Skat.dk: Omgørelse – renteskat – begrænset skattepligtig – præjudiciel forelæggelse\n25 Jan 2018 11:17\nKontrolleret gæld, privatretlig, disposition, tilladelse\nSagen drejede sig om, hvorvidt et amerikansk selskab, der alene havde været begrænset skattepligtig til Danmark i medfør af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, (renter af kontrolleret gæld) kunne påberåbe sig skatteforvaltningslovens § 29 om omgørelse. Landsretten gav Skatteministeriet medhold i, at det amerikanske selskab ikke havde ret til omgørelse.\nLandsretten fandt, at der ikke var foretaget en ansættelse af indkomstskat over for det amerikanske selskab, hvilket er en betingelse for omgørelse efter skatteforvaltningslovens § 29. Selskabet var således allerede af den grund afskåret fra omgørelse.\nLandsretten fandt det i øvrigt ikke godtgjort, at der forelå en privatretlig disposition, som kunne gøres til genstand for en omgørelse.\nDet amerikanske selskabs begæringen om præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen blev ikke taget til følge.\nDen Juridiske Vejledning 2018-1, C.D.8.10.6\nDen Juridiske Vejledning 2018-1, A.A.14.1.2\nSenere instans: Højesterets dom, SKM2018.624.HR\nInge Neergaard Jessen, Thomas Lohse og Louise Falkenberg (kst.)\nDenne sag, der er anlagt ved Københavns Byret den 22. december 2015, er ved Københavns Byrets kendelse af 5. juli 2016 henvist til behandling ved Østre Landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.\nSagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, H1, kan meddeles tilladelse til skattemæssig omgørelse af en privatretlig disposition i medfør af skatteforvaltningslovens § 29, herunder navnlig om der er foretaget en ansættelse af indkomstskat.\nSagsøgeren, H1, har nedlagt påstand om, at Skatteministeriet skal anerkende, at H1 kan meddeles tilladelse til omgørelse efter skatteforvaltningslovens § 29, subsidiært at sagen hjemvises til fornyet prøvelse af, hvorvidt betingelserne for omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29 er opfyldt.\nH1 har endvidere anmodet om tilladelse til præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen med henblik på at få afklaret, hvorvidt Skatteministeriets fortolkning af skatteforvaltningslovens § 29 udgør en restriktion af kapitalens fri bevægelighed og etableringsretten.\nSkatteministeriet har desuden nedlagt påstand om, at H1’s begæring om præjudiciel forelæggelse EU-Domstolen ikke tages til følge.\nDen 24. september 2015 afsagde Landsskatteretten sålydende kendelse vedrørende en anmodning fra H1 om omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29.\nDer har været afholdt møde mellem selskabets repræsentant og Skatteankestyrelsens sagsbehandler, ligesom repræsentanten har forelagt sagen for Landsskatteretten ved et retsmøde.\nSelskabet G1 er stiftet som et almindeligt driftsselskab den 28. november 1951 under navnet G2.\nDatterselskabet G3 er stiftet i 1994 og har tidligere heddet G4.\nDatterselskabet G5 er stiftet den 21. december 1990 og har tidligere heddet G2.\nG1 er herudover holdingselskab for en lang række datterselskaber i Europa.\nSelskaberne blev i september 1999 erhvervet af den amerikanske koncern, med ultimativ moderselskab, G6, USA.\nKoncernen er verdensførende indenfor fremstilling og salg af en lang række produkter indenfor hospitalsudstyr, kørestole, hjælpemidler mv. til hjemmepleje, institutioner og sygehuse.\nKoncernens øverste moderselskab, G6, er hjemmehørende i USA og er noteret på den amerikanske fondsbørs, New York Stock Exchange.\nG6 ejer alle aktierne i selskabet H1 (Selskabet), der ligesom G6 behandles som et selskab efter intern amerikansk skatteret.\nH1 ejer 100 % det amerikanske selskab G7 LLC (limited liability company), som efter intern amerikansk skatteret anses som et skattemæssigt transparent selskab.\nH1 og G7 LLC ejer i fællesskab alle andele i det nederlandske selskab, G8 CV.\nG8 CV ejer alle aktier i det nederlandske selskab G9 BV, som ejer alle anparterne i det danske moderselskab G1.\nFra et amerikansk synspunkt anses efter diverse check-the-box valg G8 CV for et selvstændigt skattesubjekt, dvs. som et selskab, medens både G9 BV og G1 anses for skattemæssigt transparente, dvs. som filialer.\nFra et nederlandsk synspunkt anses G8 CV som et transparent selskab, dvs. som et partnerselskab, medens G9 BV anses som et selvstændigt skattesubjekt, dvs. som et selskab.\nFra et dansk synspunkt anses G8 CV som et transparent selskab, dvs. som et partnerselskab, medens G9 BV anses som et selvstændigt skattesubjekt, dvs. som et selskab.\nDet fremgår, at der med låneaftale af 9. september 2004 mellem G1 og G8 CV opstod en gæld fra førstnævnte selskab til sidstnævnte selskab på 83.508.224 EUR (99.757.480 USD). Renten er angivet til 3,009 % årligt. Lånet er fast for en 10-årig periode og can be accelerated or extended upon mutual agreement given two weeks written notice".\nOm baggrunden for lånet er af repræsentanten oplyst, at G1 ved aftale samme dag den 9. september 2004 erhvervede det tyske selskab G10 GmbH med datterselskaber. Erhvervelsen blev finansieret delvist ved det øverste koncernselskab G6 af eksterne banklån på 107.000.000 USD, hvorved der opstod en fordring hos det amerikanske selskab på det danske selskab. Denne fordring blev samme dag, den 9. september 2004, vederlagsfrit overført ved kapitalindskud fra det amerikanske selskab via H1 til G8 CV, idet fordringen samtidig blev reduceret ved justeringer til arbejdskapitalen mv. til 99.757.480 USD.\nDet er oplyst, at G8 CV’s indtægter og overskud vil være skattepligtige på det tidspunkt, hvor der sker udlodning til det amerikanske moderselskab. Der er udloddet udbytte i 2004, 2009, 2010 og 2011. Renteindtægter for indkomstårene 2005 - 2008 er således kommet helt eller delvist til beskatning i indkomståret 2009.\nG8 CV fungerer ifølge SKAT som et slags finansielt selskab (pengetank) i koncernen med store udlån til datterselskaber i mange lande. Der er minimale indtægter/udgifter udover renteindtægter/-udgifter. Der genereres således store beløb, som først kommer til evt. beskatning på det tidspunkt, hvor selskabet vælger, at der skal ske udlodning til USA.\nG1 har betalt renteudgifter fra det danske selskab til det nederlandske selskab således:\n09.09.2004 - 30.11.2005:\n01.12.2005 - 30.11.2006:\n01.12.2006 - 30.11.2007:\n01.12.2007 - 31.03.2008:\n01.04.2008 - 30.11.2008:\n01.12.2008 - 30.11.2009:\n01.12.2009 - 30.11.2010:\n01.12.2010 - 30.11.2011:\nSKAT har ved afgørelse af 27. februar 2013 anset G1 for indeholdelsespligtigt af kildeskat på renter, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, jf. kildeskattelovens § 65 D, og § 69 for ovennævnte perioder med i alt 35.520.630 kr., idet H1 herved er anset for begrænset skattepligtig til Danmark af renterne.\nSelskaberne G1 og H1 har herefter anmodet om omgørelse i relation til overdragelsen af fordringen fra G6 til G8 CV via H1, jf. skatteforvaltningslovens § 29. Nærværende klagesag angår anmodningen fra H1.\nOm hvordan omgørelsen forventes behandlet i praksis fra et US og hollandsk perspektiv er i forbindelse med anmodningen oplyst følgende:\nFra et US skattemæssigt perspektiv kan en omgørelse generelt ikke gennemføres med tilbagevirkende kraft. Derfor vil de amerikanske skattemyndigheder sandsynligvis respektere behandlingen af transaktionen som gennemført (dvs, et indskud af et tilgodehavende fra G6 til G8 CV via H1). Denne behandling afstedkommer renteindtægter på tilgodehavendet på G8 CV’s niveau.\nSom drøftet nedenfor er G8 CV transparent og ikke skattepligtig til Holland. Fra et US skatteperspektiv vil renteindtægten øge indtjeningen og overskuddet for G8 CV G8 CV’s indtægter og overskud vil være skattepligtige i USA, når de udloddes dertil. Da enhver indtægt og ethvert overskud for G8 CV er blevet udloddet til USA i de pågældende perioder, er enhver renteindtægt forbundet med lånet til G1 medregnet i koncernens skattepligtige indkomst i USA.\nHvis omgørelsen gennemføres i indeværende år, vil de amerikanske skattemyndigheder sandsynligvis behandle denne som en “deemed distribution" (udlodning) af et tilgodehavende fra G8 CV til G6 på den dag, hvor omgørelsen finder sted. Såfremt G8 CV ikke har indtægter og overskud, vil udlodningen blive betragtet som tilbagebetaling af indskudt kapital. I det omfang de udloddede midler overstiger indtægter og overskud samt indskudt kapital, vil H1 blive anset for at realisere en skattepligtig kursgevinst.\nSKAT har nægtet at imødekomme anmodningen om omgørelse.\nSKAT har herved henvist til, at det af følger af skatteforvaltningslovens § 29, at det indledningsvist skal vurderes, om der er tale om, at en privatretlig disposition ønskes ændret.\nSKAT anser det - uanset fremlæggelsen af efterfølgende Transferor Corporation’s Information Statement og interne journalregistreringer ikke for godtgjort, at der er etableret et låneforhold mellem G6 og G4. Der foreligger således alene lånedokument mellem G4 og G8 CV.\nDer foreligger derfor heller ikke en privatretlig disposition, der vil kunne omgøres.\nHavde der været tale om en privatretlig disposition, der kunne omgøres, så skulle betingelserne i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1 til nr. 5 være opfyldt. SKAT finder heller ikke, at betingelserne i § 29, stk. 1, nr. 1 3 er opfyldte, ligesom det ikke er muligt at tage stilling til, om betingelserne i § 29, stk. 1, nr. 4 og 5 er opfyldte.