10. juni, 2012 - 10:50\nRune - I denne uge kom min kone kom fra et personalemøde. En lang række tiltag var blevet fremlagt af ledelsen - allesammen forskellige former for sparekrav, som skaber mere og mere pres på de varme hænder.\nDet er blevet værre og værre i de seneste 10 år.\nLige nu søger de forresten to DJØFere til - så er der fire.\nFor ti år siden var der ingen. Og hun gik glad på arbejde, hun var stolt af det job, hun leverede...\nDjøf'er beskæftiger sig med kolde ting og for at undgå at de skal styre hele udviklingen skal vi alle blive små Djøf'er......\nDet er sgu den gale vej........\nVi skal have afmonteret en hel del af det kolde i samfundet, ikke gjort alle små kolde....\nDet er jo slet slet ikke det som det handler om - det handler om politikerne, især fra Venstre, vil have bevis for at det vi gør, virker. Og helst så hurtigt som muligt, tak. Og vi - eller rettere politikere skal vide hvad der virker - i ældre-plejen, i undervisningen, på job-centrene mv. Og det betyder at der sættes projekter i gang - og hvis de ikke opnår den ønskede effekt inden for 3-5 år, ja så lukkes de. (f.eks. at y antal indvandrere er kommet i arbejde eller at x antal børn har lært at læse...)\nMht. sosu-assistenternes dokumentation af deres arbejde var det altså noget, der allerede skete under SR-regeringens sidste år. Omkring år 1999-2001 blev der nemlig gennemført en lovændring, som ændrede tildelingen af hjemmehjælp fra at være timebaseret til at være ydelsesbaseret, dvs. fra at få timer til hjemmehjælpenom ugen, fik den ældre nu tildelt ydelser, f.eks. 5 minutter til at gå på toilettet, 10 minutter til at lave mad, 10 minutter til at støvsuge eller 10 minutter til at gå en tur. Og så kan man bytte ydelser. Alt dette udnyttede VKO-regeringen så til at indføre frit valg, så ydelserne nu kunne købes af et privat firma.\nI gamle dage var det svært at udfylde sin selv-angivelse selv - i dag er det ikke så svært. I dag skal de fleste lønarbejdere skal bare godkende den selvangivelse, SKAT sender ud. Til gengæld er A-kasse lovgivningen en af de mest komplicerede og vanskelige love at forstå - fordi systemet er så bange for at nogle snyder det. Derfor er der regler for hvad man må som arbejdsløs - og det er det som job-konsulenterne er frustereret over. Især fordi de arbejder indenfor et system, hvor de ikke kan give folk klov til det, som de gerne vil - tage en ekstra uddannelse, eks. nogle timer på eneglsk-studiet eller dansk-studiet, hvis de har en uddannelse i forvejen.\nOg ja, det vil da være dejligt, hvis borgerne igen blev borgerne i en velfærds-stat eller en social-stat, men desværre er det ikke sådan klaveret spiller. Efter den kolde krig slutte omkring 1990-1992, lod Bill Clinton, USA's præsident på det tidspunkt forstå, at nu kom er den periode, hvor nationerne skulle kappes mod hinanden, dvs. konkurrere mod hinanden - i alt. Hvorfor tror I at PISA blev indført omkring det tidspunkt? Fordi meningen var at landene skulle konkurrere mod hinanden, og lære af de bedste, så konkurrence-evnen kunne forbedres. Og hvorfor tror I at man går så hæjt op i hvor mange mennesker der tager en universitets-uddannelse eller en ungdoms-uddannelse? Fordi så har politikerne noget at prale med, når de møder andre politikere fra andre lande...\nPointen er denne: velfærds-staten, socialstaten, er død og borte. Konkurrence-staten er den eneste som eksisterer nu. Og her er borgernes myndighed over eget liv et forstyrrende element, borgerne i en konkurrence-stat er blot soldater for konkurrence-staten. Og når konkurrence-staten siger, at vi skal forbruge, eller at der er brug for vi arbejder mere, ja så skal borgerne bare sige 'ja' - og ikke stille sig på bagbenene og være imod...\nDJØF er ved at sejre sig ihjel... forstået på den måde, at den største del af befolkningen ikke kan identificere sig med ledelsen af egne arbejdsområder, og noget der minder om diktater, den almindelige arbejder ikke kan sætte sammen med sit daglige arbejde.\nDJØF har helt sikkert effektiviseret ledelsen i både staten og kommunerne - Der er nemlig ingen, der tør sige dem imod!\nDJØF har for meget magt.\n10. juni, 2012 - 11:32\nJeg forstaa altsaa ikke hvorfor saa mange har saa meget mod os DJOEF'er. Det typiske vi goer i en ny stilling er jo at finde ud af hvor der er en anden DJOEF'er saa vi kan skrive nogle breve til hinanden. Kan nogen have ondt af det?\nManglende uddannelsesplanlægning i DK\nDem man kan bebrejde er uddannelsesplanlæggerne. Manglen på lærere til at undervise i naturvidenskabelige fag kan vel snart fejre 60 års jubilæum. Her kunne man have valgt at givet forhøjet løn for at tiltrække studerende, når nu andre tiltag for at øge børns og unges interesse for naturvidenskab ikke har fået den succes, man havde håbet på.\nMan kunne som i Sverige med den nye gymnasiereform begrænse det frie valg af fag. Nu kan alle der ønsker det vælge samfundsfag eller mediefag i det danske gymnasium.\nFor nylig hørte jeg i DR/P1 vedr. unges studievalg, at flere universiteter på deres sites om scient.pol. -studiet skrev, at der er god beskæftigelse. DR havde kontaktet de pågældende institutter og spurgt, hvorfor de bragte tal fra 2008 for at tiltrække nye studerende.\nDet sørgelige er, hvis der i dag foregår det, som jeg var ude for for 20 år siden, hvor jeg blev udviklingskonsulent i et nu nedlagt amt. Der var intet at lave, og man måtte ikke tage initiativer. Jeg sagde hurtigt op for senere at erfare, at grunden til, at der var blevet ansat 4 deltids- konsulenter, var, at så kunne kontorchefen få en vice-kontorchef...\n10. juni, 2012 - 12:25\nDjøficeringen er den indledende fase--den androide--i robotiseringen--også kaldes produktivitetsudvikling--af den offentlige sektor. Formålet er en billigere og mere effektiv administrativ kontrol over arbejdskraften og en mål- og rammestyring, der gør kontraktlig privatisering mulig.\nSelvfølgelig er der intet i vejen med de enkelte djøfer, kun den praksis, som de lægger hænder og hjerne til, så når automatiseringen er fuldendt, vil de kunne deltage sammen med os andre i kampen for en tilbageerobring af et menneskeligt samfund.\nI det mindste er denne udlægning tættere på virkeligheden end Lykkebergs mumlende apologi.\n10. juni, 2012 - 12:35\nThe Danish Banana Monarchy of Djøffistan.\nDer er ikke noget galt med Djøffer, de er en værdifuldt del af vores samfund, som vi ikke kunne klare os uden.\nMen.. et administrativt overhead, det være sig ledelse eller andre stabsfunktioner skal altså holdes så lavt som muligt.\n10. juni, 2012 - 12:52\nJeg har intet imod DJØF'er - det jeg er imod er at politikerne bestemmer, at der skal dokumentation til, især i den offentlige sektor. Fordi især Venstre har den idé at de er dovne i den offentlige sektor og intet laver. Og ja, det kan godt være det var sådan i 1960erne eller i 1970erne, men sådan er det altså bestemt ikke mere...\nAng. uddannelse så ved jeg fra mine kontakter rundt omkring at det der p.t. er mangel på er engelsklærere -og tysklærere i folkeskolen. Og jeg vil have gren-gymnasiet tilbage, vil jeg.\n10. juni, 2012 - 13:12\nDet er altid, ved første øjekast, fremmende for ens argumenter at påkalde sig udtryk som 'afgrunden' og 'kompleksitet' i et land af agnostiker. Så er det knap så vægtigt at poser boliglån som stjerne-eksempel på økonomisk ansvarlighed i orkanens øje. Har vi ikke alle været små djøf'er efter bedste evne? Eller er vi blevet det i sparsommeligheds navn. Så kan jeg heller ikke se hvordan institutionel, 'form følger funktion', ved djøfernes mellemkomst skulle høste større applaus. Egne mål er vel altid de nemmeste at opfylde.\nOg der er ingen tvivil om at administrationen er stigende. Hvilket den ogsaa er i den private sektor - og i de fleste andre lande. Det kan enhver foerste aars toldvaesensassistentelev dokumentere.\nDet svaere er om det er det vaerd?\nEt lignende problem er emballage. Emballageudgifter har ogsaa vaeret stigende i en aarraekke - men hvis vi sparer mere paa varer der ikke bliver oedelagt under transport end den stigende emballage paafoerer os af udgifter - saa skal man godt nok vaere temmelig hoensestrikromantisk for at forlange "den overfloedige emballage" af vejen.\n10. juni, 2012 - 13:32\nNu må I altså lige se at blive enige.\nSkal vi alle sammen være djøffere eller skal allesammen være IT-folk?\nOg hvem skal så tage sig af børnene... Eller dem har man vist iøvrigt allerede opfundet nogle programmer till.\n10. juni, 2012 - 13:46\nInteressant – men også lidt skuffende – at se, at flere kommentarer kun evner at forholde sig moralsk fordømmende til den såkaldte djøfisering – de ”onde” djøf’ere.\nSagt i korthed kan djøfiseringen ikke adskilles fra den stigende specialisering på stort set alle erhvervsområder, som igen hænger sammen med de vældige teknologiske spring, vi har taget, især siden anden verdenskrig (teknologi forstået i meget bred betydning).\nMere specialisering kræver mere koordination, som også Rune Lykkeberg antyder – og det er kernen i problemet med at forstå djøfiseringen. Som påpeget i et indlæg er djøfisering ikke kun et fænomen, man møder i det offentlige - det kan sagtens genkendes også i det private erhvervsliv som banker, forsikringsselskaber, telekommunikation osv.\nDen rigtige ”medicin” må være, som RL også nævner, at begynde allerede i skolen at lære børn at forholde sig mindre autoritetstro til, hvad myndigheder, forretninger, banker, presse og medier fortæller dem – og nok så vigtigt: undlader at fortælle dem. Men det forudsætter, at man kan stille spørgsmål, hvilket igen forudsætter både mere almen viden om, hvordan samfundet er indrettet og fungerer, men også styrkelse af de fag og en pædagogik, der kan fremme en kritisk tilgang og gøre brug af både sanser og fantasi. Billedkunst, musik og idræt kan i den forbindelse være ligeså vigtige fag som matematik på A-niveau. Meget tyder på, at man kan komme langt med hermed ved rigtig anvendelse af teknologi. Her er et eksempel http://ing.dk/artikel/85370-it-skal-goere-op-med-tankpasser-paedagogikken\nDer er alt sammen ikke særlig meget nyt i disse ting, men det kræver nok et opgør med de senere års tankpasserpædagogik, effektivitets- og PISA-hysteri i undervisningssektoren. – Med venlig hilsen fra en pensioneret djøf’er/planlægger.\n10. juni, 2012 - 14:06\nFor mit vedkommende drejer det sig om en afmagt.\nVi er ret enige i, at samfundsudviklingen gør, at der er brug for en anden ledelsesform – vi er nok ikke enige i, at den ledelsesform, der er fremherskende lige nu, behøver at være den rigtige.\nMen kan sige, at som jeg oplever min hverdag - en hverdag, hvor jeg er omgivet af djøffer - er, at de kun kan se og høre sig selv.\nSom jeg oplever det, er alt ansvar fra andre erhvervsområder fjernet, og omfordelt til denne mærkeligt sammenspiste gruppe, der virker til kun at have respekt for deres egen faggruppe, og som mener andre ikke er en del af beslutningstagningen, og derfor bliver de kun hørt, når de på en eller anden måde underkaster sig ideer, der kun er truffet af DJØF'erne - det virker til at være den eneste måde, andre kan blive hørt på.\nVil give dig meget ret i, at de fag, der skaber selvstændig tankegang er meget vigtige - mest fordi, det virker til (igen min oplevelse), at DJØF'erne blindt gør, hvad de får besked på.\nKan fx. fremhæve Birthe Rønn sagen... denne sag er et ret godt eksempel på, at juristerne i et ministerium valgte at være redskaber... også selv om de derved brød loven.\nMan kan ikke være "professionel leder"!\nHvis man ikke ved, hvad man leder kan man bare ikke lede det ordentligt.\nOg det kræver et arbejde, som kun få "professionelle ledere" gør sig.\nDet er mange, måske de fleste djøferes altafgørende svaghed.\n10. juni, 2012 - 14:21\nDjøffen djøf manifesterer sig, om vi dog alle var i djøffistand!\nDet er muligt, at det, som vi hver især ikke helt forstår, har det med ikke rigtigt at eksistere for den fattige forstand!\nDet er nok ikke værd at kritisere den for. Det er medfødt.\nDet der ikke eksisterer for den fattige forstand, det eksistere selvfølgelig ikke for den fattige forstand, og det er og kan ikke være anderledes i manifest forstand. Hvad der er værd at forholde sig til, det er mulighedernes land. Er djøffistand en mulighed, ønskværdig, af det gode det skønne og sande?\nDer er nok lige et par forhold af logisk, semantisk og grundlæggende teoretisk art, som fortjener lidt afklaring, før vi svarer på det nævnte spørgsmål.