skriftsteder, erkender de ikke beviset der kommer frem, ej heller lader de dem selv blive overbevist. Deres spørgsmål har ikke til hensigt at komme til sandhed, men er kun tilsigtet at forvirre andres sind. ret\n(109) Nogle har tænkt det som et bevis for intellektuel skarpsindighed og overlegenhed for at forvirre sjæle med henblik på hvad der er sandt. De griber til skarpsindige argumenter, til spil med ord; de tager for stor fordel ved at spørge. Når deres spørgsmål er blevet rimeligt besvaret, vil de gå til deres emne og bringe et andet punkt op for at undgå indrømmelse af sandheden. Vi burde tage os i agt for at hengive os i ånden som styrede Jøderne. De ville ikke lære af Kristus, fordi hans forklaring af skrifterne ikke stemte over ens med deres forestillinger; derfor (109) blev de spioner på hans sti, »de lurede nemlig på ham for at opsnappe en eller anden ytring af ham.« Lad os ikke tage den skrækkelige anklage på os selv fra Frelserens ord, »Ve jer I lovkyndige! thi I har taget kundskabens nøgle; selv er I ikke gået ind, og dem, som ville gå ind, har I hindret deri.« ret\n(109) I enfoldighed og tro\nDet kræver ikke meget lærdom eller evne at stille spørgsmål der er svære at besvare. Et barn kan stille spørgsmål ud over hvad der for de mest vise mennesker må være uforståeligt. Lad os ikke give os af med en strid af den slags. Meget af den samme vantro eksister i vor tid, som herskede i Kristi dage. Nu som da leder ønsket om forfremmelse og menneskers ros folk væk fra den sande gudfrygtigheds enfoldighed. Der er ingen stolthed der er så farlig som den åndelige stolthed. ret\n(109) Unge mennesker burde ransage skrifterne for sig selv. De skal ikke føle at det er tilstrækkeligt for de ældre i erfaring at finde ud af sandheden; så de unge kan tage imod det som en autoritet. Jøderne blev udslettet som en nation fordi de blev trukket bort fra Bibelens sandhed af deres myndigheder, præster og ældste. Havde de brudt sig om Jesu lære, og ransaget skrifterne for dem selv, ville de ikke være blevet udslettet. ret\n(109) Unge mennesker i vore rækker holder øje med i hvilken ånd prædikanterne kommer ved undersøgelse af skrifterne; hvad enten de har en lærenem ånd, eller er ærlige nok til at tage imod vidnesbyrdet, eller modtager lys fra budbringerne hvem Gud har valgt at sende. ret\n(110) Vi må studere sandheden for vor egen skyld. Intet menneske burde være "behjælpsom" med at tænke for os. Under ingen omstændigheder hvem han (110) end er, eller i hvilket embede han måtte være sat, skal vi se på noget menneske som et kriterium for os. Vi skal rådslå hinanden, og være et eksempel for andre; men samtidig skal vi bruge de evner Gud har givet os, for at lære hvad der er sandt. Enhver af os må se efter Gud for at få guddommelig oplysning. Vi må enkeltvis udvikle en karakter der kan stå prøven på Guds dag. Vi må ikke sætte os fast på vore forestillinger, og tro at ingen skulle blande sig i vore meninger. ret\n(110) Når et lærepunkt som du ikke forstår kommer til din opmærksomhed, gå til Gud på dine knæ, så du må forstå hvad er sandt og ikke blive fundet der hvor jøderne kæmpede mod Gud. Når vi advarer mennesker mod at tage imod hvad som helst medmindre det er sandt, burde vi også advare dem mod ikke at bringe deres egne sjæle i fare ved at forkaste lysets budbringere, men presse mørket ud ved alvorlig studie af Guds ord. ret\n(110) Da Natanael kom til Jesus, udbrød Frelseren, »Se, det er i sandhed en israelit, i hvem der ikke er svig.« Natanael sagde, »Hvorfra kender du mig?« Jesus svarede, »jeg så dig, mens du var under figentræet.