\nKammeradvokaten har på SKATs vegne yderligere gjort gældende, at H1 ikke opfylder den grundlæggende betingelse i skatteforvaltningslovens § 29 om, at der foreligger en ansættelse af indkomstskat. Også allerede af den grund er det med rette, at SKAT har afslået at imødekomme selskabets anmodning om tilladelse til omgørelse.\nI det omfang en ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat hviler på en privatretlig disposition, kan told-og skatteforvaltningen tillade, at en efterfølgende ændring af dispositionen tillægges virkning for ansættelsen af indkomst-eller ejendomsværdiskat (omgørelse), hvis følgende betingelser er opfyldt: (…) (Kammeradvokatens understregninger)\nAf bemærkningerne til skattestyrelseslovens § 37 C (som blev videreført uændret i skatteforvaltningslovens § 29) fremgår:\nEn tilladelse til omgørelse indebærer i teorien, at skattemyndighederne tillader, at en efterfølgende ændring af en privatretlig disposition, der er lagt til grund for en skatteansættelse, tillægges virkning for skatteansættelsen, således at skatteansættelsen "bliver forkert" og må ændres. (Kammeradvokatens understregninger).\nSom det fremgår af ordlyden og af forarbejderne, finder bestemmelsen kun anvendelse i situationer, hvor der foreligger en ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat.\nAfgrænsningen af bestemmelsen til kun at omfatte ansættelser af indkomst-eller ejendomsværdiskat svarer til afgrænsningen i samme lovs §§ 26 og 27 om frister for ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat, samt bestemmelsen om skatteforbehold i § 28 og om selvangivelsesomvalg i § 30, der på helt tilsvarende måde er begrænset til at omhandle ansættelser af indkomst-eller ejendomsværdiskat.\nDenne afgrænsning indebærer i sig selv, at omgørelse i en række tilfælde vil være udelukket, uden at det er nødvendigt at tage stilling til, om de betingelser, der opregnes i nr. 1-5, er opfyldt. Det drejer sig eksempelvis om sager om moms og afgifter, der jo ikke er "indkomst-eller ejendomsværdiskat".\nDet er SKATs standpunkt, at omgørelsesinstituttet heller ikke gælder i til fælde som det foreliggende, fordi der ikke er foretaget nogen "ansættelse" over for H1.\nI tilfælde som det foreliggende er der nemlig ikke tale om, at renteskatten opkræves ved en ansættelse overfor den begrænset skattepligtige, men derimod ved - og kun ved - en indeholdelse hos den indeholdelsespligtige, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 2, 3. pkt., hvorefter skattepligten " er endeligt opfyldt ved den i henhold til kildeskattelovens § 65 D foretagne indeholdelse af renteskat".\nDer udarbejdes således heller ikke nogen årsopgørelse for den begrænset skattepligtige, der endvidere er undtaget fra selvangivelsespligten, jf. skattekontrollovens § 2, stk. 1, nr. 3, hvorefter selvangivelsespligten ikke omfatter selskaber, der alene er skattepligtige efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d.\nAt skatteforvaltningslovens § 29 ikke tager sigte på situationer svarende til den foreliggende illustreres også ved den tredje betingelse om, at dispositionen skal være lagt klart frem for myndighederne. Om denne betingelse har Højesteret i UfR2012.2042H (SKM2012.209.HR) nærmere anført:\nHeri ligger ifølge bestemmelsens forarbejder, at den disposition, der søges omgjort, fra begyndelsen har været lagt klart frem for den skatteansættende myndighed, således at der for myndighederne ikke har været tvivl om dispositionens eksistens og indhold.\nDet fremgår af Højesterets dom af 9. november 2011 (UfR2012, s. 465), at omgørelse som udgangspunkt må forudsætte, at den pågældende disposition fremgår eller kan udledes af de relevante selvangivelser.\nBetingelsen kan per definition ikke opfyldes i tilfælde som det foreliggende, hvor den begrænset skattepligtige er uden selvangivelsespligt, og hvor der heller ikke i øvrigt er en relation mellem den begrænset skattepligtige og skattemyndighederne, fordi ordningen som nævnt er den, at skattepligten opfyldes endeligt ved den indeholdelsespligtiges indeholdelse af renteskatten.\nAt der ikke er foretaget en skatteansættelse over for H1 er også kommet til udtryk derved, at SKAT ikke har truffet afgørelse overfor selskabet om betaling af renteskat. SKAT har derimod i overensstemmelse med den ordning, der følger af selskabsskattelovens § 2, stk. 2, 3. pkt., og kildeskattelovens § 65 D, truffet afgørelse overfor G1 om, at selskabet har forsømt sin indeholdelsespligt med den følge, at selskabet er ansvarligt for den manglende betaling, jf. kildeskattelovens § 69.\nDa der ikke foreligger ansættelse af indkomst for H1, er selskabet allerede af den grund afskåret fra at få tilladelse til omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29.\nSelskabets repræsentant har nedlagt påstand om, at anmodningen om omgørelse imødekommes.\nDet er selskabets opfattelse - modsat SKATs opfattelse - at G6 havde en fordring på G1, og at denne fordring er overdraget fra G6 via H1 til G8 CV, samt at denne overdragelse er en privatretlig aftale, der kan omgøres.\nDer er henvist til, at G1’s køb af G10 GmbH blev delvis finansieret ved, at G6 udnyttede sine kreditfaciliteter hos eksterne banker ved at optage lån på ca. 87.000.000 EUR. Låneprovenuet blev overført til sælgeren af G10 GmbH som en del af vederlaget for anparterne. Herved fik G6 en fordring på G1.\nFordringen på G1 blev overført fra G6 til datterselskabet H1, og videre fra H1 til dennes datterselskab, G8 CV. Overførelsen af fordringen blev behandlet som et kapitalindskud i hvert af de modtagende datterselskaber og som en forøgelse af investering af indskyderen i datterselskabet. Der blev ikke udstedt nogen aktier eller værdibeviser mv. som vederlag for kapitalindskuddene.\nSom dokumentation for H1s indskud i G8 CV er henvist til et bilag til G6s amerikanske selvangivelse for indkomståret 2004. Der kræves ikke efter amerikanske regler et tilsvarende bilag for overførslen af fordringen fra G6 til H1, hvorfor et sådant dokument ikke foreligger.\nDer var således ikke tale om, at G1 optog et nyt lån hos G8 CV. Der er heller ikke i forbindelse med underskrivelsen af låneaftalen, hverken før eller senere, overført et beløb til G1 fra G8 CV svarende til det lånte beløb. Oprettelsen af en låneaftale mellem G8 CV og G1 var alene en formalisering af det allerede eksisterende låneforhold.\nVidere er henvist til journalregistreringer, samt til G6s træk på eksterne faciliteter og købsaftalen i henhold til hvilken G1 blev eneejer af G10 GmbH.\nNår G1 modtog et lånebeløb til finansiering af købet at aktierne, må der nødvendigvis være en kreditor, på det tidspunkt G1 er blevet tilført beløbet, og lånet dermed faktisk er oprettet. Det nederlandske selskab havde ikke midler til at foretage et sådant udlån til G1 og har derfor i sagens natur ikke foretaget et sådant udlån. Det var derimod, som anført, G6, der havde midlerne og faktisk foretog udlånet. Midlerne, der udlåntes fra G6, blev tilvejebragt via dette selskabs træk på selskabets eksterne kreditfaciliteter.\nDen omstændighed, at der ikke blev oprettet en skriftlig låneaftale mellem G6 og G1, ændrer ikke ved, at lånet faktisk blev ydet fra G6 til G1, og at G8 CV først blev kreditor for lånet efter overdragelsen af fordringen ned igennem strukturen fra G6 til G8 CV. Civilretligt er det ikke et krav, at der er udarbejdet en skriftlig låneaftale, førend der kan siges at eksistere en fordring.\nI relation til skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1 om, at dispositionen ikke i overvejende grad må være båret af hensyn til at spare eller udskyde skat, er bl.a. anført følgende:\nBestemmelsen må naturligt fortolkes således, at dispositionen ikke i overvejende grad må have været båret af hensyn til at spare eller udskyde danske skatter. De skattemæssige konsekvenser i USA er derfor uden betydning.\nDe skattemæssige konsekvenser i Danmark af overførelsen af fordringen til G8 CV er, at renter, der ellers ville have været skattefri, bliver omfattet af begrænset skattepligt til Danmark og skal indeholdes. Der er således alene skattemæssige ulemper og ingen fordele i form af sparede eller udskudte skatter forbundet med overførelsen af fordringen til G8 CV. Det er herved understreget, at der faktisk er sket beskatning i USA ved udlodning af udbytte fra G8 CV.\nDet er derfor gjort gældende, at skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1, ikke er til hinder for omgørelse.\nI relation til skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 2 om utilsigtede skattemæssige konsekvenser er bl.a. anført, at der ikke i bestemmelsen kan indfortolkes et krav om god tro, jf. bl.a. SKM2006.629.HR.\nVedrørende skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 3 om, at dispositionen skal være lagt klart frem for SKAT, er bl.a. anført:\nI nærværende sag er det ikke overdragelsen af fordringen fra G6 til G8 CV, men det forhold, at det var G8 CV, der var ejer af fordringen, som har ført til, at der er opstået en situation, hvor der er begrænset skattepligt og indeholdelsespligt. Det forhold, at fordringen er opstået ved et lån fra lnvacare Corporation til G1, hvorefter fordringen er overdraget til G8 CV har ikke i sig selv betydning for SKATs mulighed for at kunne vurdere, om der var begrænset skattepligt og indeholdelsespligt.\nG1 og de øvrige koncernselskaber har i øvrigt ikke forsøgt at skjule dispositionen eller på nogen måde gjort det vanskeligt for SKAT at gennemskue de faktiske forhold. Selskaberne var ikke klar over, at SKAT ville kunne rejse krav om betaling af renteskat, og selskaberne havde derfor ingen anledning til at søge at skjule noget over for SKAT.