\nFor der, hvor en yderst beklagelig fejl kommer ind, og som det ”nytter” at påtale, det er der, hvor den fattige forstand slutter fra, at hvad der ikke eksisterer af betydning for den fattige forstand, det kan heller ikke være værd at forholde sig til! Det handler om mulighedernes, potentialets land, det gode, det skønne og sande, som vi alle vil!\nEks.: Djøfferne er omgivet af fremmede fænomener, som kun modvilligt lader sig lede og vejlede i retning af det at være djøf. For djøffen står valget mellem at vejlede sig selv i overensstemmelse med forbundets anvisninger, det er myndighed på djøfsk, og det modsatte, det ikke at lade sig vejlede som dikteret af myndigheden, anstalterne, derfra hvor al viden kommer. Det sidste er at være umyndig, dvs. ”ikke djøf”.\nDjøfferne kender til rationalitet, økonomi, formidling og oplysning. De er grebet af det store projekt, de er modernistiske og tror derfor på den overordnede rationalitet, formålet bag og i det hele, det, der lige som giver enhver djøf sit indhold i tilværelsen.\nVi andre, ikke djøffer, ser djøffen for os. Vi ser djøffens projekt, det formål djøffen ser med os, det at gå op i den højere sags tjeneste, de oplyste og rationelle projekters univers. Vi er lidt fremmede for denne djøf, der drømmer om at gøre os til en af sine, med reformer og oplysning, appel til vor indre djøf. Vi ser således projektet for os, som djøffen djøfs djøffistand. Vi ser, at djøffen vil os, noget med os, at vi ”for djøffen” er potentialet, mulighedernes land, djøffistand.\nMen, og det går så lidt over djøffen djøfs djøffistand, vores ”for sig” er ikke djøffen djøfs djøffistand. Vi går ikke rent op i dette rige, vi er fremmede, og alene erfaringen af, at der ligger et paradoks i det på en gang at være ledet og lede, at selve den distinktion, i kraft af hvilken djøfferne henter deres væren, dømmer dem, ja lige frem fordømmer dem til for altid at stå som den fremmede i forhold til os, der netop ikke kan undgå at se dem, ”for os”, som djøffen djøfs i sit djøffistand, ja den erfaring er uforenelig med djøffen djøfs djøffistand. Sagt på dansk. Djøffistand er ren utopi!\nDjøffens forsøg på at være demokratisk, ved at tilbyde os medlemskab af sit rige, med tilbudet om at invitere os ind i sit land af ledere, der i overensstemmelse med forbundets anvisninger leder sig selv og former den ultimativt gode, sande og skønne institution, ud fra den ultimative og overordnede hensigtsmæssighed, i gensidig og harmonisk forståelse, ja det vidner om et stort hjerte!\nMen, og det er selvfølgelig ærgerligt, distinktionen mellem ledere og ledede, den ligger lige som bag djøffens egen konstitution. For at være djøf må du være fremmed for de ledede, eller du må lede dig selv, og så er du lige så skizofren, som den almægtige, der var almægtig i forhold til sig selv, dvs. sin egen slave såvel som sin egen herre samtidigt. Som de skriftkloge ved, så var vor herre nødt til at skabe jorden med alle dens kreaturer, for lige som ikke at blive fremmed for sig selv med al sin almagt, dvs. for ikke at forblive sin egen slave.\nSom iagttagere, performativt selvrealiserende iagttagere, stiller vi os på den distinktion, der gør forskellen i tilværelsen, som offer og bøddel i forhold til os selv, som kognitive væsner er vi dømt til at være vor egen største troldmand, overladt til iagttagelsens betingelser, skiftevis fanget ind af beundringen for os selv såvel som mindreværdet i forhold til os selv.\nDjøfistan hedder landet, hvor vi i følge den gode djøfist af første orden alle er blevet djøffere. Skabt og formet ud af os selv, i den verden hvor kun det, der eksisterer for djøffernes inderlige evighed har væren. Men landet er ikke muligt at realisere.\n10. juni, 2012 - 14:36\nOlav - "Sagt i korthed kan djøfiseringen ikke adskilles fra den stigende specialisering på stort set alle erhvervsområder, ".\nNå ja. Og hvordor er det så lige DJØFerne, som har tiltaget sig retten til at overrule alle de rigtige specialister:\nLomborg er klogere end klimaforskerne.\nFindsen er bedre til at lede forsvaret en generalerne.\nDe ved sgu også mere om teater end skuespillere, operasangere og balletdansere.\nDe ved mere om skolerne end lærerne.\nDe ved mere om sundhed end læger og sygeplejersker og mere om infektioner end epidemiologer.\nDe ved også mere om universitets-styring end rektorer og lektorer. Mere om jernbanerne end banefolk etc etc.....\nEller også - måske har de slet ikke noget på?\nI stedet for at vi som borgere i dette samfund skal tilpasse os djøfferne og djøficeringen var det nok i stedet på sin plads, at djøfferne tilpassede sig dem, de er sat i verden for at betjene; nemlig borgerene.\nForslaget om, at man i skolerne skal lære at begå sig i Djøf land kunne være fint nok, men det er ikke fint, at regelsæt i alle aspekter af lovgivningen, herunder ikke mindst skattelovgivningen, skal være så komplekse og uigennemskuelige, at borgere, som ikke er akademikere har svært ved at følge trop.\nHvorfor ikke vælge den anden vej? At simplificere og gøre det lettere at begå sig i regelsæt og lovgivning, så alle kan være med og ikke kun dem, der har fattet fidusen? Så ville man i stedet kunne anvende djøfferne til reelt og ordentligt arbejde til gavn for de mange.\nHenrik, djøfferne er klædt på, men det ligger først og fremmest i den måde, som de ses på!\nEr jeg den eneste, der synes at artiklen er ufrivilligt pinlig og komplet latterlig?\nFørst, det er svært når vores politikere alle er Djøffere, deres embedsmænd er alle Djøffer, folk i regionerne er djøffer, folk i kommunerne er djøffer, folk i bestyrelserne for virksomhedderne er djøffer, topledelsen i dit firma er djøffer... ikke at skyde lidt på denne faggruppe.\nMåske skulle alle uddannelser tvinges til at have et fagligt sidefag ?\nFor den værktøjskasse en Djøffer har er jo et kraftigt instrument, og kombineret med en faglig viden om et andet fag, f.eks. Sundhed, Datalogi, eller..\nFor er det egentlige problem egentlig ikke, når vi nu laver vores root cause analyse, at Djøfferne ikke fatter en skid af hvad vi forsøger at fortælle dem ? Så hvis de nu havde et fagligt ben at stå på også, så kunne deres viden, og skills bruges for det gode for alle.\nDJØFICERINGEN - intet andet end en kapitalistisk indspist maksimeringsstrategi?\n"Den offentlige sektor ville sandsynligvis ikke af sig selv blive bedre og mere effektiv, hvis vi bare havde tillid til pædagogerne og socialrådgiverne."\nSkræmmende er denne udtalelse og et bevis på manglende forståelse for den "menneskelige ressource". Et afbalanceret og motiverende arbejdsmiljø opnås på ingen måde gennem kontrol og ydre krav. Dette opnås netop gennem tillid og autonomi til den enkelte. Djøficeringen taler imod denne og det står klart, at man kun har viden om organisatoriske principper, men manglende indsigt i den menneskelige organisme. Et ydre kontrollerende system, hvor ansatte hele tiden "måles og vejes" er en belastende og bebyrdende tilgang.\nEndnu mere skræmmende er konsekvenserne for borgeren i det offentlige system. For selvom ovenstående har konsekvenser for arbejdsklimaet og stress og udbrændthed blandt de varme hænder, negligeres selve standarden og optimeringen af selve behandlingen i det offentlige.\nGennem de senere år har man implementeret styreformer fra den private sektor til den offentlige sektor med det formål at indlejre de offentlige institutioner i markeds(-lignende) styring. TIL GAVN FOR HVEM? Denne tilgang gavner hverken borgeren eller de "varme hænder". Konsekvenserne er fatale: For borgeren (brugeren af det offentlige), betyder dette øget kontrol, øget maksimering og dårligere behandling. De offentlige institutioner måles ikke længere på deres høje standard, men på hvor mange ydelser, der køres i gennem systemet. Bemærk at borgeren i dette tilfælde ikke længere ses som et individ med særlige behov, men som en ydelse, der er nødvendig for at socialrådgiveren, psykologen etc. kan leve op til ydre krav om maksimering og effektivisering.\nDette resulterer desværre i dårligere behandling og en vægtning af her-og-nu-løsninger, der skal sikre det korrekte antal ydelser.\nEt kapitalistisk fokus på økonomi og "profit-maksimering" må siges at være grotesk når vi har med mennesker og den offentlige system at gøre!\n10. juni, 2012 - 15:31\nUndskyld det er ikke det jeg oplever. VI har inden for mit fag, IT, oplevet at der var et krav om at vi 'teknikere' skulle lære forretningen, skulle snakke forretningens sprog, og at vores faglige viden ikke var så vigtig, som viden om forretningen. Fair nok at hvis du er IT mand (m/k) og arbejder for et bryggeri, skal du vide noget om Bryggeri branchen.\nMen når man så også hører den samme smøre når man arbejder i et IT firma, hvor alle man snakker med hos kunderne er.. IT Folk.\nMan er fra sin uddannelse trænet til at sætte sig ind i kundens behov og implementere disse i IT, og synes derfor ikke at f.eks. udregningsformlerne for stempel afgifter på forsikringer er komplicerede. Det er jo bare matematik.\nNår man så bliver konfronteret med DJØF fortolkningen af ens verden, typisk i form af cost modeller, forundres man over hvor lidt faglighed der i disse, og hvor lidt de har med virkeligheden at gøre.\nHvordan de måske ligefrem skader forretningen, fordi der er fundamentale fejl i antagelser.\nJeg har set tocifferet million beløb blive tabt fordi man ikke har forstået forskellen mellem kapacitets enheder. Altså hvad der svarer til ikke kunne kende forskel på Liter og Gallons.\nTja ja.. tingene ville formodentlig gå lige så galt hvis det var f.eks. Dataloger der styrede det hele.. Bbbbrrrrr... modsat Djøffer der tror de ved det hele, ved dataloger at de ved det hele *host* *host*\n10. juni, 2012 - 16:38\n"tingene ville formodentlig gå lige så galt hvis det var f.eks. Dataloger der styrede det hele"\nHold øje med det tyske piratparti ;-)\n10. juni, 2012 - 16:39\n"For er det egentlige problem egentlig ikke, når vi nu laver vores root cause analyse, at Djøfferne ikke fatter en skid af hvad vi forsøger at fortælle dem?"\nDet er meget præcist sagt,Jesper Frimann, så lad os fortsætte med lidt root cause analyse. Lad os bruge hjernen som retningspil.\nForsimplet men ikke af den grund forkert er der en arbejdsdeling mellem hjernens to hemisfærer.\nVenstre halvdel (der styrer højre side af kroppen) er god at sætte ting sammen, det ene led efter det andet, følge et spor, en regel, en algoritme, se detaljer, regne det ud. Venstre har også privilegeret adgang til sprogfunktionen, der også er sekventiel og analytisk, og vil gerne dominere. Venstre får altid det sidste ord.\nTil gengæld er højre halvdel (der styrer venstre side af kroppen) god til at se mening og sammenhæng, forstå hvad det hele går ud på. Højre er god til følelser og varetager helheden, herunder sociale relationer. Kort sagt, højre kan se skoven, mens venstre ser træerne.\nSe neurovidenskabsmanden Iain McGilchrists fremragende fremstilling i værket The Master and his Emissary—her i en kort, animeret version: http://www.youtube.com/watch?v=dFs9WO2B8uI\nMeningen fra naturens side er selvfølgelig, at de to halvdele skal arbejde sammen. Lidt som et sniper team skal højre sørge for overblik og udpege de mål, som venstre skal fokusere på med sit kikkertsyn, og efter skuddet skal højre vurdere, hvordan landet nu ligger, og hvad der videre skal ske. Eller mindre krigerisk, som et hold af politikere, der sætter mål, og embedsmænd, der udfører dem som små effektive maskiner.\nNogle gange sker det imidlertid, at den ene halvdel af hjernen kommer til at dominere, som oftest venstre. Så får man en person, der ikke kan se skoven for bare træer, behersker enhver argumentation men ikke har øje for præmisser, især ikke sociale præmisser, ofte intelligent, men uden fornemmelse for sammenhængen, og ikke kan indse, at bombningen af landsbyen er en dårlig måde at redde den på. Men med ordet i sin magt, lytter venstre nødigt til højres indvendinger, og så god til at fremlægge sin sag—og selv lytte til sin egen fremlægningen—uden for pædagogisk rækkevidde. Venstre side fatter med Jespers ord simpelthen ikke en skid af hvad højre side fortæller den.\nDet samme vil selvfølgelig ske, hvis djøferne dominerer politikerne, eller hvis politikerne simpelthen bliver djøfer. Man kan argumentere for, at det faktisk er sket. McGilchrists argument er da også, at i Vesten har venstreside funktioner helt overtaget magten.