« Og Jesus vil også se os på de afsides liggende bedesteder, hvis vi søger ham for lys så vi må vide hvad der er sandt. ret\n(111) Hvis en bror lærer falskhed, burde dem som er i de ansvarlige stillinger vide det; og hvis han lærer sandhed, burde de tage standpunkt ved hans side. Vi skulle alle vide hvad der læres blandt os; for hvis det er sandt, behøver vi at vide det. Sabbatsskolelæren behøver at vide det, og enhver sabbatsskoleelev burde forstå det. Vi er alle under pligt til Gud for at forstå hvad han har sendt til os. Han har givet forskrifter for at vi må prøve ethvert trospunkt - (111) »Nej! Til læren og vidnesbyrdet! Således skal visselig de komme til at tale, som nu er uden morgenrøde.« Men hvis det stemmer med denne prøve, bliv da ikke fuld af fordomme så du ikke kan erkende et simpelt trospunkt fordi det ikke stemmer overens med dine opfattelser. ret\n(111) Det er umuligt for ethvert sind at fatte den rigdom og storhed der er i bare ét løfte fra Gud. Een griber herligheden fra et synspunkt, en anden skønheden og nåden fra et andet synspunkt, og sjælen er fyldt op med himmelsk lys. Hvis vi så al herligheden, ville ånden udmattes. Men vi kan et langt stykke bære større åbenbarelser fra Guds rigelige løfter end vi nu nyder. Det gør mit hjerte bedrøvet at tænke hvordan vi mister syn for velsignelsens fylde der er tilegnet for os. Vi lader os nøje med forbigående lyn af åndelig lys når vi må vandre dag efter dag i lyset af hans nærværelse. ret\n(111) Kære brødre, bed som I aldrig før har bedt om stråler fra retfærdighedens sol til at skinne på ordet, så I må komme til at forstå dets sande mening. Jesus bad indtrængende for at hans disciple måtte blive helliggjort gennem sandheden - Guds ord. Hvor alvorligt skulle vi da ikke bede at han som »ransager jo alt, endog Guds dybder.« Han ved hvis styrelse det er at bringe alle ting til Guds folks erindring, og lede dem ind i al sandhed, må være med os under udforskningen af hans hellige ord. Til videre studium: Evangeliets tjenere -norsk-, side 71-72, 185-188, (Gospel Workers, side 98-100, 249-254). ret\n(111) Gud ønsker at vi skal være afhængige af ham, og ikke af mennesker. Han ønsker at vi skal have et nyt hjerte; han ville give os lysets åbenbarelser fra Guds trone. Review and Herald, 18.febuar 1890 ret


Vi håber på, at du finder nyhedsbrevet både nyttigt og interessant. DHF-Håndboldskole i Hammel - PDF\nDownload "Vi håber på, at du finder nyhedsbrevet både nyttigt og interessant. DHF-Håndboldskole i Hammel"\n1 #2, 2013/14 Kære håndboldspillere, forældre, frivillige m.fl. Så er vi netop gået i gang med anden halvdel af turneringen og det er tid til sæsonens andet nyhedsbrev. Heri forsøger vi at komme med de mest relevante nyheder og fortælle lidt om de kommende måneder. I dette nummer kan du bl.a. læse om: Status vedr. håndbolden samt nyt fra bestyrelse og udvalg Jysk Mesterskab for U10 og U12 i Hammel Jobmarkedet - det gode, det onde og det grusomme Pokalbrag Vi håber på, at du finder nyhedsbrevet både nyttigt og interessant. Venlig hilsen afdelingen DHF-skole i Hammel Nedtællingen til årets håndboldskole 2014 er i gang. Mandag den 3/2-14, blev der åbnet for tilmelding til årets bedste og forhåbentlig igen -Danmarks største håndboldskole. Se mere på: Nyhedsbrev #2, side 1af 7\n2 Status: Første halvdel af sæsonen har budt på både op-og nedture. Heldigvis er der dog flest opture og derfor står vi som en klub, der har gjort sig gældende både med hensyn til antal hold i bredde og med hensyn til at kunne gøre sig gældende blandt de bedste i ungdomsrækkerne. Som skrevet i sidste nyhedsbrev