\nSelskabet har herefter i relation til skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 4 om, at det er et krav, at de privatretlige virkninger af den ændring af dispositionen, der ønskes tillagt skattemæssig virkning, er enkel og overskuelige anført, at dette er tilfældet i sagen. Fordringen vil således blive ført tilbage til H1 som en udlodning fra G8 CV. Pengene, som er betalt fra G1 til G8 CV i form at renter, er allerede blevet overført til H1. Fra et amerikansk skattemæssigt perspektiv kan en omgørelse generelt ikke gennemføres med tilbagevirkende kraft. Dette er imidlertid heller ikke en betingelse for omgørelse, jf. TfS 2003.894 (SKM2003.470.LR), hvor et selskab med tilbagevirkende kraft fik lov til at gennemføre en gældskonvertering. I sagen konverteres gæld til aktier med efterfølgende kapitalforhøjelse til følge, i et amerikansk sambeskattet datterselskab. Selvom aktierne i det amerikanske datterselskab ikke kunne udstedes med tilbagevirkende kraft, fik selskabet lov til at omgøre dispositionen. Fra et hollandsk perspektiv behandles G8 CV som skattemæssigt transparent, hvorfor der ingen hollandske skattemæssige konsekvenser er af en omgørelse.\nOg til skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 5 er bemærket, at såvel G8 CV som G6 har tiltrådt omgørelsen. Med hensyn de amerikanske skattemyndigheders tiltrædelse af omgørelsen er bemærket, at en sådan ikke er et krav for omgørelse, jf. TfS 2003.894 (SKM2003.470.LR).\nDet er herefter selskabets samlede opfattelse, at anmodningen om omgørelse bør imødekommes.\nTil Kammeradvokatens anbringende om, at betingelsen om, at der skal foreligge en "ansættelse af indkomst" ikke er opfyldt, anførte repræsentanten på retsmødet, at udtrykket efter forarbejderne omfatter enhver form for skat, der opgøres på grundlag af en indkomst, herunder arbejdsmarkedsbidrag og gaveafgift. Der er herefter ikke grundlag for en indskrænkende fortolkning, som Kammeradvokatens anbringende er udtryk for. En indskrænkning ville kræve en udtrykkelig bemærkning herom i forarbejderne mv., hvilket ikke er tilfældet. Endvidere anførte repræsentanten, at der med SKATs afgørelse er tale om en sådan forskelsbehandling af det amerikanske selskab i forhold til sammenlignelige danske selskaber, at afgørelsen vil være i strid med den dansk-amerikanske dobbeltbeskatningsaftale, art. 24, stk. 4, om Ikkediskriminering.\nLandskatterettens afgørelse og begrundelse\nDet fremgår af skatteforvaltningslovens § 29, at\nI det omfang en ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat hviler på en privatretlig disposition, kan told-og skatteforvaltningen tillade, at en efterfølgende ændring af dispositionen tillægges virkning for ansættelsen af indkomst-eller ejendomsværdiskat (omgørelse), hvis følgende betingelser er opfyldt:\nAf lovbemærkningerne til skattestyrelseslovens § 37 C (som blev videreført uændret i skatteforvaltningslovens § 29) fremgår:\n(…) En tilladelse til omgørelse indebærer i teorien, at skattemyndighederne tillader, at en efterfølgende ændring af den privatretlige disposition, der er lagt til grund for en skatteansættelse, tillægges virkning for skatteansættelsen, således at skatteansættelsen "bliver forkert" og må ændres (…).\nDet fremgår af bestemmelsens ordlyd og af lovforarbejderne, at bestemmelsen kun finder anvendelse i situationer, hvor der foreligger en ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat.\nSKAT har truffet afgørelse om, at G1 er indeholdelsespligtigt af kildeskat på renter, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, jf. kildeskattelovens § 65 D og at selskabet i henhold til kildeskattelovens § 69 hæfter for betaling heraf. Der er herved tale om indeholdelse af renteskat, som er endeligt opfyldt ved indeholdelsen, jf. kildeskattelovens § 65 D. Retten finder således ikke, at der er foretaget en "ansættelse" i henhold til skatteforvaltningslovens § 29 over for selskabet. Det bemærkes herved tillige, at der ikke udarbejdes nogen årsopgørelse for den begrænset skattepligtige, der endvidere er undtaget fra selvangivelsespligten, jf. skattekontrollovens § 2, stk. 1, nr. 3, hvorefter selvangivelsespligten ikke omfatter selskaber, der alene er skattepligtige efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d.\nAllerede fordi der ikke overfor selskabet er foretaget en skatteansættelse, kan der ikke meddeles tilladelse til omgørelse efter skatteforvaltningslovens § 29.\nDet bemærkes yderligere, at betingelsen om, at der skal være tale om en efterfølgende ændring af en privatretlig disposition, heller ikke ses at være opfyldt, allerede fordi der ikke ud fra det oplyste er tiltrækkeligt grundlag for at fastslå, at der er oprindeligt forelå en låneaftale mellem G6 og G1, som er overdraget fra G6 til G8 CV (H1).\nRepræsentantens anbringende om anvendelse af den dansk-amerikanske dobbeltbeskatningsaftale, artikel 24, stk. 4, kan under disse omstændigheder ikke medføre et andet resultat.\nH1 har til støtte for sin principale påstand gjort gældende, at der foreligger en privatretlig disposition, som kan omgøres i medfør af skatteforvaltningslovens § 29. Det er dokumenteret, at G6 udnyttede eksterne kreditfaciliteter til at opnå et lån, og at dette lån blev anvendt til at finansiere en del af den købesum, som blev erlagt i forbindelse med erhvervelsen af det tyske selskab G10 GmbH. Da G1’s erhvervede alle aktier i det tyske selskab, opstod der en koncernintern fordring mellem G6 og G1. Denne fordring blev efterfølgende overdraget fra G6 via H1 til det hollandske selskab G8 CV G6 har redegjort for fordringen og dens overdragelse til G8 CV over for de amerikanske skattemyndigheder. Der stilles ikke krav om oprettelse af en formaliseret låneaftale mellem G8 CV og G1, og det er derfor tilstrækkeligt, at der er fremlagt dokumentation for fordringens eksistens.\nDer er endvidere sket en "ansættelse" af indkomstskat på baggrund af den privatretlige disposition. Begrebet "ansættelse" skal forstås bredt, og det fremgår af forarbejderne til den dagældende skattestyrelseslov, at udtrykket "skatteansættelse" også anvendes om afgørelser om skattepligt her til landet. Allerede fordi SKAT i medfør af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, har statueret, at der var begrænset skattepligt her til landet af de renter, som blev betalt af G1, er der ikke tvivl om, at der er sket en ansættelse af indkomstskat i et tilfælde som dette. Formålet med skatteforvaltningslovens § 29 er at give skattemyndighederne mulighed for at imødegå uforudsete danske skattemæssige virkninger, som er væsentlige og uhensigtsmæssige, og der er ikke holdepunkter i hverken bestemmelsens ordlyd eller forarbejder for at antage, at alene selskaber, som er hjemmehørende her i landet, skal kunne anmode om omgørelse.\nEn fortolkning af skattestyrelseslovens § 29, som indebærer, at alene selskaber, der er hjemmehørende her i landet, vil kunne anmode om omgørelse, udgør desuden en restriktion i etableringsretten og kapitalens fri bevægelighed i henhold til TEUF artikel 63, der også finder anvendelse i forhold til tredjelande. Da skatteforvaltningslovens § 29 er en generel regel, som ikke alene finder anvendelse i situationer, hvor et moderselskab udøver en afgørende indflydelse på det selskab, der betaler renter, skal denne sag afgøres efter reglerne om kapitalens fri bevægelighed og ikke etableringsretten. At en sag som denne skal afgøres efter kapitalens fri bevægelighed følger også af bilag 1 til Rådets direktiv 88/361/EØF af 24. juni 1988 om gennemførelse af traktatens artikel 67 (nugældende artikel 63), hvorefter tilbagebetaling af lån er omfattet af begrebet kapitalbevægelser. Dette omfatter også renter, hvilket Kommissionen har tilsluttet sig i forbindelse med en række verserende danske sager ved EU-domstolen, der vedrører den danske ordning med indeholdelse af kildeskat af renter. En fortolkning af skatteforvaltningslovens § 29, der alene giver selskaber, som er hjemmehørende her i landet, adgang til at anmode om omgørelse af et låneforhold i medfør af skatteforvaltningslovens § 29, fører til forskelsbehandling på grund af nationalitet. Selv om der anvendes forskellige beskatningsteknikker på selskaber, der er hjemmehørende her i landet, og selskaber, der alene er begrænset skattepligtige her i landet, i forhold til renter, er selskaberne i en sammenlignelig situation og skal derfor behandles ens. Er det ikke tilfældet, er der tale om en restriktion i kapitalens fri bevægelighed. Det har Kommissionen fastslået i de forenede sager C-10/14, C-14/14 og C-17/14 Miljoen m.fl., der vedrørte adgangen til fradrag for erhvervsmæssige omkostninger, men som er sammenlignelig med et tilfælde som dette. Anvendelsen af forskellige beskatningsteknikker på selskaber, der er hjemmehørende her i landet, og selskaber, der alene er begrænset skattepligtige her til landet, udgør i sig selv en restriktion, der er i strid med EU-retten. Sådanne restriktioner kan dog undtagelsesvist være retfærdiggjort af tvingende almene hensyn, hvilket bl.a. er tilfældet med den danske ordning med pligt til at indeholde kildeskat. Skatteministeriet har ikke godtgjort, at der foreligger sådanne hensyn i forhold til omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29 i et tilfælde som dette. En fortolkning af skatteforvaltningslovens § 29, nr. 3, der indebærer, at selskaber, som alene er begrænset skattepligtige her i landet, og som ikke har selvangivelsespligt, per definition aldrig vil kunne opfylde betingelsen, udgør i sig selv en restriktion i strid med EU-retten. Det kan ikke tillægges betydning for adgangen til omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29, at kildeskat er en endelig skat, idet den danske bruttobeskatningsordning i sig selv må antages at være i strid med EU-retten. EU-domstolen har således fastslået, at en lovgivning i en medlemsstat, der nægter ikke hjemmehørende selskaber med begrænset skattepligt til landet et skattemæssigt fradrag for erhvervsmæssige omkostninger, men indrømmer selskaber, der er hjemmehørende i medlemsstaten et sådant fradrag i bruttoindkomsten, er udtryk for indirekte forskelsbehandling i strid med EU-retten, jf. sag C-18/15 Brisal, der vedrørte etableringsretten, men må antages rettelig at vedrøre kapitalens fri bevægelighed.