\n10. juni, 2012 - 17:36\nDJØF'ere ofte har deres særlige kompetencer indenfor fx ledelse og organisationsudvikling ligesom fx læger og skolelærere har deres respektive kompetencer. Derfor giver det meget god mening, at ansætte DJØF'ere i ledende stillinger. Og det behøver ikke være det samme som at indføre omfattende overvågnings- og dokumentationssystemer - selvom det virker som om, at den generelle mening er, at en DJØF'er ser det som sin fornemste opgave, at indføre sådanne kontrolsystemer.\nMåske man skulle prøve at undersøge, hvad alternativet er til den DJØF-ledede offentlige sektor, og hvad DJØF'erne rent faktisk har udrettet, i stedet for at bare at tilslutte sig antagelsen om, at DJØF'eren bare er en del af en uheldig tendens, som bør undgås.\nDerfor interessant med denne artikel, som søger at nuancere begrebet en smule.\n10. juni, 2012 - 17:58\nHør nu her. Jeg kan gøre det her på mange måder; men tag lige et tit på dette billede af rigshospitalets direktør, cand scient pol, Torben Stentoft.\nForklar mig så lige hvordan en ansvarlig leder på et sygehus OVERHOVEDET KAN FINDE PÅ AT GÅ MED SLIPS....(Infektionsrisikoen er enorm).\nOg forklar mig lige, hvordan det giver mening at have en leder, der helt åbenlyst har fattet så lidt af basal hospitalshygiene?\n10. juni, 2012 - 18:51\nHvis der er tale om en samfunds sygdom, hvad er så symtomerne. Er det dårlig samfundsøkonomi ?\nEr det et dårligt arbejdsmiljø ude i landet.\nEller er det et nærmest facistisk jerngreb om den barnlige, uselvstændige befolkning.\nAnalysen må ligge klar før medicinen kan ordineres.\nMange politikere kan slet ikke se en sygdom. De handler i hvert tilfælde ikke sådan.\nJa, som flere her siger , så er de politikerne, der bære ansvaret, ikke fagfolkene.\nHvem saver den gren over, som man lever af.\nHvis vælgerne bliver ved med at vælge politikere af den vi-alene-vide-hvad-der-er-godt-for-jer slags, sker der ingen ændringer.\nDerfor stem på de frihedselskende og demokratisk indstillede politikere, uanset om de kommer fra Enhedslisten Konservative eller Liberal Alliance.\nVenstre og S-SF har længe bevist, at de ikke, hverken kan eller vil gå den vej.\nSlutbemærkningen må være : Befolkningen har samfundsindretning de fortjener.\nMindretallet af selvstændigt tænkende borgere, der ikke vil finde sig deri, må handle i civil ulydighed.\n10. juni, 2012 - 19:03\nJeg fornemmer at dit indlæg tildels er et svar på mit:\nProblemet er jo ikke ansættelsen af kvalificerede og veluddannede folk, der forstår sig på økonomiske anliggender.\nDet problematiske er tendensen til at bureaukatisere samtlige dele af det offentlige system. Konsekvensen ved dette bliver ledelse og administration, der til stadighed mangler indsigt i det arbejds- og organisations-område de er sat til at kontrollere. Djøficeringen er blot en af tendenserne ved denne Nyliberalistiske (new public management) tankegang.\nJeg tilsutter mig, at denne artikel forsøger at nuancere visse dele af begrebet. Dog ser jeg intet svar på konkrete problemer ved den offentlige sektor, der selv bringes på banen af artiklens forfatter\nCitat: "Alle har hørt historierne om, hvordan socialrådgiverne ikke får tid til at levere socialrådgivning, fordi de har så travlt med rapportering og evaluering. Eller forskerne, som bruger al tiden på at søge penge og udfylde skemaer, og lærerne, som er så optaget af deres elevplaner og nationale test, at de ikke bruger meget af deres arbejdstid på at undervise."\nKonsekvenserne ved den nyliberalistiske organiseringsstrategi er der stadig. Et offentligt system, der er bygget op efter privatsektorens "profit-maksimerings-strategier" er grotesk - hvilket jeg har opstillet konsekvenserne ved i indlægget ovenfor!\nForfatteren skriver ligeledes at omstruktureringen skyldes rod i det offentliges administrative arbejde. Men en Djøficering med fokus på effektivisering og budgetdisciplin synes på mange områder at hæmme den offentlige sektor. Den hjælper til at holde styr på finanserne, men negligerer samtidig, at den offentlige sektors fornemmeste opgave er at tage vare på og sikre INDIVIDET i samfundet!\nLad mig blot referere til en artikel helt tilbage fra 2007, hvor arkitekterne bag omstruktureringen af det offentlige erkender, at det var en kæmpe fejltagelse\n"J.; Winkel, J.S. ”Tilgiv os – vi vidste ikke, hvad vi gjorde”. Kronik i Politiken, 29. marts 2007."\n10. juni, 2012 - 19:48\nNej, selvfølgelig ved en djøf’er ikke mere om skoler end en uddannet lærer eller mere om sundhed end en læge osv. Men det er heller ikke det, der er problemet.\nI et moderne højteknologisk samfund arbejder stadig flere mennesker i organisationer af en eller anden art, som styrer og omsætter store ressourcer, fx dine og mine skattekroner eller de penge, vi betaler for en bil, en rejse, en forsikring osv. Problemet er så, at produktionen – det være sig biler eller noget immaterielt som beslutninger – indebærer samordning af mange processer, der hver især sig kræver specialkunnen. Spørgsmålet, man så må stille sig er: hvordan samordner man alle disse specialiserede processer - dels så der kommer et produkt ud af det og dels så man undgår, at omkostningerne løber løbsk. Specialister kan nemlig altid argumentere for, at de kan gøre tingene meget bedre, hvis de bare får en smule flere penge.\nHertil kommer, at organisationer i dag er mere afhængig af omverdenen end tidligere, og man skal kunne reagere hurtigt og hensigtsmæssigt i forhold til borgere/kunder, leverandører, kreditgivere, konkurrenter osv. Det kan ikke nytte, at man reagerer selvtilstrækkeligt eller langsomt, så de ansvarlige politikere eller ejere kommer på forsiden af Ekstra Bladet næste dag.\nMere specialisering/arbejdsdeling kræver mere koordination, og det hele bindes sammen af kommunikation indadtil i organisationen og udadtil i forhold til omverdenen, som jo i dag hverken begrænses af geografi eller andre fysiske forhindringer.\nDet er derfor ikke forkert at tale om behovet for ledelse og styring som en særlig profession i samfund af vores type. Det er der så nogle, der beklager eller ligefrem benægter, hvilket er helt ok for mig. Men er man konsekvent, må det indebære, at man indretter sig i alternative lavteknologiske samfund. Såvidt jeg ved, bruger de både lys og el på Christiania og i de samfund i USA, hvor man praktiserer Simple Living, og jeg gætter på, at de også går til læge og tandlæge, når de har brug for det.\nJesper Frimann: ”Måske skulle alle uddannelser tvinges til at have et fagligt sidefag?”\nGod idé! Djøf’ere har ligesom andre faggrupper tendens til at se verden med skyklapper på, og når deres beslutninger tilmed ofte har vidtgående samfundsmæssig betydning, kunne der være så meget mere grund til, at netop denne faggruppe fik faglig indsigt på andre områder.\nMen du bliver bare ikke godskrevet for det i det formelle uddannelsessystem, snarere tværtimod. Du må i givet fald selv betale for det ved kasse 1, når SU’en er udløbet.\nArbejdsgivere og politikere herhjemme synes efter alt at dømme heller ikke, det er nogen god idé. De tror tilsyneladende, at man kan producere kandidater som man producerer pølser, tilmed efter samme skabelon uanset fagområde. For dem kan det bare ikke gå hurtigt nok med at få de unge gennem uddannelsesmøllen.\n10. juni, 2012 - 20:02\nHavde jeg mødt flertallet af indlæggene i denne tråd i min gymnasieklasse ville jeg have belært dem om banale metaforer, unuancerede fjendebilleder og behovet for diskussion som andet og mere end 'jeg kan li' og jeg kan ikke lide'.\n10. juni, 2012 - 20:06\nMit indlæg var nu bare en generel kommentar til emnet :-)\nJeg er enig med dig i, at NPM-bølgen på mange måder er problematisk, men jeg synes, at der mangler en generel forståelse for (ikke møntet på dig), at DJØF'ere kan så meget andet end bare det...\n10. juni, 2012 - 20:08\nOlav - sjovt hvordan du kan skrive som du gør og så fuldkommen glemme, at kommunalreformen og politireformen er to af de bedste eksempler på, hvordan den her styring er endt i hat og briller.\n10. juni, 2012 - 20:53\nSidder lige nu og smågriner lidt.\nEfter en regulær affejning af andres oplevelse af djøfer som værende irrelevante - selvfølgelig med en vanlig arrogance, hvor man tager stilling til, hvorvidt man ønsker at implementerer andres holdninger i sine betragtninger.... sorry, men det er et trick, der efterhånden har været brugt lidt for meget - det er gennemskuet.\n10. juni, 2012 - 21:00\nNu er jeg selv DJØFer og den dæmonisering af os er ved at være lidt ensformig, det er en kliche at optimering og effektivisering er modsatrettede tendenser af omsorg og respekt for det enkelte menneske.\nJeg har feks sparet min arbejdsplads for mange penge, ved at optimere eksisterende forretningsgange uden at det har kostet nogle arbejdspladser.\nAt være DJØFer betyder heller ikke at vi alle er revisorer eller jurister, DJØF medlemmer tæller alle samfundsvidenskabelige uddannelser, deriblandt adskillelige på RUC.\n10. juni, 2012 - 21:38\nDet du fortæller lyder rigtig godt - og er ikke efter det enkelte menneske... sådan bare fordi det er en djøf-ansat.\nDet undrer mig lidt, du fremhæver RUC - var det ikke RUC, der startede den nuværende proces?\nVil i samme ombæring sige, at jeg ikke er imod hele processen, kun dele af den.\n10. juni, 2012 - 21:42\nMed DJØFfideringen får man først og fremmest en gradbøjning af arbejdet, der skal udføres i institutionerne og andre steder - det bliver ikke, som det skal være: forsøget på til ethvert tidspunkt at yde det bedste, man kan.\n10. juni, 2012 - 21:50\n"At være DJØFer betyder heller ikke at vi alle er revisorer eller jurister"\n1) Er der nogen her, som overhovedet har sagt, at DJØF er revisorernes laug?\n2: ", DJØF medlemmer tæller ...adskillelige på RUC."\nOg? Er det dit totschlag-argument overfor Informations læsere? Vi har skam også medlemmer på RUC.\n10. juni, 2012 - 22:01\nHenrik Jensen: Dine beskrivelser af DJØFerne ligger ihvertfald tæt op af disse fordomme.\nVi er adskillige der er uddannet som cand.scient.soc som er en generel titel og som intet har med økonomi eller jura at gøre. Hele debatten lægger op til at det eneste DJØFere gør at at rationalisere på bekostning af ansatte og ovenikøbet ikke gør det godt.\n10. juni, 2012 - 22:31\nRune Lykkebergs artikel handler generelt om djøfisering, og du nævner så to konkrete eksempler på reformer, som jeg da godt kan erklære mig enig i har været dårligt implementeret, men af mange forskellige grunde, som imidlertid ikke kun kan tilskrives djøffolket. Men skal vi diskutere hele baggrunden herfor, så skal diskussionen bredes noget længere ud end til blot at handle om djøf’ere.\n10. juni, 2012 - 22:42\nTak for dit indlæg, det var jo et sagligt et, det er jo snyd, så du fortjener et sagligt svar.\nDu har fuldstændigt ret i, at produktion af produkter, eller levering af service, det være sig offentlig eller privat er yderst komplekst.\nDerfor er der, og jeg er fuldstændig enig med dig, for vi lever jo i den rigtige verden, brug for folk der forstår og Jura, Økonomi etc etc.\nF.eks. for at kunne lave en økonomisk model af hvordan, for at sige det lidt populært, at den økonomiske 'mekanik' virker i din virksomhed.\n(som du også skriver).\nProblemet er bare, at for at sådan en model skal kunne bruges til noget, skal den være damn god, alt imens den er simpel.\nJeg har den fordel at kende vores forretning, hvor jeg arbejder i ikke så få dimensioner, og jeg har papir på det.\nDet jeg kan se, er at den model som vi bruger giver et fordrejet billede af sandheden. Den er simpelt hen ikke faglig nok. De nøgletal der bruges, til at tage seriøse forretnings beslutninger, og bruge store mængder af divisionens available capex er crap.\nFagligheden neden under disse tal er simpelt hen ikke i orden, og derfor er det grundlag som beslutningerne tages på ikke i orden. Igen hvis du skal lave en model for noget skal du forstå emnet, og forstå de 'natur love' der gælder i den verden du skal lave modellen for.\nNår jeg så snakker med de her højt betalet erhvervsøkonomer. Så hører jeg samme holdning ekkoet "Specialister kan nemlig altid argumentere for, at de kan gøre tingene meget bedre, hvis de bare får en smule flere penge. ".\nProblemet er når man ikke forstår fagligheden, og man enten tror man gør det eller er lige glad. Så kan en beslutning hvor man tror man sparer 100 kroner, ende op med at koste en 10.000 kroner.