har vi desværre haft svært ved at fastholde spillere i de ældste ungdomsårgange, så meget mere glædeligt er det, at vi ser en øget interesse og tilgang blandt U12 og U14. Blandt vores seniorhold er der blevet kæmpet bravt både for at sikre de sportslige resultater, men ligeledes for at sikre en stabil og konkurrencedygtig trup på de forskellige hold. Flere af holdene har lagt en status over første halvdel på vore hjemmeside og vi opfordrer til at man går ind og læser disse. Bestyrelsen og aktivitetsudvalg Kampen for en god økonomi fortsatte i efteråret og vi takker de mange, der stillede op som hjælpere til diverse arrangementer. Det bliver dog desværre oftest Tordenskjolds soldater der igen og igen stiller op og vi opfordrer til at har man muligheden for at hjælpe så byd ind. Fra og med næste sæson vil der allerede ved tilmelding til håndbold skulle tages stilling til, hvilke arrangementer, man som forældre eller udøver kan hjælpe til med. Siden sidste nyhedsbrev har aktiviteter som servering i HIC, salg af julekalendere, hjælp til juletræsfest på Vestas, samt uddeling af telefonbøger bidraget med mere end ,-i klubkassen. Penge som gør, at vi kan holde kontingenterne på et fornuftigt niveau og samtidigt gør det muligt at opretholde vores høje aktivitetsniveau! BLÅ SØNDAG Sidste søndag i marts og første søndag i april holder vi igen blå søndag med fest og farver i hallen sæt kryds i kalenderen Svane-Cup 2014 og mød op klædt i blåt, klar til Vidste du, at vi har medlemmer at støtte vore hold -unge som ihgf det betyder at ca. 40% af gamle! byen og oplandets borgere bruger (se mere på hjemmesiden ) klubben. I håndboldafd. er vi medlemmer! Nyhedsbrev #2, side 2 af 7\n3 Vores fantastiske og traditionsrige ungdomsafslutning holder vi den 25/4 sørg for at sætte kryds i børnenes kalender! Nyt spillertøj Fra næste sæson skifter vi i håndboldafdelingen både mærke og design på vores spillertøj. Vi er en del af det samlede HGF og det er med den baggrund -og ikke for komme til at ligne Jesper Nøddesboog Barcelona at farverne fra HGF logoet kommer til at være de gennemgående farver på vores nye spillertøj. Vi har været rigtigt glade for vores aftale med Kempa, men tiden er kommet til et skifte og dermed også et skifte af leverandør. Kontrakten er skrevet under og vi vil offentliggøre den ved en senere lejlighed. Svane-Cup 2014 Ligesom sidste år har vi i år som fælles afslutningsstævne valgt at tage til Svane-Cup d maj (tilmelding på klubmodul senest 17. februar Sponsorer Vi har en ambition om at skifte spillertøj på alle hold umiddelbart inden sæsonstart og samtidig sørge for, at trænere og holdledere vil være klædt på til rollen. Når dette skal gøres på op i mod 25 hold samtidigt, skal der gøres et stort arbejde for at skaffe sponsorer i hus. Heldigvis har vi i håndboldafdelingen både engagerede og loyale sponsorer, og vi håber selvfølgelig på, at mange af dem igen vil være klar til at være en del af vores sponsorkreds. Benarbejdet skal gøres og er du en der kan skabe kontakt til sponsorerne og/eller strukturere forløbet, hører vi meget gerne fra dig se mere på jobsiderne sidst i dette nyhedsbrev. Sportsudvalg Trænerpåsætning til den kommende sæson er allerede i fuld gang og det er som altid noget af en kabale, der skal gå op har du en træner eller holdleder gemt i dig og kan afse lidt tid hører vi ligeledes meget gerne fra dig. Nyhedsbrev #, side 3af 7\n4 Fair Play Det er ikke altid, at vores modstandere om det så er spillere, trænere eller tilskuere opfører sig som vi synes, de burde gøre. Desværre er vi i HGF heller ikke selv de bedste