\nBetingelserne for omgørelse i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1-5, er opfyldt. Dispositionen har ikke i overvejende grad været båret af hensynet til at spare eller udskyde skatter, men derimod af hensynet til at sikre G1 mod valutakursrisikoen ved at have et lån i amerikanske dollars. Ved at overdrage den koncerninterne fordring til det hollandske selskab G8 CV blev det endelige lån udstedt i euro, hvilket indebar en langt mindre valutarisiko for G1. De skattemæssige konsekvenser af overdragelsen var, at der blev begrænset skattepligt her til landet af de renter, som G1 betalte på lånet. Hvis overdragelsen ikke havde fundet sted, ville renterne have været skattefri, og der har således alene været skattemæssige ulemper forbundet med dispositionen, idet renterne tillige beskattes i USA som udlodning af udbytte fra G8 CV Det er derfor ikke tvivl om, at betingelsen i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1, er opfyldt. Dispositionen har desuden utvivlsomt haft utilsigtede skattemæssige virkninger, der er væsentlige, jf. skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 2. Det fremgår af forarbejderne til denne del af bestemmelsen, at der i kravet om væsentlighed ikke ligger et krav om væsentlighed i relation til den pågældende disposition, men derimod et generelt krav om, at de uforudsete skattemæssige virkninger er væsentlige. De utilsigtede skattemæssige virkninger af fordringens overdragelse til det hollandske selskab G8 CV har utvivlsomt været væsentlige. Der kan efter praksis ikke stilles krav om, at H1 burde have forudset de skattemæssige virkninger, jf. Højesterets dom refereret i Tidsskrift for Skatteret 2006, side 177. Også betingelsen i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 3, er opfyldt. Dispositionen har været lagt klart frem for de amerikanske myndigheder, og det er ikke et krav, at overdragelsen af den koncerninterne fordring tillige skulle have været lagt frem for de danske skattemyndigheder. Rentebetalingerne til G8 CV, der har udløst den begrænsede skattepligt her til landet, har været lagt klart frem for de danske skattemyndigheder, og hverken H1 eller G1 har forsøgt at skjule dispositionen eller på anden måde gøre det vanskeligt for de danske skattemyndigheder. En fortolkning af skatteforvaltningslovens § 29, nr. 3, hvorefter selskaber, der som det er tilfældet for H1 alene er begrænset skattepligtige her i landet, og som ikke har selvangivelsespligt, per definition aldrig vil kunne opfylde betingelsen, udgør i sig selv en restriktion, som er i strid med EU-retten. De privatretlige virkninger af dispositionen, der ønskes tillagt skattemæssig virkning, er enkle og overskuelige. Hvis dispositionen omstødes, vil fordringen blive ført tilbage til H1, og der vil ikke være begrænset skattepligt her til landet af rentebetalingerne fra G1. Det er i den forbindelse uden betydning, at gældsforholdet ikke længere eksisterer. Rentebetalingerne er allerede overført til H1 som udlodning af udbytte, og det er ikke en betingelse for omgørelse, at de amerikanske myndigheder anerkender omgørelsen med tilbagevirkende kraft. Betingelsen i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 4, er derfor opfyldt. Endelig er også betingelsen i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 5, opfyldt, idet såvel G8 CV som G6 og dermed alle, der skatteretligt bliver berørt af en tilladelse til omgørelse, har tiltrådt omgørelsesanmodningen. Der er ikke holdepunkter for at antage, at de amerikanske skattemyndigheder også skal tiltræde anmodningen.\nDet er til støtte for anmodningen om præjudiciel forelæggelse i medfør af TEUF artikel 267, stk. 2, gjort gældende, at det beror på en fortolkning af EUF-traktaten, hvorvidt Skatteministeriets fortolkning af skatteforvaltningslovens § 29 udgør en restriktion i etableringsretten og kapitalens fri bevægelighed. Der er ikke taget stilling til dette spørgsmål i den foreliggende praksis fra EU-Domstolen, og betingelserne for præjudiciel forelæggelse er derfor opfyldt. Hertil kommer, at besvarelsen af de foreslåede spørgsmål utvivlsomt vil få betydning for afgørelsen af sagen, hvilket også tilsiger en præjudiciel forelæggelse. Behovet for en præjudiciel forelæggelse understreges desuden af, at sagen indgår i et større kompleks af sager vedrørende den danske kildeskatteordning, som for tiden verserer ved EU-domstolen, og hvori SKAT har anvendt danske skatteregler i strid med EU-retten.\nSkatteministeriet har til støtte for sin påstand gjort gældende, at der er syv grunde, som hver især fører til, at H1 ikke har ret til omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29. Der er to grundlæggende årsager til, at omgørelse er udelukket. Den ene årsag er, at der ikke foreligger en ansættelse af indkomstskatten over for H1. Den anden årsag er, at selskabet ikke har ført bevis for eksistensen af en disposition, der kan omgøres. Hertil kommer, at ingen af de fem - kumulative - betingelser for omgørelse i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1-5, er opfyldt.\nH1 opfylder for det første ikke den grundlæggende betingelse om, at der skal foreligge en "ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat".\nHverken skatteforvaltningsloven eller skattelovgivningen i øvrigt indeholder en definition af begrebet "skatteansættelse". Det fremgår dog utvetydigt af skatteforvaltningslovens § 20, stk. 1, 1. pkt., om den såkaldte agterskrivelse, at skatteansættelse er uløseligt forbundet med selvangivelsespligten, idet det med bestemmelsen forudsættes, at skattemyndighederne skal underrette den selvangivelsespligtige, hvis de agter at træffe afgørelse om ansættelse af indkomst-eller ejendomsværdiskat på et andet grundlag end det, der er selvangivet. I et tilfælde som dette, træffer SKAT ikke afgørelse om ansættelse af indkomstskat på et andet grundlag end det, der er selvangivet, idet der slet ikke foreligger nogen selvangivelse, da den begrænset skattepligtige er undtaget fra selvangivelsespligten, jf. skattekontrollovens § 2, stk. 1, nr. 3. Det følger af denne bestemmelse, at selvangivelsespligten ikke omfatter selskaber, der alene er skattepligtige efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, om renteskat. Renteskatten opkræves således ikke ved en ansættelse over for den begrænset skattepligtige, men derimod ved - og kun ved - indeholdelse af renteskat hos den indeholdelsespligtige, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 3, hvorefter skattepligten "er endeligt opfyldt ved den i henhold til kildeskattelovens § 65 D foretagne indeholdelse af renteskat". Af samme grund har SKAT ikke truffet afgørelse over for H1 om betaling af renteskat, men derimod over for G1 om, at selskabet har forsømt sin indeholdelsespligt, med den følge at selskabet er ansvarligt for den manglende betaling, jf. kildeskattelovens § 69. At en kildeskatteordning svarende til den foreliggende ikke implicerer nogen skatteansættelse har også entydig støtte i forarbejderne til den tilsvarende kildeskatteordning, der i medfør af kildeskattelovens § 65 gælder for beskatning af aktieudbytte, og hvoraf det fremgår, at udbytteskatten for personer, dødsboer, selskaber, foreninger m.v., der ikke er fuldt skattepligtige her i landet, er en endelig, statskassen tilfaldende skat, idet der ikke for de pågældende foretages nogen efterfølgende ligning, hvori udbyttet indgår. Da der således ikke foreligger nogen skatteansættelse i forhold til H1, kan selskabet ikke påberåbe sig skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1.\nDer er for det andet ikke foretaget en privatretlig disposition, som kan omgøres. H1 har ikke dokumenteret, at der er overdraget en fordring fra G6 via H1 til G8 CV Det eneste gældsbrev, som er fremlagt, fremstår entydigt som et dokument om stiftelse af et gældsforhold mellem G8 CV som långiver og G1 som låntager. H1 har ikke dokumenteret, at lånet på de i gældsbrevet anførte vilkår oprindeligt blev ydet af G6 for derefter at være blevet overdraget til H1 og sidenhen til G8 CV Hertil kommer, at dispositionen civilretligt og faktisk skal være mulig af omgøre, hvilket den foreliggende disposition ikke er, idet det pågældende lån, der skulle være blevet overdraget, og som ifølge anmodningen om omgørelse skal tilbageoverdrages, blev indfriet i 2011 og derfor er ophørt med at eksistere. Omgørelsesinstituttet rækker ikke så vidt, at det kan vække et dødt gældsforhold til live. Det er derfor også af denne grund udelukket, at selskabet kan påberåbe sig skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1.