\nOg fordi man ikke mener at f.eks. sådan noget som en kontrakt skal have et 'technical review', men kun skal igennem juridisk afdeling, så bliver ting som det at man sælger produkter i Gallons, men til Liter priser ikke fanget.\nJeg kunne blive ved. Igen økonomi, juridisk afdeling er og bliver support funktioner. De må ikke få lov til at bestemme over forretningen.\nIkke at tingene er sorte og hvide, der er rigtig mange af de værktøjer som en Djøffer kan bidrage med, så kan være guld værd. Men igen.. when all you have is a hammer... everything looks like nails.\nOg igen tak for indlæget Olav, og undskyld at vi hetzer din proffession. Men vi kan jo god li' jer alligevel :)\n10. juni, 2012 - 23:17\nDer er meget stor forskel på administrative funktioner i bredspektrede privatev virksomheder og i offentlge institutioner med specifikke funktioner i samfundet.\n10. juni, 2012 - 23:27\nAltsaa grunden til at vi gaar med slips naar vi arbejder paa sygehuse (jeg havde 7 gode aar paa Riget) er da kun for at se lige saa godt ud som de fleste af de seniore laeger - der ogsaa goer det.\nDe har saa kittel udenpaa slipset - men man kan da staidg se det!\nJeg haaber dine andre observationer er mere praecise!\n11. juni, 2012 - 00:37\nVi kaldte os engang 'Danmarks største privat ejede offentlige virksomhed'.\nLad mig sige, at selv om du var administrerende overlæge, så havde du ikke fået lov at have patient kontakt med slips på, da min kone var hygiejne sygeplejeske på hendes afdeling.\nJa, især personale ledelse kræver noget specielt, især hvis det er en afdeling med specialister. Som en af mine venner kalder det. Silkeabe pleje.\n11. juni, 2012 - 03:37\nI middelalderen var erhvervsstrukturen temmelig skarpt reguleret. Man havde laugs, der fastlagde, styrede og opretholdt, hvem den kunne og skulle hvad. Systemet var på den ene side en kvalitetssikring af det gode håndværk, og på den anden side en slags social forsikring, der sørgede for, at lykkeriddere (vore dages parallel til konkursryttere og plattenslagere) ikke havde en chance.\nDet gik naturligvis ikke i længden. Kapitalismen har, med Marx' ord, en stor, civiliserende effekt på samfundet, der på den ene side destruktivt river alle gamle grænser ned, og på den anden side slipper nye kræfter løs, der er til menneskehedens bedste. (Lidt forkortet udgave, men god nok. Læs "Grundrisse".)\nI det moderne samfund, der også ideologisk agerer på markedets vilkår, er det svært at trænge igennem med en analyse af djøf'ernes rolle. På den ene side er de i klassisk forstand en del af proletariatet (som lønafhængige); på den anden side er deres bevidsthed (som i tidligere tider embedsværkets) knyttet til at effektuere deres arbejdsgiveres intentioner.\nDet handler om falsk bevidsthed.\nNår socialdemokraterne nu jublende tilbeder det borgerlige mantra, at lønarbejderne skal yde mere for at bevare (eller øge) deres velfærd ved at gøre alt det, som er i strid med Marx's forestilling om den reale rigdom – reduktionen af det nødvendige arbejde – så er der tale om et klassisk eksempel på 'falsk bevidsthed'.\nMen det samme gælder også for denne diskussion af djøf'erne. De gør – hver for sig – et professionelt job; de passer deres arbejde og gør det så godt som muligt. De har også deres arbejdsetik. Og ofte er deres arbejde nødvendigt for, at alle andre kan gøre deres arbejde.\nProblemet er, at djøf'erne er blevet knyttet så tæt til arbejdsgiverne, at det i moderne virksomheder er svært at skelne mellem arbejdsgivernes interesser og djøf'ernes funktioner.\nDet går ud over den enkelte djøf'er, der passer sit arbejde, men bliver skældt ud for 'djøfisering'.\nDet er igen falsk bevidsthed.\nDet er ikke djøf'eren som person, der er noget galt med, men den (kapital)logik, han eller hun er sat til at effektuere eller administrere..\nJamen så må man jo også kritisere industriarbejdere for at bidrage til kapitalejernes private akkumulation, eller socialarbejderne og forskerne for at holde systemet kørende.\nSå er vi alle skyldige, når vi passer vores arbejde og sætter en ære i at gøre det godt.\nDen falske bevidsthed kunne blive mindre falsk med en klasseanalyse. Den kunne fortælle os, at der er forskel på djøf'ernes arbejde og funktion, bevidsthed og ideologi.\nOg den kunne være et solidarisk redskab i djøf'ernes befrielse fra deres dukkeførere.\n11. juni, 2012 - 08:20\n"Så er vi alle skyldige, når vi passer vores arbejde og sætter en ære i at gøre det godt."\nDet var jo sådan set det, jeg skrev i mit første indlæg. At min varme hånds kone engang havde elsket sit job og været stolt af det - men at hun er begyndt at arbejde mere og mere efter reglerne, jo flere dessiner der kommer fra de fire-DJØFere og jo mindre hun selv måtte bestemme.\nAltså: Hvis en spritbillist kører min unge ned, så kan jeg selvfølgelig godt blive sur på Ford, kapitalismen og profitratens tendens til fald - eller jeg kan pande ham en, fordi han havde valgt at sætte sig bag rattet.\n11. juni, 2012 - 09:12\neller lade en DJØFer idømme ham en passende straf.\n11. juni, 2012 - 09:19\nJeg tror, at man kan sige, Mihail Larsen, at der for mange er den forskel, at karrieren som DJØFfer ikke kommer af sig selv, den er ikke en værn mod sult og nød, den er i vore dage sjældent idealistisk - og deri består så opvæksten af ikke egentlig falsk bevidsthed, men en anden idealisme, der fremfor konkret at arbejde for at realisere 'det gode' arbejder for at realisere 'det nødvendige'; men det 'det nødvendige' er en politisk konstruktion, som 'det gode' er det, det eksisterer ikke uafhængigt af nogles ønsker for samfundet.\nPersonligt har jeg det sådan, at jeg med de perspektiver, der tegner sig for samfundsudviklingen, synes, at det vil være misbrug at midlerne at gøre for meget for livsforlængelsen - samfundets kvalitet indbyder simpelthen ikke til, at man ønsker at opholde sig i det længere end højst nødvendigt.\n11. juni, 2012 - 10:47\nJeg hører hvad du siger. Jeg plejer også at præsenterer mig som My managers technical blundt instrument, når jeg skal lave QA reviews.\nDet giver en dejlig ansvarsfrihed når man flår folks tekniske løsninger fra hinanden og siger om igen.\nJo jo.. Men du glemmer en central pointe. I dag er ledelsen også i høj grad Djøf'er. Eller vi burde måske bruge en lidt bredere betegnelse de har deres udspring i samfundsvidenskab.\nDet er jo lidt fejt at pege på Djøf, men det er sådan et fantastisk ord.\nHvis jeg ser på den Danske topledelse i det firma som jeg arbejder i er den administrerende direktør Djøf'fer og i Direktionen sidder der 80% Djøffer.\nJeg sidder så ikke i den danske org, og den VP jeg arbejder for er Ingeniør.\nPolitik ? ministre med en Samfundsvidenskabelig uddannelse:\nStatsministeren, Økonomi- og indenrigsministeren, Finansministeren, Justitsministeren, Minister for forskning m.m, skatteministeren, Beskæftigelsesministeren,Børne- og undervisningsministeren, Social- og integrationsministeren,Klima-, energi- og bygningsministeren,Handels- og investeringsministeren,Ministeren for sundhed og forebyggelse,Forsvarsministeren,Europaministeren, Kulturministeren og Ministeren for udviklingsbistand.\nFormanden for Dansk Industri ....... ..... ...\nAltså man fristes jo til at sige at Samfundsvidenskab er de nye adelige, det virker som om at hvis du skal blive noget ved musikken, så skal du ha en samfundsvidenskabelig uddannelse.\n11. juni, 2012 - 10:54\nI det eneste land i Europa der betyder noget er\nhjaelper det paa humoeret her mandag morgen?\nHenrik Brøndum, ikke rigtigt, for det lader til, at en naturvidenskabelig baggrund blot fører til en fejllæsning af samfundsvidenskaberne som 'objektive'.


GB i valby 17/04 - Allerede afholdte sexevents - Eroguide.dk\nGB i valby 17/04\naf Mydarling, 10. April, 2018 in Allerede afholdte sexevents\nHej frække fyre og dejlige gentlemen.\nEfter en del forespørgel har jeg besluttet at holde et GangBang den 17/04 fra 16.30-18\nJeg tilbyder alt det blide og behagelige, inklusive tungekys. Og græsk -så længe jeg kan holde til det.\nBare liderlige mig og alle jer frække fyre.. Der er begrænset pladser, så hvis du vil være sikker på en plads kan du overføre 500kr og så holder jeg pladsen til dig - bare lige sende mig en besked, så får du nummeret (-; ellers kan du bare komme fobi på dagen. Prisen for denne herlige eftermiddag er 1300kr.\nEt GB i Københavnsområdet som jo er et tætbefolket område..\nAltid undret mig over, hvorfor at der ikke er flere liderlige unge københavnerpiger dér, som er nysgerrige på GB..\nDejligt at høre at der sker noget på den front\nMydarling, du har min dybeste beundring.\nRedigeret 10. April, 2018 af ppd\nEnig det er spænende at se om det bliver en succes. Hvis det er tilfældet kan det meget vel være der kommer flere ..\nTak for beundringen\nøv jeg ikke kan deltage, du ser aldeles lækker ud og det lyder godt...... men.....\nkan du mon overveje at arrangere næste gang i dagtimerne, det er lettere at snige sig væk fra arbejdet end konen!-))\nRedigeret 11. April, 2018 af Jesperh6\nJesperh6 skrev, for 5 timer siden:\nHa haa, nu er vi nogle, der synes at det for en gangs skyld er dejligt, at det ligger UDEN for arbejdstiden, og lige der hvor man skal ud og “spille golf”\nDet ser super frækt ud!\nHvor mange deltagere kommer i alt?\nJesperh6 skrev, for 22 timer siden:\nHaha ha, hvis jeg føler der er stemningen for det kan jeg godt. Men vi når desværre nok over på den anden side af sommerferien først.\nclassynomad skrev, for 14 timer siden:\nJeg har sat er max på seks tænker at på den måde får vi alle mest leg ud af det ☺..\nJeg synes at dette arrangement fortjener at få en anmeldelse med på vejen:\nJeg ankom ca 10 min inde i arrangementet da det viste sig sværere end forventet at finde en p-plads...\nStedet lå diskret som en kælderforretning i en boligblok, ring på klokken og efter et øjeblik tog telefondamen i mod mig. Omklædning foregik i entréen da selve arbejdsværelset ikke var verdens største...\nEt hurtigt bad i kælderen og så sneg jeg mig ind for at deltage i løjerne.\nSå snart jeg kom inden for døren så jeg at pigen var godt i gang med at ride den anden fyr der var dukket op men så snart jeg kom ind i hendes synsfelt kiggede hun sultent på mig og rakte ud efter min pik...\nSå var stilen ligesom lagt og før jeg nåede at se mig om havde jeg gummi på og pikken i munden på hende... Kort efter byttede vi så jeg nu lå og blev suttet imens hun blev taget bag fra, fantastisk, det bliver ikke meget bedre tænkte jeg... indtil hun kiggede mig dybt i øjnene og sagde vil I ikke godt tage mig i begge huller samtidig... Man skulle jo være et skarn hvis man skulle sidde sådan en opfordring overhørig... Vi prøvede men kunne ikke rigtig få det til at lykkes måske fordi hun allerede havde fået ham den anden til at komme 2 gange på det tidspunkt så han måtte give op og overlod hende til mig...\nHmm ikke meget gangbang det blev til nåede jeg at tænke, bare hun nu ikke mister gejsten. Heldigvis tog jeg fejl og der blev slikket kneppet og suttet til den store guldmedalje. Det er længe siden at jeg har formået at holde “begejstringen” så længe men når nu man er alene om at tilfredsstille pigen, må man jo finde de ekstra ressourcer frem.\nSveden haglede af os og et par gange måtte vi lige tage en tår vand så væskebalancen blev holdt i orden. Dog gik der aldrig mere end et par minutter før hun igen kastede sig over min pik eller lagde sig så jeg ikke kunne lade være med at slikke eller kneppe hende igen.\nTil sidst fik jeg igen et skælmsk smil og et frækt blik hvorefter hun spurgte om jeg ikke ville komme ud over hendes bryster.\nDet kunne jeg ko heller ikke sige nej til så med et brøl afsluttede jeg og faldt sammen ved siden af hende.\nHvor lang tid var der gået... Jeg var helt blank... 10 min til arrangementet sluttede viste det sig... Fedt hold da op en fed oplevelse. Selv om der godt kunne have været et par stykker til at hjælpe mig med at tilfredsstille hende, hun havde i hvert fald rigelig energi til mere end en/to fyre.\nHun talte om at holde et arrangement igen efter sommerferien, jeg håber at denne anmeldelse kan lokke nogle flere ud af busken til den tid\nNskh skrev, den 19/4/2018 at 15:00:\nEj det var søde ord jeg syntes du klarede det rigtig godt, der kan du sgu godt klappe dig selv på skulderen tak for anbefalingen. Jeg håber også den kan lokke flere ud af busken til runde to\nThai-fan72 skrev, den 11/4/2018 at 17:55:\nJeg kunne vældig godt tænke mig at deltage, hvis der bliver en gentagelse. Dog er det tæt på umuligt, hvis det ligger i arbejdstiden.\nLige nu er jeg på ferie måneden ud, men må se hvad jeg kan gøre når jeg kommer hjem igen\nMydarling skrev, for 4 timer siden:\nønsker dig en god ferie.. håber det bliver til noget knus fra Markild