til udvise Fair Play. Henvendelser fra modstander klubber og en enkelt bøde fra DHF tyder på, at det godt kan blive bedre. Vi ved, at man både som tilskuer, træner og spiller går op i det, men samtidig skal vi huske, at det helst skal være sjovt at komme til håndbold både i vores og andre haller. De Jyske Mesterskaber U10/U12 Ændrede turneringstilgange i DHF for U10 og U12 gjorde, at der lige pludselig opstod en situation, hvor der blev efterspurgten turnering, hvor de bedste hold i Jylland kunne måle sig mod hinanden. I samarbejde med HIC er vi kommet frem til en løsning, hvor vi i Hammel gennemfører et JM-stævne fra d april. Et stævne som dette vil være god indtægtskilde for klubben samtidig med, at vores bedste hold forhåbentligt vil være deltagere i turneringen. Der er ingen tvivl om at andre klubber i Jylland har været på vej med et lignende arrangement og det i denne situation var vigtigst at være først. Det er dog ikke ensbetydende med, at det efterfølgende kører som det skal. Der ligger et stort planlægningsarbejde foran os og der vil være brug for et stort antal hjælpere. Selvom der måske ikke bliver fuld deltagelse det første år, er det vigtigt, at stævnet bliver gennemført perfekt således, vi i Hammel kan tage ejerskab på det mange år fremadrettet. Nyhedsbrev #2, side 4af 7\n5 Ledige jobs Det gode, det onde og det virkelig grusomme Frivillig hjælper Aktivitetsniveauet er højt og opgaverne er mange, så der er lidt for enhver smag. Vil du støtte op om klubben og være med til at sikre at HGF kan favne både bredde og elite så har vi brug for netop dig Mulige aktiviteter: JM stævne april skole uge 32 Thomas Helmig koncert - Grundlovsdag Hestemarked Diverse større og mindre opgaver hen over året Vigtigst lige nu er JM, hvor følgende funktioner skal besættes: Tidtagere og speakere til hver af de tre haller Hjælpere i køkken og cafeteria ifm. Måltider m.m. Hjælpere til stævnekontor Indkvarteringsansvarlig... Hotelchef til skovvangsskolen Dag-, aften- og nattevagter på skole Halansvarlig til hver af de tre haller Har du lyst og energi til af hjælpe så send en mail til: Træner eller hjælpetræner Mere end 20 hold er i gang og efter sommerferien skulle der gerne være mindst ligeså mange. Har du erfaring med håndbold, enten som træner eller spiller og har du lyst til at gøre en indsats, så har vi måske lige jobbet for dig. Vi har brug for trænere til hold på alle niveauer. Så vil du Lære fra dig Motivere børn og unge Udvikle dig selv i træner gerningen Så kontakt vores sportsudvalg, der er altid brug for en ekstra hånd. Nyhedsbrev #2, side 5 af 7\n6 Ledige jobs Det gode det onde og det virkelig grusomme Sponsoransvarlig og sponsorkonsulenter Grundet samlet skift af spillertøj og med en målsætning om at skaffe sponsorer til 25 håndboldhold, søger vi nu nogle få ildsjæle som vil samle denne opgave op. Opgaver: Strukturering af sponsorat muligheder Kontakt til mulige sponsorer Salg af sponsorater Din baggrund er ikke så vigtig, men du skal have lyst til at gøre en stor, men tidsbegrænset indsats. Er du derudover: god til at skabe kontakt den, der kan sælge en ide den, der ikke holder sig tilbage den, der ikke giver op før jobbet er gjort.. Så er jobbet garanteret noget for dig. Har du en ven eller bekendt og vil I være det perfekte makkerpar, hører vi også gerne fra jer! Bestyrelsesmedlemmer Inden vi får set os om, er det snart tid for den årlige generalforsamling. Da flere af vores nuværende bestyrelsesmedlemmer (minimum 3) ser sig om efter andre udfordringer, søger vi nogle nye til at tage en tjans. Du får selv stor indflydelse på