\nH1 har i øvrigt ikke løftet bevisbyrden for, at betingelserne i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1-5, er opfyldt. Indtil SKAT afdækkede sagens rette sammenhæng, indebar den hævdede disposition (gældsoverdragelsen), at renterne hverken blev beskattet i Danmark, Holland eller USA. SKAT var ikke bekendt med sagens rette sammenhæng. Det påhviler H1 at godtgøre, at den hævdede disposition ikke i overvejende grad var båret af hensyn til at spare eller udskyde skat, og denne bevisbyrde har selskabet ikke løftet. Der er ikke objektive holdepunkter for at antage, at den hævdede disposition skulle være blevet gennemført af forretningsmæssige grunde, og betingelserne i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1, er derfor ikke opfyldt. H1 har endvidere ikke godtgjort, at dansk kildebeskatning af renterne utvivlsomt var utilsigtet i den forstand, at selskabet ikke havde påregnet, at den hævdede disposition (gældsoverdragelsen) ville medføre kildebeskatning af renterne i Danmark. De danske regler kan ikke have givet anledning til rimelig tvivl om, at der under omstændigheder som de foreliggende skulle indeholdes kildeskat af renterne, således som det er blevet fastslået af SKAT, efter at SKAT blev bekendt med sagens rette sammenhæng. Dispositionen har derfor ikke utvivlsomt haft utilsigtede skattemæssige virkninger, som er væsentlige, jf. skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 2. Det fremgår af forarbejderne til skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 3, at betingelsen om, at dispositionen skal have været lagt klart frem for myndighederne, indebærer, at dispositionen fra begyndelsen skal have været lagt klart frem for den skatteansættende myndighed, således at der for myndighederne ikke har været tvivl om dispositionens eksistens og indhold. Der er tale om en objektiv betingelse, og det er uden betydning, hvad der måtte være årsagen til, at dispositionen ikke fra begyndelsen er blevet lagt klart frem for den skatteansættende myndighed. Det er ubestridt, at oplysningen om den hævede disposition (gældsoverdragelsen) først blev givet til SKAT, efter at SKAT selv tog sagen op. Dispositionen har med andre ord ikke været lagt frem fra begyndelsen, således at SKAT ikke kunne have været i tvivl om dens eksistens og indhold. Det er for sagens afgørelse uden betydning, om dispositionen måtte være blevet lagt klart frem for de amerikanske skattemyndigheder, hvad der i øvrigt bestrides som værende udokumenteret. Betingelsen i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 3, er derfor ikke opfyldt.\nDe privatretlige virkninger af den ændring af dispositionen, der ønskes tillagt skattemæssig virkning, er ikke enkle og overskuelige, jf. skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 4, og denne betingelse er således heller ikke opfyldt. Der må efter forarbejderne til denne del af bestemmelsen ikke være tvivl om de afledte skattemæssige virkninger af en omgørelse. De privatretlige virkninger af, at en hollandsk kreditor i et længerevarende internationalt låneforhold, som på tidspunktet for anmodningen om omgørelse er ophørt, skal udskiftes med en amerikansk kreditor, kan hverken anses for enkle eller overskuelige. De skattemæssige virkninger af, at rentetilskrivninger og pengestrømme skal føres tilbage og erstattes af nye, forekommer også uoverskuelige. H1 har ikke redegjort for, hvorledes en omgørelse inden for rammerne af hollandsk og amerikansk lovgivning vil kunne gennemføres på en enkel og overskuelig måde, men derimod oplyst, at det fra et amerikansk skattemæssigt perspektiv ikke er muligt at gennemføre omgørelse med tilbagevirkende kraft.\nH1 har ikke godtgjort, at alle, der skatteretligt vil blive berørt af en tilladelse til omgørelse, har tiltrådt omgørelsesanmodningen. Det er ikke tilstrækkeligt, at G8 CV og G6 har tiltrådt anmodningen om omgørelse. Det følger af både ordlyden og forarbejderne til denne del af bestemmelsen, at alle, der skatteretligt vil blive berørt af en tilladelse til omgørelse, skal tiltræde anmodningen, herunder andre skattemyndigheder. Det må også omfatte udenlandske skattemyndigheder. De amerikanske skattemyndigheder skal derfor også tiltræde anmodningen om omgørelse, som vil indebære, at H1 opnår renteindtægter fra Danmark i årene 2004-2011, og en sådan tiltrædelse foreligger ikke.\nSkatteforvaltningslovens § 29 er ikke i strid med EU-retten. TEUF artikel 49, jf. artikel 54, om den frie etableringsret indebærer rettigheder for selskaber, der er hjemmehørende i en medlemsstat. Bestemmelsen kan derimod ikke påberåbes af selskaber, der er etableret i et tredjeland. Eftersom H1 er etableret i USA, kan selskabet ikke påberåbe sig retten til fri etablering. Denne sag udspringer af G1’s lån og de heraf afledte rentebetalinger, der i skatteretlig henseende er blevet henført til H1. Dispositionen falder ikke alene uden for anvendelsesområdet for etableringsretten, men også uden for anvendelsesområdet for TEUF artikel 63 om kapitalens frie bevægelighed. Lovgivning, som berører grænseoverskridende besiddelser af kapitalandele, vil som udgangspunkt falde ind under anvendelsesområdet for enten etableringsretten eller kapitalens frie bevægelighed, men kun under én af dem. Når det skal afgøres, om en national lovgivning henhører under den ene eller anden bestemmelse om fri bevægelighed, følger det af fast retspraksis, at det er nødvendigt at inddrage formålet med den pågældende lovgivning, jf. sag C-35/11 Test Claimants in the FII Group Litigation, og sag C-47/12 Kronos. Udgangspunktet er, at lovgivning, der kun finder anvendelse på kapitalandele, der giver mulighed for at udøve en klar indflydelse på beslutningerne i et selskab og træffe afgørelse om dets drift, henhører under anvendelsesområdet for etableringsfriheden. Lovgivning, som finder anvendelse på kapitalandele erhvervet med det ene formål at investere uden at ville opnå indflydelse på virksomhedens drift og kontrollen med den, skal derimod alene vurderes på baggrund af kapitalens frie bevægelighed. Dette udgangspunkt modificeres for grænseoverskridende dispositioner med selskaber etableret i et tredjeland. For grænseoverskridende dispositioner mellem en medlemsstat og et tredjeland gælder det således, at lovgivning, som ikke udelukkende finder anvendelse på situationer, hvor moderselskabet udøver en afgørende indflydelse på det selskab, som moderselskabet har kapitalandele i, bedømmes på grundlag af kapitalens Skatteforvaltningslovens frie bevægelighed. Lovgivning, som udelukkende finder anvendelse på situationer, hvor moderselskabet udøver en afgørende indflydelse på det selskab, som moderselskabet har kapitalandele i, falder omvendt uden for reglerne om kapitalens frie bevægelighed. H1 var i henhold til selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, skattepligtig til Danmark af rentebetalingerne fra G1. Selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, indebærer nemlig, at et udenlandsk selskab, der oppebærer renter fra et dansk selskab, det kontrollerer, som udgangspunkt er begrænset skattepligtig til Danmark af disse renter. For så vidt angår kontrolkravet henviser selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, til skattekontrollovens § 3 B, hvoraf det fremgår, at et selskab er kontrolleret af et andet selskab, hvis dette selskab direkte eller indirekte ejer mere end 50 % af aktiekapitalen eller råder over mere end 50 % af stemmerne i det førstnævnte selskab. Selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, finder således alene anvendelse i relation til selskaber, der har hjemsted i udlandet, for så vidt som de oppebærer renter fra selskaber her i landet, som de kontrollerer. Bestemmelsen finder dermed udelukkende anvendelse i situationer, hvor moderselskabet udøver en afgørende indflydelse på det selskab, som moderselskabet har kapitalandele i, og den beskatning, som følger af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, og som anmodningen om omgørelse angår, falder dermed uden for anvendelsesområdet for TEUF artikel 63 om kapitalens fri bevægelighed. At der ikke foretages en skatteansættelse af sagsøgeren skyldes netop det forhold, at selskabet som begrænset skattepligtig i medfør af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, ikke skal indgive en selvangivelse, jf. skattekontrollovens § 2, stk. 1, nr. 3, idet skattepligten opfyldes endeligt ved indeholdelse af renteskatten, jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 3. H1 kan derfor ikke påberåbe sig kapitalens frie bevægelighed. Hertil kommer, at H1 ikke befinder sig i en situation, der er objektivt sammenlignelig med den, som en selvangivelsespligtig befinder sig i. Også af denne grund foreligger der ikke en restriktion af kapitalens frie bevægelighed. En eventuel restriktion må under alle omstændigheder anses for begrundet i tvingende almene hensyn, ligesom den i givet fald ikke går videre, end hvad der er nødvendigt. Skatteministeriet bestrider endelig, at de rettigheder, der i medfør af retten til fri etablering tilkommer G8 CV og G1, skulle have nogen relevans for afgørelsen af den foreliggende sag, der angår, om H1 har krav på omgørelse.