Formålet med strategien er at øge koordinationen og samarbejde på tværs af de maritime myndigheder og erhverv. Det vil betyde, at kompetencer og viden deles bedst muligt, og at der skabes et samlet overblik over hele indsatsen på det maritime område.\nDe maritime erhverv bidrager væsentligt til dansk økonomi og til beskæftigelsen. I regeringen har vi fokus på Det Blå Danmarks betydning og potentiale for at skabe vækst og jobs. Samtidig er det helt afgørende, at vi sikrer klima- og miljømæssigt bæredygtige løsninger, ligesom vi skal styrke sikkerheden til søs.\nMed strategien følger regeringen op på EU's Integrerede Maritime Politik, som blandt andet har peget på nytten af styrket koordination i medlemslandene af deres maritime indsats.\nPå klimatilpasningsområdet lægger strategien sig op ad regeringens Strategi for tilpasning til klimaændringer i Danmark og anfører, at regeringen vil fremme at konsekvenserne af klimaændringerne integreres i planlægning og udvikling i kystzonen gennem:\n- udvikling af værktøjer til brug for kommuner, borgere og erhverv\n- løbende formidling af den bedst tilgængelige viden om klimaforandringernes betydning for Danmark


Download "Årsrapport 2007. Udgivet af: Universitets- og Bygningsstyrelsen Bredgade 43 1260 København K Telefon +45 3395 1200 Telefax +45 3395 1300"\n2 Årsrapport 2007 Udgivet af: Universitets- og Bygningsstyrelsen Bredgade København K Telefon Telefax Elektronisk udgave, ISBN: Publikationen kan hentes på\n3 Årsrapport 2007 Universitets- og Bygningsstyrelsen\n4 1 Beretning Præsentation af Universitets- og Bygningsstyrelsen Årets faglige resultater Årets økonomiske resultater Årets økonomiske resultater for Ejendomsadministration Årets økonomiske resultater for Universitets- og Bygningsstyrelsen, Ph.d.-studerende og Universitets- og Bygningsstyrelsens forventninger til år Målrapportering Skematisk oversigt over resultatkontrakten mellem UBST og VTU Uddybende analyse og vurdering af udvalgte resultatmål Redegørelse for reservation Regnskab Anvendt regnskabspraksis Resultatopgørelsen Balancen Egenkapitalforklaring Opfølgning på likviditetsordningen hen over året Opfølgning på lønsumsloft Bevillingsregnskabet Påtegning...26 Påtegning Bilag til årsrapporten Noter til resultatopgørelsen og balancen Noter til resultatopgørelse Noter til balancen Årets resultatopfyldelse Indtægtsdækket virksomhed Tilskudsfinansierede aktiviteter Administrerede tilskudsordninger og lovbundne ordninger Forelagte investeringer Bilag vedrørende metode til omkostningsfordeling Bilag vedrørende nøgletal Anvendt regnskabspraksis...40\n5 1. Beretning > 1.1 Præsentation af Universitets- og Bygningsstyrelsen Universitets- og Bygningsstyrelsen (UBST) hører under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling (VTU). Universitets- og Bygningsstyrelsen blev etableret 1. maj 2006 som en fusion mellem Statens Forsknings- og Uddannelsesbygninger og en del af Mini steriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. UBST har til formål at varetage de statslige udviklings- og forvaltningsopgaver i forhold til de danske universiteter. Pr. 1. januar 2007 har UBST som konsekvens af sektorforskningsinstitutionernes fusion med universiteterne overtaget ansvaret for en række af de statslige sektorforskningsinstitutioner. Endelig har styrelsen som konsekvens af kommunalreformen, på vegne af Undervisningsministeriet, fået til opgave at varetage det bygningsmæssige ansvar for de tidligere amtskommunale uddannelsesinstitutioner. Styrelsen har i 2007 en samlet bevilling på ,1 mio. kr. De ,4 mio. kr. vedrører tilskud til universiteterne bevillinger til forskning og uddannelse. De -284,1 mio. kr. vedrører ejendomsadministrationen af universiteter m.v. og er et overskudskrav. Herudover omfatter budgettet 54,8 mio. kr. til varetagelse af styrelsens politiske opgaver. Der er iværksat et udredningsarbejde som skal klarlægge, hvilke donationer og medfinansiering med tilhørende aktiver, som tilhører UBST, og hvilke der tilhører universiteterne. Arbejdet forventes afsluttet i august UBST administrerer i alt et samlet bruttoareal på m 2 fordelt på universiteter, sektorforskningsinstitutioner og gymnasier, og UBST har over 1000 lejemål til forsknings- og uddannelsesformål. UBST politiske og ejendomsrelaterede opgaver løses af styrelsens 155 årsværk. Mission, vision, værdier og hovedmålsætninger for Universitets- og Bygningsstyrelsen Mission Universitets- og Bygningsstyrelsen sikrer optimale organisatoriske, juridiske, økonomiske og fysiske rammer for dansk forskning og danske uddannelser. Vision Menneskers viden og idèrigdom er grundlaget for Danmarks velfærd og sammenhængskraft. Derfor arbejder Universitets- og Bygningsstyrelsen for, at danske forske re og studerende skal være konkurrencedygtige med de bedste udenlandske. Værdier UBST har i 2007 fastsat tre værdier, der kendetegner arbejdet i UBST. Disse er: professionalisme, udvikling og dialog. Hovedmålsætninger og strategi UBST opstillede i 2006 fire eksterne hovedmålsætninger. Disse skal med styrelsens mission, vision og værdier være bærende for styrelsens arbejde og udvikling af i de kommende år. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n6 1. Vi vil opnå og til stadighed fastholde, at dansk forskning og danske universitetsuddannelser er i verdensklasse, og at danske universiteter er attraktive for de bedste danske og udenlandske forskere og studerende. 2. Vi vil være en fremsynet og kompetent bygningsforvalter, der sikrer dansk forskning og danske uddannelser funktionelle, bæredygtige og smukke fysiske ram mer. 3. Vi vil opfattes som en professionel, international orienteret og konstruktiv samarbejdspartner, der viser respekt for helheden og andres opgaver. 4. Vi vil levere høj service med fokus på ministerens og kundernes behov og ud nytte vores ressourcer og forvalte vores regler effektivt. UBST har ultimo 2007 iværksat en intern strategiproces med henblik på at styrelsens strategi for perioden kan foreligge i første halvdel af Strategien skal dels omfatte styrelsens faglige opgaver og dels forhold vedrørende styrelsens interne organisering og sammenhængskraft. Hovedopgaver for UBST UBST er bevillings- og regnskabsmæssigt opdelt i en almindelig virksomhed og en indtægtsdækket virksomhed. Under den almindelige virksomhed udføres styrelsens universitetspolitiske opgaver samt styrelsens ordinære drift. Under den indtægtsdækkede virksomhed udføres alle opgaver vedrørende UBST s ejen domme, samt administrationen af de tidligere amtskommunale uddannelsesinstitutioner. En opgave, som UBST har fået overdraget fra Undervisningsministe riet. Hovedopgaverne for UBST omfatter: - Universitetspolitiske funktioner ( ) - Ejendomsadministration/nybyggeri ( samt ) For yderligere information om UBST henvises til Årets faglige resultater. I resultatkontrakt 2007 indgået mellem UBST og Videnskabsministeriets departement er der i alt opstillet 14 resultatkrav opdelt på 37 delmål. Heraf har UBST 33 mål og delvist to. To mål er udgået. Målopfyldelsen vurderes samlet set at være meget tilfredsstillende. UBST har i årets løb haft fokus på en fortsat udmøntning af regeringens globaliseringsinitiativer fra april 2006 og velfærdsaftalen fra juni Som en del af Velfærdsaftalens implementering blev der i foråret udarbejdet en ny adgangsbekendtgørelse og foretaget ændring af eksamensbekendtgørelsen og uddannelsesbekendtgørelsen. Reglerne omfatter f.eks. bindende tidsbegrænsning for specialeskrivning og hurtigere omprøve. Ændringerne skal medvirke til, at de studerende i højere grad færdiggør uddannelsen på den normerede studietid. På UBST område er følgende love vedtaget i 2007: Lov nr. 294 om Akkrediteringsinstitutionen for videregående uddannelser (akkrediteringsloven) Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n7 Lov nr. 295 om ændring af universitetsloven og lov om forskningsrådgivning m.v. (Konsekvensændringer som følge af oprettelse af Akkrediteringsinstitutionen) Lov nr. 567 om ændring af universitetsloven. (Varetagelse af opgaver for en minister, ankenævn for meritafgørelser, ph.d.-skoler m.v.) Lov nr. 570 om ændring af universitetsloven. (Vejledning af studerende og afleveringsfrist for speciale) Som et led i oprettelsen af den uafhængige akkrediteringsinstitution (ACE Denmark) i efteråret 2007 har UBST udarbejdet en akkrediteringsbekendtgørelse. Bekendtgørelsen præciserer kriterier for universitetsuddannelsers relevans og kvalitet samt sagsgangen for godkendelse af universitetsuddannelser. Akkrediteringsinstitutionen skal sikre og dokumentere kvalitet og relevans af alle danske videregående uddannelser ved at akkreditere alle nye og eksisterende videregående uddannelser. I samarbejde med SU Styrelsen har UBST i 2007 arbejdet på at give danske studerende bedre muligheder for at studere i udlandet. Dette arbejde har resulteret i en udlandsstipendieordning. Stipendier kan gives i op til to år, og kan frit anvendes til enten studieophold, som er en del af en dansk uddannelse, eller til en hel kandidatuddannelse i udlandet. UBST har i 2007 fortsat arbejdet med at udforme en model for fordeling af basismidler baseret på præstation. Modellen skal bruges til fordeling af basismidler på finansloven for Arbejdet sker med inddragelse af universiteterne og andre interessenter. Foranlediget af et spørgsmål fra Folketinget om Erasmus Mundus uddannelsen har UBST i de sidste måneder af 2007 arbejdet intensivt på at skabe klarhed over bl.a. de studerendes optagelsesmæssige status, samt hvorvidt danske universiteter har modtaget deltagerbetaling til aktiviteter, der udløser taxametertilskud. Arbejdet fortsætter i Der er blandt andet nedsat en arbejdsgruppe med deltagelse af universiteterne der skal komme med forslag til, hvordan det sikres, at universiteterne fortsat kan samarbejde internationalt - uden at give køb på princippet om gratis uddannelse i Danmark. I 2007 er der indgået nye udviklingskontrakter med universiteterne gældende for perioden Udviklingskontrakterne beskriver universitetets strategiske mål og indsatsområder med fokus på de fire kerneopgaver: uddannelse, forskning, videnspredning og forskningsbaseret myndighedsbetjening. Behovet for nye kontrakter er primært opstået som følge af sammenlægningerne af universiteter og af universiteter og sektorforskningsinstitutioner, som har haft virkning fra 1. januar Som følge af sammenlægning med andre forskningsinstitutioner blev det i bekendtgørelse nr af 13. december 2006 om ændring i styrelsesregler for en række universiteter fastsat, at Københavns Universitet, Danmarks Tekniske Universitet, Aarhus Universitet, Syddansk Universitet og Aalborg Universitet skulle udarbejde nye vedtægter. De nye vedtægter er i 2007 godkendt af videnskabsministeren i henhold til universitetslovens bestemmelser. Forud for ministerens godkendelse foretog Universitets- og Bygningsstyrelsen en gennemgang af vedtægterne. De øvrige universiteter har som følge af ændringer i universitetsloven ligeledes udarbejdet nye vedtægter eller er i færd hermed. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n8 På bygningsområdet har UBST haft fokus på de fysiske rammer på landets campus områder, bl.a. i form af en række initiativer under Projekt Campus : Hvordan kan fysisk planlægning af campus og studiemiljø bidrage til et optimalt forsknings- og undervisningsmiljø, og hvilke kvaliteter og faciliteter har det optimale campusområde. I november 2007 har UBST afholdt en konference om emnet med henblik på at inspirere universiteternes beslutningstagere, rådgivere og planlæggere til fortsat udvikling, således at danske forsknings- og uddannelsesmiljøer også fremover kan være attraktive på et globalt marked. Nybyggeriet Alsion i Sønderborg er i år afsluttet, og taget i brug i sommeren Byggeriet er en succes, såvel for brugerne som for lokalmiljøet. Succesen skyldes byggeriets markante udformning, den unikke placering og kombinationen af universitet, forskerpark og kulturinstitution. Byggeriet har fået international opmærksomhed i form af flere udmærkelser. Byggeriet er dog i processen blevet et år forsinket, hvilket har medført tvister mellem byggeriets parter. Pr. 1. januar 2007 har UBST på vegne af Undervisningsministeriet påtaget sig opgaver af teknisk/administrativ karakter vedrørende de bygninger, der benyttes af de tidligere amtskommunale uddannelser, i alt ca. 300 institutioner. Undervisningsministeriet har det fulde politiske ansvar for opgavens løsning. Efter forhandlinger med amterne blev der virksomhedsoverført 22 medarbejdere, som havde arbejdet med området. I slutningen af året gik UBST i luften med en ny hjemmeside ( Hjemmesiden er styrelsens centrale kanal for formidling af information, viden og værktøjer om vores kerneopgaver (universiteter og bygninger) samt lovstof, statistik og internationalt samarbejde mv. Med den nye hjemmeside håber vi, at kunne betjene og servicere styrelsens brugere og interessenter på bedst mulig måde. I 2006 og 2007 har styrelsen arbejdet med at fastlægge sine værdier. I 2007 er der afholdt en række debatarrangementer og primo 2008 et værdiseminar for samtlige medarbejdere. Resultatet af processen er tre værdier, som skal kendetegne arbejdet i UBST. Disse er: Professionalisme, udvikling og dialog. UBST værdier skal ses i sammenhæng med VTU-koncernens overordnede værdibaserede personalepolitik. UBST har i forlængelse af værdiprocessen arbejdet på en strategi for UBST Strategien skal være grundstenen i UBST s faglige og organisatoriske arbejde i perioden. Der er i efteråret 2007 udarbejdet oplæg til faglige og organisatoriske strategier inden for områderne uddannelse, institutioner, byggeområdet og interne forhold. Strategien ventes færdig medio UBST s resultatkrav er nærmere opgjort og beskrevet i årsrapportens afsnit Årets økonomiske resultater Årets økonomiske resultater for Ejendomsadministration Huslejeordningen er pr. 1. januar 2007 justeret. Det betyder bl.a., at gælden i ejendommene er reduceret til 80 % af værdien, og at Universitets- og Bygningsstyrelsen ikke længere afdrager på sin gæld. I stedet skal der fremover afleveres et overskud til Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n9 Finansministeriet. Overskudsniveauet fastsættes på den årlige finanslov. På finansloven fremstår overskudskravet således som en negativ bevilling på Som konsekvens af denne omlægning er Ejendomsadministration nedlagt. Figur 1: Indtægter og omkostninger Ejendomsadministration Mio. kr R 2006 R 2007 B Bevilling Indtægter Afskrivninger Øvrige omkostninger løn Årets resultat udgør 391,1 mio. kr. Årets budgetterede resultat er 305,6 mio. kr. De 85,5 mio. kr. er en merindtægt. Af merindtægten vedrører 12,2 mio. kr Medfinansiering, hvor der er foretaget rettelser til det negative videreførselsbeløb på 12,2 mio. kr. ultimo Videreførselsbeløbet er i 2007 overført til Ejendomsadministration fordi Ejendomsadministration blev nedlagt. I forbindelse med omlægningen af huslejeordningen skal hovedkontoen delvist anvende principperne for omkostningsbevillinger. I forbindelse med årsafslutningen blev det konstateret, at der ikke var trukket 12-delsrater på 284,01 mio. kr. for Det skyldes, at kontoen ikke systemmæssigt var ændret til omkostningsbevilling. Beløbet blev bogført som udgiftsbevilling og anden kortfristet gæld. Der vil i forbindelse med betaling af beløbet i 2008 skulle betales renter for 2007 på ca. 3,7 mio. kr. Disse bliver konteret som en ekstraordinær omkostning. Den reelle merindtægt i 2007 er derfor 69,6 mio. kr. (85,5-12,2-3,7) mio. kr. Ved udarbejdelsen af årsrapporten for 2006 viste det sig, at der manglede låntagning for 10,5 mio. kr. på Ejendomsadministration. Dette skyldtes at, der i forbindelse med årsafslutningen for 2006 blev foretaget omposteringer, efter der var foretaget optagelse af lån for I forbindelse med låneomlægningen i 2007 indgår de 10,5 mio. kr. De 10,5 mio. kr. var ultimo 2006 opført som et negativt videreførselsbeløb på Investeringer ved omlægning til den nye likviditetsordning er det negative videreførselsbeløb overført til Ejendomsadministration. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n10 Omlægningen indebærer endvidere, at låntagning fremover registreres som balanceposter. Låntagning blev tidligere posteret på resultat/bevillingskonti. Der vil i den forbindelse ikke blive foretaget videre vedrørende det negative videreførselsbeløb. Stigningen i overskuddet fra -0,7 mio. kr. i 2006 til 391,1 mio. kr. i 2007 skyldes primært, at de finansielle omkostninger er faldet med 544,9 mio. kr. fra 2006 til Grunden hertil er ændringen af husleje-ordningen i I 2008 forventes årets overskud at blive på 212,6 mio. kr. Figur 2: Balancens sammensætning for Ejendomsadministration Mio. kr Aktiver Passiver Aktiver Passiver Aktiver Passiver R 2006 R 2007 B 2008 Kortfristet gæld Langfristet gæld Hensatte forpligtelser Egenkapital Omsætningsaktiver Finansielle anlægsaktiver Materielle anlægsaktiver Immaterielle anlægsaktiver Grunde, arealer og bygninger udgør 86 % af alle aktiverne. Værdien af grunde, arealer og bygninger er i 2007 opgjort til ,1 mio.kr., hvilket svarer til 86 % af alle aktiverne. Ultimo 2007 er der endvidere en likvid beholdning på 1.047,6 mio. kr. Den langfristede gæld er opgjort til ,8 mio. kr., hvilket er en stigning på 1.556,7 mio. kr. i forhold til Egenkapital er ultimo 2007 opgjort til 4.141,3 mio. kr., hvilket er en stigning på 456,7 mio. kr. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n11 Figur 3: Egenkapitalens sammensætning for Ejendomsadministration Mio. kr R 2006 R 2007 B 2008 Overført overskud Startkapital Øvrige Samlet egenkapital Forskellen mellem værdi af grunde og bygninger og langfristet gæld udgør i alt en friværdi på 3.636,3 mio. kr. svarende til 20 % af aktivernes værdi Årets økonomiske resultater for Universitets- og Bygningsstyrelsen, Ph.d.-studerende og Overdragelse af driftsaktiver Tallene for 2006 kan ikke umiddelbart sammenlignes med 2007, da Universitets- og Bygningsstyrelsen først blev etableret i maj Dertil kommer, at styrelsen først i 2007 har fået overdraget opgaven vedr. gymnasiesektorens byggeri. Opgaven løses under den indtægsdækkede virksomhed. Figur 1: Indtægter og omkostninger for Universitets- og Bygningsstyrelsen, Ph.d.-studerende i udlandet og Overdragelse af driftsaktiver Mio. kr R 2006 R 2007 B 2008 Bevilling Indtægter Afskrivninger Øvrige omkostninger løn Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n12 Den meget store stigning i 2007 i bevilling og øvrige omkostninger skyldes, fusionen mellem sektorforskningsinstitutionerne og universiteterne. Ved sektorforskningsinstitutionernes overgang til universiteterne er der på tillægsbevillingsloven for 2007 oprettet Overdragelse af driftsaktiver. Her er driftsaktiver, der er overdraget til institutionerne i forbindelse med overgangen udgiftsført. Denne løsning blev valgt i forbindelse med afslutningen af tillægsbevillingsloven medio december. På grund af tidsnød var det ikke muligt at kontakte sektorforskningsinstitutionerne for at få bekræftet saldiene vedrørende driftsaktiver. I stedet blev der på baggrund af et udtræk fra SKS foretaget en vurdering af, omfanget af posteringer der kunne forekomme resten af året. I SKS-rapporten blev igangværende arbejder ikke medtaget, da det blev forudsat, at det hovedsagelig ville være bygninger. Forudsætningen var desværre ikke korrekt. Der blev ultimo december aktiveret 60,7 mio. kr. vedrørende produktionsanlæg i forbindelse med ibrugtagning af et stort anlæg. Differencen vil blive søgt optaget på tillægsbevillingsloven for Årets resultat på -57,3 mio. kr. består af et merforbrug på 0,4 mio. kr. på Universitets- og Bygningsstyrelsen, et merforbrug på 57,2 mio. kr. på Overdragelse af driftsaktiver samt et mindreforbrug på -0,3 mio. kr. på Ph.d.-studerende. Det realiserede resultat for Universitets- og Bygningsstyrelsen og Ph.-d. studerende i udlandet er i overensstemmelse med det budgetterede resultat. Figur 2: Balancens sammensætning for Universitets-og Bygningsstyrelsen, Ph.d.-studerende i udlandet og Overdragelse af driftsaktiver Mio. kr Aktiver R 2006 Passiver Aktiver Passiver Aktiver Passiver R 2007 B 2008 Kortfristet gæld Langfristet gæld Hensatte forpligtelser Egenkapital Omsætningsaktiver Finansielle anlægsaktiver Materielle anlægsaktiver Immaterielle anlægsaktiver Balancens sammensætning i 2007 er påvirket af merforbruget 57,2 mio. kr. på Overdragelse af driftsaktiver. Balancen påvirkes endvidere af, at modkontoen til merforbruget er mellemregning stat/selvejende, som er opført under aktiver. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n13 Figur 3: Egenkapitalens sammensætning for Universitets- og Bygningsstyrelsen, Ph.d.-studerende og Overdragelse af driftsaktiver R 2006 R 2007 B 2008 Mio. kr Overført overskud Startkapital Øvrige Samlet egenkapital Figur 4: Låneramme og SKB-gæld for Universitets- og Bygningsstyrelsen, Ph.d.-studerende i udlandet Mio. kr R 2006 R 2007 Kassekredit Bygge- og IT-kredit Langfristet gæld Låneramme Hovedkontoen Overdragelse af driftsaktiver indgår ikke i lånerammen og SKB-gæld. For bygge- og IT-kredit er der ikke budgetteret med udviklingsprojekter under opførelse i Den langfristede gæld forventes at være faldende på grund af færre investeringer i 2008 og afskrivningerne for investeringer foretaget i 2007 vil være stigende, fordi de i 2008 påvirker med et helt år. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n14 1.4 Universitets- og Bygningsstyrelsens forventninger til år 2008 Danmarks otte universiteter spiller en central rolle for Danmarks konkurrencekraft, vækst og velstand. UBST vil i 2008 derfor fortsat have fokus på udmøntning af regeringsgrundlaget fra november 2007 (VK III). Heri følges bl.a. op på regeringens Globaliseringsstrategi fra april 2006 og Velfærdsaftalen fra juni 2006 om initiativer til sikring af fremtidens velstand og velfærd - og investeringer i fremtiden. Et centralt element er en fortsat styrkelse af internationaliseringen af de danske universitetsinstitutioner og uddannelser. Vi skal sikre, at danske uddannelser er internationalt attraktive og lever op til høje internationale standarder. Kun herved er det attraktivt for højtkvalificerede udenlandske forskere, undervisere og studerende at søge til Danmark. I 2008 gennemføres derfor en udredning af rammerne for universiteternes internationale institutions- og uddannelsessamarbejde. Denne vil danne grundlag for en række initiativer på området. I 2008 vil et særligt fokusområde være udvikling af eliteuddannelser. Udbudsprocessen blev påbegyndt i slutningen af 2007, og i løbet af foråret 2008 gennemføres en udvælgelsesproces med henblik på, at der kan udbydes en række eliteuddannelser på de danske universiteter fra 1. september 2008 henholdsvis Arbejdet med at færdiggøre en model for fordelingen af basismidler baseret på præstation søges afsluttet i første halvdel af Den nærmere udformning af modellen drøftes fortsat med universiteterne., at modellen kan iværksættes på finansloven for 2009 og fortsættes på finansloven for Universitetsuddannelse og forskning af høj international standard fordrer ligeledes gode og moderne fysiske rammer. UBST ønsker at levere en kompetent, fleksibel og effektiv ejendomsforvaltning i forhold til den samlede ejendomsportefølje. Sigtet er at udvikle funktionelle, bæredygtige og æstetiske fysiske rammer og bygninger til hele sektoren. Et eksempel vil i 2008 være forsøg med CO 2 -neutrale bygninger. De bedste resultater på ovennævnte områder får styrelsen i en konstruktiv og tæt dialog med vores interessenter. Dialog og videndeling vil derfor fortsat være i fokus i UBST har i 2007 igangsat en intern strategiproces, der skal klarlægge de strategiske udfordringer både fagligt og organisatorisk i de næste ca. 4 år. Arbejdet med strategien forventes afsluttet medio Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n15 2. Målrapportering > 2.1 Skematisk oversigt over resultatkontrakten mellem UBST og VTU I resultatkontrakten for 2007 indgår 14 resultatkrav med i alt 37 delmål. UBST målopfyldelse fremgår af nedenstående tabel. Da UBST ikke foretager timeregistrering på de enkelte resultatkrav, kan ressourceforbruget for de enkelte mål ikke opgøres. Der er imidlertid i vurderingen af resultatkontrakten indlagt vægte for opfyldelsen. Eksempelvis tæller resultatkrav 1 Universitetsuddannelser i verdensklasse fem gange så meget som resultatkrav 13 Forbedring og udvikling af UBST s hjemmeside. Nr. Målepunkt Status Målopfyldelse 