jobbet og mulige arbejdsområder er: Formand Næstformand Sekretær Kasserer Aktivitetsudvalg m.m. Din bagrund kan være mangeartet, måske er du forældre, udøver eller måske har du bare interesse for håndbold -vigtigst af alt er det at du vil gøre en indsats tage ansvar ikke forventer, at folk altid er enige med dig Er ovenstående lige dig så tag fat i et af de nuværende bestyrelsesmedlemmer Nyhedsbrev #2, side 6 af 7\n7 Pokalbrag i HIC HGF(S1) Odder (1.div) 5. marts kl Så er der tid til pokalbrag kom og bak op om de lokale helte, når de møder et af topholdene fra 1. division! Nyhedsbrev #2, side 7 af 7


Hvor ender din stemme? - EU-fagligt\n13. marts 2019 Kommentarer lukket til Hvor ender din stemme? EU-Valg 2019, Nyheder\nNår der skal stemmes til EU-Parlamentet til maj, så er der god grund til at holde tungen mere lige i munden end til et folketingsvalg. Din stemme kan nemlig vise sig at lande et helt andet sted, end der du sætter krydset.\nDels har de fleste partier og lister indgået valgforbund, som betyder at en stemme på en konservativ f.eks. kan ende med at give mandat til en venstre-kandidat, men kompleksiteten stopper ikke her. Når mandaterne er fordelt på de danske partier, så ”forsvinder” de ind i partigrupperne i EU-parlamentet. Partigrupper som vel at mærke kan ligge langt fra partiet eller listens eget udgangspunkt.\nDin stemme bliver så at sige omfordelt hele to gange inden den kommer i kraft. Og selvom partigrupperne i parlamentet ikke lægger så snærende bånd på medlemmerne, som vi kender fra Folketinget, så betyder deres størrelse alt for den reelle magtfordeling i EU-parlamentet. F.eks. er der tradition for, at den største gruppe løber med posten som formand for Kommissionen, også fordelingen af de afgørende poster er afhængig af den vægt, som partigrupperne har.\n4 – 0 til Venstre\nEU-kommentariatet spekulerer inden valget i, at der efter valget vil ske et opbrud i partigrupperne, især på højrefløjens EU-skeptiske flanke. Det hænger sammen med britisk udtræden, hvor EU-modstanderne fra UKIP forsvinder, men også den konservative gruppe, hvor DF sidder bliver ramt, da det er her minimeret.\nI det nuværende parlament er Venstre og Radikale begge af partigruppen ALDE, som måske er den mest føderalistiske gruppe i hele EU-Parlamentet. Dets formand, Guy Verhofstadt er den stemme i parlamentet som oftest og mest radikalt taler for et Europas forenede stater.\nDe Radikale har siden oplevet afskalning til Liberal Alliance og Alternativet, men de to små partier kan ende med at levere stemmer til mandater til både Venstre og de Radikale.\nLiberal Alliance er i valgforbund med de andre regeringspartier. Hvis de får et mandat, så er meldingen fra spidskandidat, Mette Bock at partiet tilslutter sig ALDE-gruppen. Dette på trods af at partiets EU-politik ligger langt fra ALDEs position.\nMen hvis den seneste meningsmåling rammer det endelige resultat, så står Venstre til at få alle mandaterne i valgforbundet mellem Venstre, Konservative og Liberal Alliance. Meningsmålingen giver fire mandater til Venstre og nul til de to juniorpartnere.\nAlternativet er i valgforbund med de Radikale. Men ifølge den seneste måling, er det de Radikale der løber med valgforbundets ene mandat. Så hvis man stemmer på Alternativet kan ens stemme bane vejen for endnu et mandat ALDE.