\nSkatteministeriet har til støtte for påstanden om, at anmodningen fra H1 om præjudiciel forelæggelse ikke tages til følge, anført, at en afgørelse af sagen nødvendiggør ikke en præjudiciel forelæggelse, idet H1 ikke kan påberåbe sig EU-retten, hvorfor sagen kan afgøres, uden at EU-Domstolen forelægges præjudicielle spørgsmål. Selv hvis sagen måtte rejse et uafklaret EU-retligt fortolkningsspørgsmål, hvad angår betingelserne om, at der skal være foretaget en ansættelse af indkomstskat, og at dispositionen skal have været lagt klart frem for myndighederne, nødvendiggør en afgørelse af sagen alligevel ikke en præjudiciel forelæggelse, idet der i alt er 7 betingelser i skatteforvaltningslovens § 29, der alle skal være opfyldt, for at H1 er berettiget til omgørelse. Selv hvis 2 af betingelserne måtte stride imod EU-retten, vil selskabet ikke have krav på omgørelse, idet selskabet ikke opfylder de øvrige betingelser.\nAlle, der skatteretligt vil blive berørt af en tilladelse til omgørelse, skal tiltræde omgørelsesanmodningen. "\nSkatteforvaltningslovens § 29 fik i al væsentlighed sin nuværende affattelse ved lov nr. 427 af 6. juni 2005. Af de almindelige bemærkninger til lovforslaget, jf. Folketingstidende 2004/2005, tillæg A, side 4258, fremgår bl.a.:\nLovforslaget har til formål at skabe en enhedsforvaltning på skatte-og afgiftsområdet. Dette formål skaber grundlag for en justering af den hidtidige terminologi i skattelovgivningen. Nedenfor er der en præcisering af nogle af de begreber, der anvendes i den foreslåede skatteforvaltningslov.\nBegrebet skatteansættelse (ansættelse af skat) anvendes såvel om opgørelsen af grundlaget for skatteansættelsen som om beregningen af den skat, dette grundlag fører til, samt beregningen af tillæg, gebyrer eller lignende, der er knyttet til skatteberegningen. Begrebet omfattet desuden på tilsvarende måde fastsættelse af afgiftstilsvar.\nBegrebet ansættelse af indkomstskat anvendes som udgangspunkt om opgørelse af enhver form for skat, der opgøres på grundlag af en indkomst.\nSkatteforvaltningslovens § 29 er en videreførelse af den dagældende skattestyrelseslovs § 37 C. § 37 C blev indsat i skattestyrelsesloven ved lov nr. 381 af 2. juni 1989 om ændring af skattestyrelsesloven og andre love (Justering af ansættelsesfrister mv. og fælleskommunal administration). Af de almindelige bemærkninger til lovforslaget, jf. Folketingstidende 1998/99, tillæg A, s. 4557, fremgår bl.a.:\nGældende ret og lovforslaget\nI lovforslaget anvendes udtrykket "skatteansættelse" som samlebetegnelse for såvel ansættelsen af indkomst og ejerboligværdi som den skatteberegning, der skal foretages på grundlag af sådanne ansættelser. Udtrykket anvendes også om afgørelser om skattepligt her til landet.\n7. Omgørelse, jf. forslaget under § 1, nr. 23 til § 37 C i skattestyrelsesloven: Efter hidtidig administrativ praksis kan Ligningsrådet, eller den Ligningsrådet har bemyndiget dertil, efter anmodning tillade, at en privatretlig disposition, der ændres, tillægges oprindelig skatteretlig virkning, såkaldt "omgørelse".\nEfter SD-cirkulære 1986-22 har Ligningsrådet bemyndiget de lokale ligningsmyndigheder til at tillade omgørelse af hovedaktionærdispositioner efter nærmere angivne retningslinier. Herefter kan omgørelse tillades, hvis følgende tre betingelser er opfyldt. For det første skal den ændring af den privatretlige disposition, der ønskes gennemført, være enkel og overskuelig. For det andet skal forholdet være lagt klart frem. For det tredje skal ansøgeren være i god tro med hensyn til de skattemæssige virkninger af den foretagne disposition.\nAfslag på sådanne omgørelsesanmodninger kan påklages til Ligningsrådet.\nDet er efter forslaget en forudsætning for tilladelse til omgørelse, at den disposition, der søges omgjort, ikke i overvejende grad har været båret af skattespekulative hensyn, at de skattemæssige virkninger af dispositionen har været uforudsete og væsentlige, at dispositionen har været lagt klart frem for skattemyndighederne, at de privatretlige virkninger af den ønskede omgørelse er enkle og overskuelige og at alle, der skatteretligt bliver berørt af en tilladelse til omgørelse, tiltræder omgørelsesanmodningen.\nFølgende fremgår bl.a. af de specielle bemærkninger til § 37 C, jf. Folketingstidende 1998/99, tillæg A, s. 4567:\nDet foreslås, at der som § 37 C i skattestyrelsesloven indsættes en bestemmelse til regulering af adgangen til at tillade omgørelse af de skatteretlige virkninger af privatretlige dispositioner.\nEn tilladelse til omgørelse indebærer i teorien, at skattemyndighederne tillader, at en efterfølgende ændring af en privatretlig disposition, der er lagt til grund for en skatteansættelse, tillægges virkning for skatteansættelsen, således at skatteansættelsen "bliver forkert" og må ændres.\nVed § 37 C, stk. 1, nr. 1, foreslås, at adgangen til omgørelse begrænses til dispositioner, der primært er båret af andre hensyn end skattebesparende og skatteudskydende. Omgørelse vil således normalt ikke kunne tillades af dispositioner i form af f.eks. overdragelse af aktiver til en åbenbar over-eller underkurs mellem en hovedaktionær og det af denne beherskede selskab. På den anden side vil omgørelse normalt kunne tillades af dispositioner, der indebærer succession, selvom successionen indebærer en skatteudskydelse, fordi en sådan disposition må antages i overvejende grad at være båret af andre hensyn end at udskyde skatten.\nVed § 37 C, stk. 1, nr. 4, foreslås, at adgangen til omgørelse begrænses til tilfælde, hvor de privatretlige virkninger af den ændring af dispositionen, der ønskes, er enkle og overskuelige, såvel for det år, hvor dispositionen er foretaget, som for efterfølgende år. Der må således ikke som følge af en tilladelse til omgørelse være tvivl om de afledte skattemæssige virkninger af omgørelsen. Der vil dog kunne bortses herfra, hvis en manglende opfyldelse af denne betingelse vi stå i misforhold til omgørelsens samlede økonomiske virkninger.\nVed § 37 C, stk. 1, nr. 5, foreslås, at adgangen til omgørelse betinges af at samtlige, der vil blive skatteretligt berørt af, at anmodningen om omgørelse imødekommes, har tiltrådt omgørelsesanmodningen. I det omfang en skattepligtig bor i en anden kommune end den, hvor ansøgeren bor, må også denne kommune have erklæret sig enig i omgørelsen, før en tilladelse gives.\nDet fremgår af skatteforvaltningslovens § 29, at bestemmelsen alene finder anvendelse i situationer, hvor der foreligger en "ansættelse af indkomst- eller ejendomsværdiskat". Begrebet ansættelse omfatter ifølge bestemmelsens forarbejder såvel ansættelsen af indkomst som den skatteberegning, der skal foretages på baggrund af ansættelsen. Spørgsmålet er herefter, om der er foretaget en sådan ansættelse over for H1.\nSKAT pålagde ved afgørelse af 27. februar 2013 G1 at indeholde renteskat ved betaling af renter til det hollandske selskab G8 CV i medfør af kildeskattelovens § 65 d, stk. 1, idet H1 blev anset som begrænset skattepligtig her til landet af renterne efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d.\nDet følger af selskabsskattelovens § 2, stk. 3, at skattepligten i henhold til lovens § 2, stk. 1, litra d, er endeligt opfyldt ved den i henhold til kildeskattelovens § 65 d foretagne indeholdelse af renteskat. Af kildeskattelovens § 69 følger, at den, som har indeholdt skat efter denne lov, hæfter over for det offentlige for betaling af det indeholdte beløb, og at den, som undlader at opfylde sin pligt til at indeholde skat, eller som har indeholdt skat med et for lavt beløb, er ansvarlig for betaling af det manglende beløb. Der foretages således ikke opkrævning af renteskat direkte hos den begrænsede skattepligtige, og det følger i overensstemmelse hermed af skattekontrollovens § 2, stk. 1, litra 3, at selskaber mv., der alene er skattepligtige efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, er undtaget fra selvangivelsespligten. Der udarbejdes heller ikke årsopgørelse for den begrænsede skattepligtige i disse tilfælde.\nDet kan således lægges til grund, at der ikke har været nogen skattemæssig relation mellem H1 og de danske skattemyndigheder, og landsretten finder på baggrund heraf, at der ikke er foretaget en ansættelse af indkomstskat over for H1. H1 er derfor allerede som følge heraf afskåret fra at anmode om omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29.\nDet er ubestridt, at der den 9. september 2004 blev indgået en låneaftale mellem G1 og det hollandske selskab G8 CV Der er efter det for landsretten oplyste ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at der oprindeligt forelå en låneaftale mellem G6 og G1, og at denne låneaftale efterfølgende blev overdraget via H1 til G8 CV Landsretten finder det derfor heller ikke godtgjort, at der foreligger en privatretlig disposition, som vil kunne omgøres.\nDa de to grundlæggende betingelser for omgørelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 29 ikke er opfyldt, finder landsretten det ikke fornødent at tage stilling til, hvorvidt betingelserne i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 1-5, er opfyldt.\nDa en besvarelse af spørgsmålet om, hvorvidt skatteforvaltningslovens § 29 i et tilfælde som det foreliggende er uforenelig med fællesskabsretten, som følge af ovenstående ikke vil få betydning for afgørelsen af den foreliggende sag, finder landsretten endelig, at der allerede af den grund ikke er behov for at stille præjudicielle spørgsmål i medfør af TEUF artikel 267.\nBegæringen fra H1 om præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen tages derfor ikke til følge.\nH1 skal betale sagsomkostninger for landsretten til Skatteministeriet med i alt 300.000 kr. Beløbet omfatter udgifter til advokatbistand inkl. moms. Ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn til sagens karakter og betydning.\nDet idømte skal betales inden 14 dage efter denne domsafsigelse.