1.a Der udarbejdes udkast til akkrediteringsbekendtgørelse samt nærmere regler om sagsgangen ved akkreditering og godkendelse 1.b Der oprettes - under forudsætning af nedsættelse af et akkrediteringsråd senest 1. maj 2007 en akkrediteringsinstitution for de videregående uddannelser. Akkrediteringsinstitutionen skal kunne godkende nye uddannelser fra og med ultimo c For at bidrage til etableringen af eliteuddannelser i verdensklasse skal uddannelser i udbud inden udgangen af d Der udarbejdes udkast til ny adgangsbekendtgørelse som en del af Velfærdsaftalens implementering Resultatkrav 1: Universitetsuddannelser i verdensklasse (vægt: 5 point) Bekendtgørelsen udstedt med ikrafttræden 1. september 2007 Institutionen er etableret. Rådet nedsat. Ledelsen og personale er ansat. Rådet har godkendt nye uddannelser i 2007 Der er udviklet modeller for 2-årige elitekandidatuddannelser og erhvervsorienterede eliteforløb samt iværksat et udbud. UBST har modtaget 57 ansøgninger ved fristens udløb februar Ændring af adgangsbekendtgørelse blev udarbejdet i forår 2007 (kvotientmodel). Ændringen trådte i kraft 1. marts Ændringsbekendtgørelsen omfatter: - Omlægning af bonus A-ordningen - Justering af optagelsessystemet med henblik på tidligere studiestart - Overgang til 7-trinsskalaen fra optagelsen a Der gennemføres et udvalgsarbejde i 2007 om nye regler for optagelse på lange videregående uddannelser med høje adgangskvotienter 2.b Der skal ske en gennemgang af regelsættet for fællesuddannelser for at fjerne eventuelle barrierer - med henblik på eventuel optagelse på lovprogram 2007/08 2.c Der formuleres i 2007 krav til universiteterne om statistikberedskab vedrørende udlandsstipendier til danske studerende der tager en del af deres uddannelse i udlandet. Dataindsamling sker første gang i 2008 Resultatkrav 2: Internationalisering af uddannelsessystemet (vægt: 3 point) Videnskabsministeren nedsatte i marts 2007 udvalget om optagelse på lange videregående uddannelser med høje optagelseskvotienter. Udvalgets opgave var at udarbejde forslag til nye optagelsesregler, der skal træde i kraft senest for optaget 2010 for disse uddannelser. Udvalgsrapport er udarbejdet og forelagt ministeren december Regelsættet er gennemgået. Ministeren ønskede imidlertid ikke optagelse på lovprogram 07/08. I forlængelse af Erasmus Mundus-sagen har UBST nedsat en arbejdsgruppe med universiteterne, der skal fremkomme med løsningsforslag med henblik på optagelse på lovprogram 08/09. Det er i maj 2007 aftalt, hvilke emner der skal belyses i evalueringen af udlandsstipendieordningen og hvilke data, der er behov for. Dataindsamlingen starter i Der er nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter fra universiteterne og SU-styrelsen, der skal forberede evalueringen af udlandsstipendieordningen. Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n16 Nr. Målepunkt Status Målopfyldelse 3.a De indlejrede sektorforskningsinstitutioner indarbejdes i SEA-ordningen inden udgangen af 2007 ved udarbejdelse af oplæg til lejekontrakter 3.b Der udarbejdes udkast til ny regnskabsbekendtgørelse i c Der udarbejdes i 2007 en synopsis for evalueringsforløbet frem til 2009 af sammenlægningerne af universiteterne og sektorforskningsinstitutionerne, jf. motiveret dagsorden V9 (2006/07). Synopsis har en form, der gør det sandsynligt, at det i 2009 kan konstateres, at evalueringen sker på et fyldestgørende grundlag. Der tages initiativ til at igangsætte/gennemføre de analyser, der i henhold til synopsis skal igangsættes/gennemføres i 2007 Resultatkrav 3: Sammenlægninger på universitetsområdet (vægt: 4 point) Der er forhandlet oplæg til kontraktgrundlag og de økonomiske rammer er næsten på plads. Dog udestår stadig enkelte forhandlinger med de ressortministerier, som beholder en bevilling til myndighedskrav. Bekendtgørelsen blev udstedt i efteråret Der foreligger en synopsis for evalueringen i 2009 af 24. januar UBST udarbejder inden udgangen af første kvartal 2008 en projektbeskrivelse med henblik på igangsættelse af evaluering. Resultatkrav 4: Styrket forskeruddannelse (vægt: 2 point) 4.a Der udarbejdes i 2007 udkast til ny ph.d.-bekendtgørelse Udkast blev udarbejdet i b Plan for forøgelse af optag frem til 2010 indgår i tillægsaftaler til universiteternes udviklingskontrakter, herunder at fordoblingen i ph.d.-optaget især skal ske inden for områderne naturvidenskab, teknik og sundhed 5.a Der udarbejdes en model for fordeling af basismidler baseret på præstation, som bruges til fordeling af basismidler på FL08 5.b Der skal udarbejdes forslag til, hvordan den nye finansieringsmodel kan indarbejdes i finansloven for c På baggrund af erfaringerne med FL08-forløbet omkring fordeling af basismidler efter præstation, herunder de politiske forhandlinger herom udarbejdes et oplæg til mulige forbedringer af modellen til brug for FL09, herunder i relation til indikatorer. Arbejdet sker med inddragelse af universiteterne og andre interessenter Samtlige universiteter på nær ITU har indgået tillægsaftaler om forøgelse af ph.d.-optaget. 90 pct. af forøgelsen skal ske inden for naturvidenskab/teknik/sundhed. Lever universiteterne op til tillægsaftalerne, vil målet om et samlet ph.d.-optag i 2010 på 2400 blive nået. Indtil videre lever universiteterne op til aftalerne. Resultatkrav 5: Basismidler skal fordeles efter præstation (vægt: 3 point) Universiteterne har lagt vægt på, at modellen baseres på objektive og entydige indikatorer med udgangspunkt i valide data. Der er arbejdet med at udvikle indikatorer og datagrundlag, så modellen kan implementeres på FL09. Der har været et tæt samspil med departementet. Se pkt. 5.a Se pkt. 5.a udgået udgået 6.a Tomgang må højst udgøre 3 pct. af den samlede ejendomsportefølje 6.b UBST s SEA-administrations- og driftsudgifter (forsikring, administration og vedligehold) må ikke overstige 75 kr./m 2 i 2007-priser Resultatkrav 6: Effektiv ejendomsforvaltning (vægt: 3 point) De arealer, som UBST har haft stående ledige i 2007 har udgjort 2,02%. De samlede udgifter har udgjort kr. svarende til i alt 64,0 kr. pr. m2. i 2007 Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n17 Nr. Målepunkt Status Målopfyldelse 6.c Et gennemsnitligt realiseret salgsprovenu pr. m 2 skal overstige den gennemsnitligt bogførte værdi pr. m 2 af de solgte ejendomme inkl. salgs- og liggeomkostninger Det gennemsnitligt realiserede salgsprovenu pr. m 2 for de fire ejendomssalg, som i UBST regi er gennemført i 2007 udgjorde kr. Den gennemsnitligt bogførte værdi pr. m 2 af disse ejendomme inkl. salgs- og liggeomkostninger er kr. 7.a Ingen byggerier må kræve forelæggelse for Finansudvalget på grund af, at den tidligere godkendte udgiftsramme forventes overskredet med mere end 10 %, med mindre dette helt kan henføres til udefrakommende årsager Resultatkrav 7: God økonomistyring i byggesager (vægt: 3 point) Ingen byggerier er forelagt Finansudvalget grundet overskridelser på mere end 10 % i a Projekt Campus, som peger på nye udviklingspotentialer for danske Campusområder, iværksættes i dialog med et eller flere universiteter. Med bistand af rådgiver udarbejdes et ideoplæg til fremtidig udformning af universiteternes campusser. Arbejdet resulterer konkret i en strategi og en række anbefalinger for videreudvikling samt opkvalificering af universiteternes campusområder. Projektets resultater danner basis for en konference som afholdes i efteråret I 2008 publiceres projektets resultater 8.b Med baggrund i den rejste kritik af laboratoriestandarden på landets universiteter gennemføres en undersøgelse af standarden på landets universitetslaboratorier. Undersøgelsen afrapporteres i c Som et delelement af campusprojektet, udarbejdes et idékatalog for fremtidens laboratoriestandard - såvel forsknings- som undervisningslaboratorier. Resultatet afrapporteres som en del af campusrapporteringen Resultatkrav 8: Bedre studieforhold og moderne laboratorier (vægt: 2 point) Projektet er forløbet planmæssigt i Som en del af projektet er der i foråret afholdt en essaykonkurrence med deltagelse af danske studerende, og med præmieoverrækkelse den 6. juni. Den 8. november er der afholdt en konference om campusmiljø på Københavns Universitet KUA med deltagelse af medarbejdere fra universiteterne, arkitektfirmaer med videre. Ultimo 2007 er tre delrapporter om henholdsvis studiemiljø og campusmiljø færdiggjort. Projektet er påbegyndt i eftersommeren 2007 med indgåelse af kontrakt med de rådgivere der skal bistå med undersøgelsen. Der er endvidere etableret en arbejdsgruppe med deltagelse af universiteterne samt Forsknings- og Innovationsstyrelsen. Den endelige afrapportering forventes i Projektet er startet, og medtager input fra aktive forskningsmiljøer. Der vil blive udarbejdet et idekatalog over fremtidens laboratorieindretning. Afrapportering vil ske ultimo a Der afholdes i 2007 et dialogforum med de vigtigste samarbejdsparter 9.b Der igangsættes i samarbejde med Undervisningsministeriet og organisationerne en bred imagekampagne for ingeniørfaget - Der gennemføres en udbudsrunde i Indgåelse af kontrakt med leverandør og igangsættelse af kampagne inden udgangen af c Der gennemføres i 2007 en undersøgelse af kundetilfredsheden i forhold til SEA-ordningen Resultatkrav 9: Tæt dialog med samarbejdsparter (vægt: 2 point) Dialogforum blev afholdt den 14. og 15. marts 2007 i Middelfart. Der er gennemført et EU-udbud for en imageskabende ingeniørkampagne og efterfølgende indgået kontrakt med et reklamebureau. Kampagnen (omfattende bl.a. annoncering og udvikling af spil) foregår som planlagt. Ligeledes er der igangsat en holdningsanalyse med henblik på en afsluttende evaluering af kampagnen. Det er aftalt med Finansministeriet, at kundetilfredshedsundersøgelsen udskydes til Baggrunden er dels implementering af fusionerne mellem sektorforskningsinstitutionerne og universiteterne og dels Finansministeriets igangværende analyse af selvejeområdet. delvist Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n18 Nr. Målepunkt Status Målopfyldelse 9.d Procedurerne på byggeområdet revideres og indarbejdes i styrelsens kvalitetssikringssystem. Procedurerne skal indeholde en beskrivelse af de forhold, herunder universitets- og uddannelsespolitiske, der skal være belyst, for at byggeønsker kan imødekommes Der er i styrelsens kvalitetssikringssystem implementeret en rutinemæssig indhentning af universiteternes forventninger til fremtidige indtægter, som udfyldes ved underskrivelse af procesaftale. 10.a Som opfølgning på OECD-review af de danske universiteter udarbejdes der en statusredegørelse til brug for OECD-eksamination i b Bologna samarbejdet: Danmark vil afslutte revisionen af den danske kvalifikationsnøgle i c Bologna samarbejdet: Der igangsættes en international certificering af den danske kvalifikationsnøgle i 2007 Resultatkrav 10: Internationalt samarbejde (vægt: 2 point) Statusredegørelse er udarbejdet og sendt til OECD i foråret Redegørelsen er drøftet på OECD-møde i Paris den 27. april OECD s uddannelsespolitiske komité var imponeret over antallet og omfanget af de initiativer, Danmark har gennemført på universitetsområdet de senere år. Revisionen er gennemført i dialog med Kulturministeriet, Undervisningsministeriet og øvrige relevante interessenter og forelagt ministeren. Certificeringen er planlagt, men bør afvente nøglens implementering i dansk lovgivning, herunder vedtagelse af UVMs nye lovgivning på det videregående uddannelsesområde. Resultatkrav 11: Samarbejde med Undervisningsministeriet og Fødevareministeriet om bygninger (vægt: 1 point) 11.a UBST er af Undervisningsministeriet bemyndiget til at varetage administration af bygninger fra tidligere amtsopgaver. I overensstemmelse med driftsaftalen herom foretages i sommeren 2007 en vurdering af nævnte virksomhed 11.b Der indgås driftsaftale med Fødevareministeriet om varetagelse af bygningsmæssige opgaver for en række af Fødevareministeriets ejendomme UBST og Undervisningsministeriet afholder to møder om året hvor samarbejdet evalueres. Undervisningsministeriet udtrykte ved seneste evaluering stor tilfredshed med samarbejdet, og der er indgået kontrakt for Der har været drøftelser med Fødevareministeriet om i stedet for en driftsaftale at lade de relevante ejendomme indgå i SEAordningen. Afklaring heraf afventer FL09. Sideløbende pågår en afdækning af opgavevaretagelsen i overgangsfasen. delvist Resultatkrav 12: Fokus på sagsbehandlingstider og god forvaltningsskik (vægt: 2 point) 12.a Der udsendes kvitteringsskrivelse inden 14 dage for alle klager og dispensationsansøgninger modtaget i UBST 12.b Der foretages i 2007 en kortlægning af sagsbehandlingstider for studerendes klagesager og dispensationssager. På baggrund heraf opstilles der mål for sagsbehandlingstider som er gældende fra 1. oktober 2007 Der er i 2007 ført statistik over, om der udsendes kvitteringsskrivelse inden 14 dage fra modtagelsen af henvendelsen (såfremt henvendelsen ikke besvares inden for de første 14 dage). UBST fører løbende statistik over de nuværende sagsbehandlingstider. Mål: - Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for klagesager frem til 1. juli 2008 nedbringes fra 26 uger til 22 uger. - Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for dispensationssager fastlægges på det aktuelle niveau på 6 uger. Resultatkrav 13: Forbedring og udvikling af UBST s hjemmeside (vægt: 1 point) 13.a UBST offentliggør ny hjemmeside i 3. kvartal 2007 UBST lancerede en ny hjemmeside i november 2007, en måned senere end ønsket. Ændringen er drøftet med departementet i sommeren Ændringen skyldes den eksterne leverandør og det forhold, at der alene er lavet rammekontrakt med én open source leverandør. 