\nAlternativet stiller op på den fælles europæiske platform, European Spring som den tidligere græske finansminister Varoufakis er frontfigur i. Som finansminister nægtede han at skrive under på den låneaftale EU tilbød Grækenland. Hans projekt handler om en total ombygning af EU-samarbejdet. Alternative satser, ifølge pressemedarbejder Vicki Therkildsen, på at European Spring får mandater nok til at danne sin egen gruppe i EU-Parlamentet. Det kræver mindst 25 mandater fra 7 forskellige medlemslande. Men altså en stemme på alternativet kan ende som støtte til den mest føderalistiske gruppe i parlamentet.\nSocialdemokratiet og SF er i valgforbund, men sidder i dag i hver sin gruppe i parlamentet. S er med i den SD-gruppen af overvejende socialdemokrater, mens SF ene mandat sidder med hos de grønne. Så her kan en stemme på S ende hos de grønne og omvendt.\nEndelig stiller Enhedslisten op for første gang til et EU-valg. EL er i valgforbund med Folkebevægelsen mod EU, som i dag har et mandat, som er tilsluttet venstrefløjsgruppen GUE. EL vil hvis de opnår valg tilslutte sig samme gruppe.\nEU-kommentariatet spekulerer inden valget i, at der efter valget vil ske et opbrud i partigrupperne, især på højrefløjens EU-skeptiske flanke. Det hænger bl.a. sammen med britisk udtræden, hvor EU-modstanderne fra UKIP forsvinder. , men også den konservative gruppe, hvor DF sidder bliver ramt, da det er her minimeret.\nDansk Folkeparti er ikke i valgforbund, og partiet sidder i den konservative ”EU-kritiske” gruppe ”De europæiske Konservative og Reformister”, som bl.a. tæller de britiske konservative.\nDansk Folkeparti stiller op alene, og partiets spidskandidat Peter Kofoed siger til Bornholms Tidende, at DF har en har en målsætning om ”at etablere en stor gruppe til højre for midten af EU-skeptiske kræfter, som kan skabe en bedre balance mellem EU-tilhængere og -skeptikere.”\nHvad kan en MEP’er\nDet parlament der skal vælges efter brexit er på 705 medlemmer heraf skal de 14 vælges i Danmark. Det er ikke svært at se, at de danske parlamentarikeres indflydelse alene i kraft af ”at antallet betyder noget,” er begrænset.\nMen den enkeltes indflydelse er ikke bare i sagens natur begrænset, i praksis er parlamentarikerne nemlig helt afhængig af, at de minutter de får tildelt af deres gruppe til f.eks. at tale i selve parlamentet, det er også via gruppen, at pladserne i de mange udvalg fordeles.\nSå man kan ikke som parlamentariker bare tage ordet til debatten, eller stille egne forslag, sådan som man kan i Folketinget. At det er svært at være løsgænger i parlamentet er det tidligere DF-medlem, Rikke Karlsson et eksempel på. Sidste gang hun havde ordet i parlamentet var oktober 2017.\nForrykt mange penge\nTil gengæld er medlemmernes økonomi godt polstret. Berlingske forsøgte tilbage i 2016, at kortlægge parlamentarikernes økonomi. Det gjorde de med udgangspunkt i Folkebevægelsen mod EU’s, Rina Ronja Kari, som lagde alle dokumenter omkring økonomien frem. Berlingske konkluderede at skatteyderne brugte knap fem millioner kr. om året på en parlamentsplads.\nAf bilagene fremgår det blandt andet, at Rina Ronja Kari oven i sin årlige løn på 735.000 kroner får næsten 700.000 skattefri kroner i diæter og i rejsetilskud til de i forvejen betalte rejser – uden hun skal vise ét eneste bilag, der dokumenterer, at pengene er brugt efter reglerne.\n»Det er helt forrykt mange penge. Pengene flyder nærmest frit til parlamentarikerne, og der er nærmest ingen kontrol med, hvordan de bliver brugt. Det åbner selvfølgelig op for, at der bliver snydt,« sagde Rina Ronja Kari dengang til Berlingeren.\nSå udover en anstændig løn for jobbet, så er der altså også mange penge til rådighed, som politikerne kan bruge til at synliggøre deres indsats i parlamentet.\nPrevious Post:EU-Parlamentet er bedst til kontraboksning\nNext Post:Godschauffører i ny offensiv