Crypto-News. 160 Crypto Udvekslinger Søge at etablere sig på det Japanske Marked, Regulator Afslører - Bitcoin Nyheder » Crypto-News\nГлавная » Bitcoin Nyheder » 160 Crypto Udvekslinger Søge at etablere sig på det Japanske Marked, Regulator Afslører – Bitcoin Nyheder\n160 Crypto Udvekslinger Søge at etablere sig på det Japanske Marked, Regulator Afslører – Bitcoin Nyheder\n160 Crypto Udvekslinger Søge at etablere sig på det Japanske Marked, Regulator Afslører\nJapans top finanstilsyn har afsløret udelukkende til news.Bitcoin.com antallet af crypto-udvekslinger, der søger at komme ind på det Japanske marked. Agenturet bekræfter også, at antallet af eksisterende udvekslinger, der har forladt branchen, så der kun er tre ansøgninger i øjeblikket ved at blive gennemgået.\nTre Quasi-Erhvervsdrivende Er Venstre\nCryptocurrency udveksling i Japan er licenseret af landets top finanstilsyn, Financial Services Agency (FSA).\nFINANSTILSYNET har udstedt en licens til 16 crypto-udveksling så langt. Hertil kommer, at det har givet 16 flere virksomheder, herunder Coincheck, til at drive crypto udvekslinger, mens deres ansøgning bliver gennemgået. Disse virksomheder er nogle gange omtalt som “quasi-udbydere” af crypto-udvekslinger.\nMen da hack af Coincheck i januar, har FINANSTILSYNET optrappede sin overvågning af crypto-udvekslinger. Det har udstedt mange business forbedring ordrer og midlertidigt lukke nogle børser. Med strengere regler for at opfylde en række kvasi-operatører begyndte at trække deres ansøgninger tilbage og forlade branchen.\nEn FINANSTILSYNET repræsentant fortalte news.Bitcoin.com at, ud af de oprindelige 16 kvasi-selskaber:\nDer er tre quasi-virtuel valuta mægler forhandlere stadig at blive gennemgået: Coincheck, Alles Bitcoin Inc. [Minnano Bitcoin], og Lastroots.\nCoincheck blev erhvervet ved Monex Gruppe efter hack. Mens FINANSTILSYNET afslog at kommentere på Coincheck specifikke anvendelse, Monex er håb om, at udveksling vil blive godkendt i September. Når du er godkendt, Coincheck vil genoptage den normale drift, herunder registrering af nye medlemmer, Monex tidligere sagt.\nFINANSTILSYNET holdt Aldrig op med at Gennemgå Ansøgninger\nDa hack af Coincheck, FINANSTILSYNET begyndte nøje inspicere alle crypto udvekslinger, 23, som vandt en inspektion på stedet. Agenturet for nylig udgivet en rapport, der beskriver resultaterne.\nIngen nye selskaber er blevet godkendt i år, tegning spekulationer om, at agenturet kan have standset gennemgå udveksle operatører.\nMen FINANSTILSYNET har bekræftet, at news.Bitcoin.com:\nDer er ikke sådan, at vi stoppede med at gennemgå processen.\n160 Interesserede Virksomheder\nFINANSTILSYNET afsløret i juli, at omkring 100 virksomheder var interesseret i at ansøge om en licens til at drive en crypto-udveksling. Blandt dem er: Line Corp og Yahoo! I Japan. Line har for nylig lanceret en udveksling, Bitbox, der betjener kunder globalt undtagen dem, der er i Japan og USA selskabet venter FINANSTILSYNETS godkendelse, før du begynder aktiviteter i Japan.\nOnsdag, agenturet videregivet til news.Bitcoin.com det opdaterede antal af interesserede aktører, med angivelse af:\nHerunder indledende konsultation/forespørgsler om registrering, omkring 160 operatører, der udtrykker deres hensigt markedet.\nHvad synes du om 160 udveksle operatører, der ønsker at komme ind crypto-rum i Japan, mens de fleste af de kvasi-operatører har forladt markedet? Lad os vide i kommentarerne nedenfor.


KØS - KØS genåbner\nSiden den 12. marts har KØS været lukket og museet tomt for gæster. Derfor er det ingen hemmelighed, at vi synes det er så dejligt og har glædet os helt enormt til, at vi nu fra den 26. maj kan byde jer, vores publikum, velkommen igen.\nIndtil videre er der indgang gennem KØS shop, så vi kan styre antal personer og flow i huset.\nUgen efter nedlukningen skulle vi have åbnet vores udstilling GORDON MATTA-CLARK : UNRAVEL THE UNFOUND med den legendariske amerikanske kunstner Gordon Matta-Clark. Den udstilling har siden da stået og samlet energi, og vi glæder os utrolig meget til at vise jer den nu. I kan læse mere om udstillingen her. I vil naturligvis også stadig kunne opleve vores permanente udstilling af kartonerne til Bjørn Nørgaards gobeliner.\nDe første to uger – uge 22 og 23 – serverer KØS Café kun boller, kage, kaffe, te og kolde læskende drikke. Der er dejlig meget plads på vores forplads til f.eks at nyde en iskaffe i solen, så hold jer ikke tilbage.\nVi glæder os til igen at møde jer i udstillingssalene og i cafeen!\nTjek vores Instagram, Facebook og koes.dk for de seneste opdateringer fra museet.