13.b Der skal i 4. kvartal 2007 udarbejdes en køreplan for igangsættelse af en brugerundersøgelse af den nye hjemmeside. Selve brugerundersøgelsen skal ske i 2008 UBST har indgået aftale med Bedst på nettet om en årlig brugerundersøgelse, med anvendelse af det brugervurderingsværktøj som Bedst på nettet stiller til rådighed. Brugerundersøgelsen forventes gennemført i delvist Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n19 Nr. Målepunkt Status Målopfyldelse 14.a Der udarbejdes - med henblik på etablering af en handleplan - en rapport som kortlægger nuværende tilsynsforpligtigelser 14.b UBST udarbejder kvartalsvise opgørelser med nøgletal for lønudviklingen på chefniveauet på universitetsområdet Resultatkrav 14: Tilsyn med universiteterne (vægt: 3 point) Der er udarbejdet et udkast til kortlægningsrapport. Den endelige rapport forventes offentliggjort i april Opgørelserne uarbejdes ved udgangen af hvert kvartal. Opgørelser for de tre første kvartaler i 2007 er derfor udarbejdet i 2007, mens opgørelse for fjerde kvartal 2007 er udarbejdet i januar Af de 37 delmål i resultatkontrakten er de 33, to er delvist, mens to mål er udgået. Opgørelsen af resultatkontrakten findes i afsnit 5.2 Årets resultatopfyldelse. 2.2 Uddybende analyse og vurdering af udvalgte resultatmål Regler for optagelse på lange videregående uddannelser med høje adgangskvotienter (Resultatkrav 2.a.) I marts 2007 nedsatte videnskabsministeren Udvalget om optagelse på lange videregående uddannelser med høje optagelseskvotienter med henblik på at etablere et optagelsessystem, der lægger vægt på andet end rent eksamensgennemsnit. I udvalget sad repræsentanter fra en række uddannelsesinstitutioner: Københavns Universitet, Aarhus Universitet, Syddansk Universitet og de to arkitektskoler i Århus og København. Kulturministeriet og Undervisningsministeriet var ligeledes repræsenteret. Direktør Jens Peter Jacobsen, (UBST), var formand for udvalget. Udvalget afleverede i december 2007 sin rapport til ministeren med anbefalinger om etablering af et nyt optagelsessystem til følgende fem uddannelser med høje optagelseskvotienter: medicin, dyrlæge, arkitekt, tandlæge og psykologi. I anbefalingen peges på et system, hvor eksamensgennemsnit og præstation i et interview udgør optagelsesgrundlaget. Regeringen ventes at tage stilling til forslaget om etablering af et nyt optagelsessystem i foråret Derefter skal UBST foretage en ændring af den nuværende adgangsbekendtgørelse. Ændringer i optagelsessystemet af så omfattende karakter skal varsles mindst 2 år forud for ikrafttrædelse. En ny adgangsbekendtgørelse udstedes derfor senest 1. marts 2009, hvorefter den kan træde i kraft for optagelsen Statistikbehov i medfør af udlandsstipendieordningen (Resultatkrav 2.c) I 2007 har UBST i samarbejde med Styrelsen for Statens Uddannelsesstøtte (SU-Styrelsen) arbejdet med at implementere udlandsstipendieordningen. Arbejdet er foregået i tæt dialog med Danske Universiteter. Udlandsstipendieordningen giver adgang til udbetaling af udlandsstipendier til både studieophold og hele uddannelser på kandidatniveau på udenlandske universiteter. Udlandsstipendieordningens positivliste indeholder de udenlandske uddannelser, hvor der er adgang til at få udlandsstipendium til en hel uddannelse på kandidatniveau. Positivlisten indeholder fire dele. UBST har bidraget til to af delene. For det første toplisten, der består af en række universiteter udvalgt efter internationale rankinglister. For det andet samarbejdslisten. Samarbejdslisten inkluderer de eksisterende samarbejdsaftaler mellem et dansk og et udenlandsk universitet, der giver mulighed for udveksling på kandidatniveau. Udlandsstipendieordningen skal evalueres efter tre år, og der skal 15 måneder efter ordningens ikrafttræden udarbejdes Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport\n20 en status for ordningen. UBST har nedsat en arbejdsgruppe med deltagelse af repræsentanter fra universiteterne og SU-Styrelsen til at forberede evalueringen og statusmålingen efter 15 måneder. Arbejdet i gruppen pågår stadig. Sektorforskningsinstitutioners bygninger overføres til SEA-ordningen (Resutaltkrav 3a) Alle statsejendomme, der huser de fusionerede sektorforskningsinstitutioner, er i 2007 identificeret, besigtiget og værdiansat med henblik på lejefastsættelse for den enkelte bygning. Ejendommenes formelle og praktiske overgang er sideløbende drøftet på møder med de universiteter, som sektorforskningsinstitutionerne er fusioneret med. Universiteterne har på baggrund heraf modtaget udkast til lejekontrakter for alle bygninger, der overtages af UBST. Underskrivning af lejekontrakterne afventer, at de økonomiske og bevillingsmæssige forudsætninger for de berørte universiteters overtagelse af sektorforskningsinstitutionerne er endeligt afhandlet. UBST har endvidere påbegyndt initiativer, hvor der for den indfusionerede bygningsmasse har været behov for enten at afvikle eller at integrere bygninger, eksempelvis kan nævnes Bygholm, eller for nydisponeringer eksempelvis Aarhus Universitet og Risø. Udkast til ny ph.d.-bekendtgørelse (Resultatkrav 4a) Udkast blev udarbejdet i Den nye ph.d.-bekendtgørelse tager højde for de ændringer, der er sket i forbindelse med universitetsloven af 2003 og lov nr. 567 af 6. juni 2007, eksempelvis indførelsen af ph.d.-skoler. I arbejdet med bekendtgørelsen er en række af de anbefalinger, som blev præsenteret i evalueringsrapporten A Public Good fra 2006, blevet inddraget. Bekendtgørelsen deregulerer på områder som eksempelvis vejledning, ligesom det er tilstræbt at gøre bekendtgørelsen mere læsevenlig bl.a. ved at modernisere sproget. Basismidler skal fordeles efter præstation (Resultatkrav 5) Regeringen besluttede i Globaliseringsstrategien, at universiteternes basismidler fra og med 2008 skal fordeles med udgangspunkt i universiteternes præstationer indenfor forskning, uddannelse og videnspredning. De universiteter, der præsterer bedst, skal tilføres flest basismidler relativt til deres størrelse. Vurderingen skal foretages af et panel af internationale eksperter. I sommeren 2007 besluttede regeringen efter opfordring fra universiteterne, at modellen i stedet skal baseres på objektive databaserede indikatorer. For at få tid til at etablere et solidt datagrundlag besluttede regeringen samtidig, at implementeringen skydes til finansloven for Der har gennem 2007 været tæt dialog med universiteterne om udvikling af model og datagrundlag, bl.a. via en række indikatorarbejdsgrupper. Modellen forventes implementeret på finansloven for Resultatkrav 5a vurderes på den baggrund at være mens 5b og 5c, efter aftale med departementet, er udgået grundet udskydelsen af implementeringen. Projekt Campus (Resultatkrav 8a) UBST har i 2007 gennemført en række delinitiativer, der sætter fokus på de fysiske rammers potentiale for at udvikle de danske universiteter. Undersøgelser af 16 danske studiearbejdspladser, seks internationale IKT-støttede læringsmiljøer samt seks internationale og nationale campusområder har leveret aktuel best practice materiale og Universitets- og Bygningsstyrelsen > Årsrapport


Gourmethavens gulerødder, 2003\nJamen jeg indrømmer det. Det løb altså helt løbsk med gulerødder i år. Jeg har længe gået og tænkt over, at det kunne være sjovt at have en masse forskellige slags gulerødder. Hvert år har jeg prøvet nogle sorter, jeg ikke tidligere har haft. Så nu besluttede jeg, at i år ville jeg have mange slags. Hver gang, jeg kom i nærheden af en frø-hylde, skulle jeg lige hen og se, om der var nogle spændende gulerødder. Det var der tit. Og så var der jo også lige alle resterne fra de sidste par år. De kunne da også hver få en meter rækkeplads i haven. Så det blev til rigtig mange slags, inden jeg blev færdig. Se bare her:\nGulerødder sået i gourmethaven 2003\nAmsterdammer 3 Danfrø 2001 orange god\nBerlicum 2 Sperli 2001 orange ingen\nChantenay Red Cored Marshalls 2003 orange god\nde Djerba Terre de Semences2 2002 violet/sort/orange ingen\nFlakeer 2 Bröderna Nelsons 2004 orange god\nGéante Rouge Terre de Semences2 2001 orange god\nGonsenheimer Treib Samen-Schmitz 2004 orange god\nImperator Rocky Mountain Seed Co. 2004 orange god\nJaune de Doubs Impecta Handels ? gul god\nJuwarot Samen-Schmitz 2004 orange god\nKämpe Weibulls 2004 orange god\nNantes 2 Dehner 2004 orange god\nNutri Red Praktisk Økologi ? "rød" dårlig\nPariser Torve Danfrø 2002 orange god\nRegulus II FDB 2003 orange god\nRodelika Terre de Semences2 2003 orange god\nRote Riesen 2 Florina 2004 orange god\nRothild Hild Samen 2004 orange god\nRotin Sperli 2004 orange god\nSt.Valery Impecta Handels 2005 orange god\nWhite Belgium Heritage Seed Library ? hvid middel\nSe evt. Hvor kommer gourmethavens frø fra\n*1 Sidste salgsår\n*2 Terre de Semences hedder nu Association Kokopelli\nResultatet blev da også meget godt. Hvis vi ser bort fra de Djerba og Berlicum 2, som begge var temmelig gamle frø, der nægtede at spire, så gik det enegtlig meget godt. Alle de andre spirede udmærket undtaget Nutri Red. Nutri Red er iøvrigt en noget speciel gulerod. Jeg fik frøene fra Praktisk Økologi, der havde et medlemsforsøg med den sort. Se Praktisk Økologi 6/2003, hvis du vil se mere om forsøget.\nNutri Red er en nærmest rød gulerod. Den er noget skarp i smagen, hvis man spiser den rå, men kogt har den en god kraftig gulerodssmag. Størrelsen var ikke imponerende og spiringen var ikke særlig god. Jeg ved ikke, om dårlig spiring er karakteristisk for sorten, om jeg bare har været uheldig, eller om frøene er blevet beskadiget (f.eks. fugt under forsendelsen). Men jeg kan se i artiklen om forsøget, at de andre testere havde rødder af nogenlunde samme størrelse som dem, jeg dyrkede.\nSom følge af den overflod af gulerødder, der er væltet op af jorden, har vi kunnet spise mange. Og alligevel bugner jordkulen af gulerødder. Herligt at have lidt til resten af vinteren.\nFavoritten fra de tidligere år er stadig unden nævneværdig konkurrence havnet på førstepladsen. Det er Chantenay Red Cored. Det er en dejlig stor rod, der har gode lagringsegenskaber. Og frem for alt, så smager den godt - både rå og kogt.\nBørnenes favorit er nok Jaune de Doubs. Ikke fordi smagen er bemærkelsesværdig. Bevar os, den smager udmærket, men det er serveringen, der gør forskellen. Det er jo en ret stor rod. Egentlig er det vel en fodergulerod. Når man skærer den i 3 mm tykke skiver har man de herligste guldmønter. Alletiders, når man er 3-6 år! Og forresten, så bliver Belgium White hurtigt til sølvmønter, og Gonsenheimer Treib til kobbermønter. Husk at skære en stor portion!\nEt lille udpluk af de mange forskellige gulerødder, der findes. Med start kl. 12: St. Valery, Rotin, Regulus II, Kämpe, Pariser Torve, Amsterdammer 3, Rote Riesen 2, White Belgium, Juwarot, Nutri Red, Gonsenheimer Treib, Jaune de Doubs, Rothild, Nantes 2, Flakeer 2, Géante Rouge, Imperator, Chantenay Red Cored, Rodelika. Alle er dyrket i gourmethaven 2003.\nGulerod Pariser torve\nGulerod James Scarlet Intermediate\nGulerod Küttiger Rüebli\nBlanche á Collet Vert\n© Copyright 2003, Gourmethaven. Oprettet: 15. December 2003.