Edvard Brandes var ikke bleg for at bringe sladder til torvs, når han skrev om skuespillere - politiken.dk\nMennesket og teatermennesket Sarah Bernhardt spillede skam også Hamlet. Det var dog først i 1899, så den præstation er ikke med i Brandes' portræt af hende.\nMennesket og teatermennesket Sarah Bernhardt spillede skam også Hamlet. Det var dog først i 1899, så den præstation er ikke med i Brandes' portræt af hende. Foto: Topfoto/pol\nBøger 10. okt. 2017 kl. 13.47\nDansk Skuespilkunst/Fremmed Skuespilkunst.\nSkuespiller-portrætter. 2 bind, 830 sider. Samlet pris: 200 kr. Som abonnent får du 15 procent rabat i Boghallen, hos politikenbooks.dk og fri fragt på Plusbog.dk.\nDen kendte kritiker skrev i 1880-81 portrætter af danske og udenlandske skuespillere. Nu er de genudgivet. Med rigeligt sladder fra fordums teaterverden.\nOm den franske skuespiller Sarah Bernhardt (1844-1923) hedder det hos kritikeren Edvard Brandes, at hun blev født uden for ægteskab og siden opdraget i et kloster – noget af en kontrast til det barndomshjem, som præget af moderen ellers var ganske »bohémien«.\n»Hvad Under da«, skriver Brandes, »at hun efter fuldendt Skoletid paa Familiens Spørgsmaal, om hvad hun vilde vælge for en Stilling, svarede yderst resolut:\n»Jeg vil være Nonne, hvis jeg da ikke vil være Skuespillerinde««.\nScenen eller klostret?\ndels er der højt til loftet i Brandes’ portrætter, dels er der faktisk også snask, som stadig er ret læseværdig\nEdvard Brandes borer sig ned i den hang til ensomhed, som drog Sarahs tanker mod klosterlig ro, og den milde melankoli, »man forestiller sig udbredt over en Nonnes resignerte Smerte og frugtesløse Længsel«, og som begge må være blevet bevaret dybt på bunden af Sarahs sjæl, – »thi paa dette Følelsesgrundlag er hun bleven Kunstnerinde, hendes Spil bærer altid Præget deraf«.\nOg nu kommer så den forrygende sætning – sandheden om skuespillerinden Sarah Bernhardt ifølge Edvard Brandes: »I sin Kunst blev hun Nonne«.\nEdvard Brandes’ danske og udenlandske skuespillerportrætter – ’Dansk Skuespilkunst’ (1880) og ’Fremmed Skuespilkunst (1881) – er blevet genudgivet. Det er måske ikke den mest sexede nyhed på bog- og teaterfronten, men dels er der højt til loftet i Brandes’ portrætter, dels er der faktisk også snask, som stadig er ret læseværdigt:\n»Hun var i et Par Aar Sladderens Genstand i Paris. De smaa Blade løb over af Historier om hendes Eksentriciteter. Ikke mindre end to Selvmordsforsøg kunde de fortælle om ...«.\nBrandes viderebringer med glæde sladderen, dog med det mål at føre Sarah Bernhardts excentriske og modsigelsesfyldte væsen – selvmordsforsøg og lystige selskaber, overdådig kunst i boligen og en kiste ved siden af sengen i soveværelset – frem til »dette ørkesløse Liv«, hvorunder hun formedes til kunstner.\nOgså dengang rodede man pænt rundt i skuespilleres privatliv!\nEdvard Brandes’ metode var at gå psykologisk og biografisk til værks – det lyder også lidt finere.\nMennesket bag masken tæller altså med; som Herman Bang skriver om Brandes’ skuespillerportrætter, var målet »at tegne en kunstnerisk Personlighed ved at se Kunstneren bestemt af Mennesket i ham«.\nPortrættet af Frederik Høedt (1820-1885), der debuterede som Hamlet på Det Kongelige Teater, er heller ikke dårligt:\n»Fra sin tidlige Ungdom af levede Høedt for Theatret, og dog bandt forskellige Hensyn ham saa fast, at han først, næsten 32 Aar gammel, debuterede. Han havde som Hamlet studeret protestantisk Teologi, hans Moder ønskede at se ham paa Prædikestolen, ikke paa Brædderne, og som Hamlet var han varsom og kærlig overfor sin Moder«.\nLæs også: Sikke nogle fjordfolk: Ny roman præsenterer islandsk civilisationskritik med smag af sælspæk\nScenen eller klostret, kirken eller teatret? Ud over at blande tingene, kunsten og livet, sammen, synes Brandes selv at have en forkærlighed for kontraster.\nSmagsdommeren Johan Ludvig Heiberg kalder han i øvrigt »en æstetisk Dalai Lama«.\nI kapitlet om Høedt kan vi også læse, hvor åndeligt tilbagestående Heiberg var som chef for Det Kgl. Teater i forhold til at se, hvad der rørte sig i tiden, mens Høedt selv indvarslede en ny og mere moderne spillestil, langt fra guldalderteatrets deklamation.\nHøedt var fremme i skoene, men også »uheldigvis en 20, 30 Aar forud for sin Tid«, skriver Brandes og begrunder det delvis med »den indgroede Frygt for det Nye, som udgør en af vor Nations fremspringende Karaktermærker«.\nDet blev Høedts tragedie.\nMan kan altid diskutere, om det nu er Herman Bang eller Edvard Brandes, der var bedst til at skrive sig ind på deres tids teater.\nMange af Bangs portrætter er allerede genudgivet, og med Brandes’ to bind har vi i alt fald nu fået et godt sammenligningsgrundlag.\nDet er Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, der sammen med Gyldendal står for udgivelsen. Der er masser af lækre og lærde noter og et fantastisk efterskrift ved Sten Rasmussen, der også fortæller, hvordan Edvard Brandes’ portrætter i sin tid blev modtaget.\nDe to bind fås samlet for bare 200 kroner. Det er jo fundet til de penge.\nSvend Åge Madsen: »Jeg er langtfra så sortseende som mine fortællinger«\nHan kunne gøre en kvinde chik: Underholdende billedbog fortæller gudbenådet modeskabers livshistorie\n'Resten af dagen'-forfatter vinder årets nobelpris i litteratur\nLæs eller genlæs: For 22 år siden troede de, han var blevet skrupskør. Nu står han med nobelprisen i litteratur


College Term Paper: Ansæt online din personlige essayforfatter i Danmark\nCollege Term Paper i Danmark for at opnå resultater to gange så hurtigt!\nKvalificerede akademiske forfattere og 24/7/365 support, nu tilgængelig i Danmark! Vi leverer College Term Paper-tjenester og bryr os om din tid og dit privatliv\nCollege Term Paper - Giver en service til at skrive dit papir\nHvis du har et essay, der skal afleveres til collegeopgave, har du brug for en løsning på alle dine bekymringer. Hvordan kan du beskytte dit privatliv, når du køber collegeopgaver? Svaret er let: en tjeneste, der giver dig mulighed for at købe din collegeopgave online uden at afsløre din identitet.\nAnonymitet er vigtig, når du går online. Der er millioner af websteder derude, og du vil holde din identitet sikker. De fleste mennesker, der sælger universitetsopgaver, fortæller ikke andre personer din identitet, og du har brug for den samme beskyttelse. Så sørg for at købe collegeopgaver fra et velrenommeret websted, hvilket garanterer dit privatliv.\nSørg for, at det websted, du har valgt til din ordre, er pålideligt og har været i drift i nogen tid. Du ønsker ikke at spilde tid eller penge på et websted, der ikke leverer. Det vil også give dig det indtryk, at de ikke kan producere kvalitetsarbejde.\nSe på hjemmesiden for at sikre dig, at det giver dig masser af muligheder, når det kommer til bestilling. Hvis du har spørgsmål, så spørg dem, inden du afgiver din ordre.\nEn anden ting at overveje er leveringstiden, fordi du har brug for, at den skal leveres til tiden. Du skal have dit collegeoplæg inden for fristen, hvis du vil tjene gode karakterer. Sørg for at vælge en tjeneste, der garanterer levering til tiden. Du skal få dine papirer til tiden, for det er dette, der gør en forskel.\nFind ud af, hvilken slags support der er tilgængelig fra det firma, du har valgt til tjenesten. Dette betyder at få en gratis guide, hjælp til korrekturlæsning og endda support, når du støder på problemer eller problemer med dine papirer. Jo mere støtte du får, jo lettere er arbejdet for dig. På denne måde føler ingen sig tilbage i denne opgave. Du får garanteret hjælp.\nSørg også for at tjekke vilkårene og betingelserne på hjemmesiden, inden du afgiver din ordre. Du kan måske finde ud af, at nogle sider muligvis opkræver betaling for hvert papir, du bestiller, mens andre kun opkræver en gang pr. Ordre. Kontroller disse betingelser nøje, inden du afgiver ordren.\nSom du kan se, er der flere fordele ved at bruge en tjeneste til at købe collegeopgaver. Lav dine lektier, og sammenlign forskellige typer udbydere, inden du træffer en beslutning.\nHvis du ikke har tid til at undersøge og kigge efter den rigtige udbyder, kan du altid ansætte nogen til at skrive dit collegeoplæg til dig. Det er dog bedre at betale nogen for at skrive til dig, fordi dette er arbejde af bedre kvalitet. og du kan spare penge ved ikke at betale for nogen til at redigere dine papirer.\nFør du går i gang med at leje en tjeneste, skal du overveje at spørge andre mennesker, du kender, om de nogensinde har brugt denne form for service. Dette giver dig en fornemmelse af, om du vil bruge denne service.\nNu hvor du ved, hvordan en god service fungerer, er det tid til at beslutte, hvilken tjeneste du skal bruge. og hvilke funktioner du skal kigge efter.\nDet bedste sted skal have flere måder at tilføje ekstra funktioner til dit papir, såsom at tilføje fotos, grafer, diagrammer og tabeller. Disse vil gøre skrivningen meget lettere. Og selvfølgelig skal du være i stand til at udskrive dine papirer i farver. Der bør også være en mulighed for at få dem i sort og hvid.\nDu skal også tænke på prisen. Da disse onlinetjenester opkræver et mindre gebyr for deres tjenester, bør de tilbyde en rimelig pris. Du skal sikre dig, at du får nøjagtigt det, du vil have, især hvis du vil have dem til at inkludere ting som billeder, grafer, diagrammer og tabeller i dit papir.


Tilbehør til skueglas Til Scanding skueglas C62200063010 - OEM Automatic Klitsø\nVi fører et bredt udvalg af tilbehør til skueglas for alle typer Scanding skueglas. Her finder du bl.a. PE-HD ringe til de forskellige dimensioner skueglas. Vi fører endvidere et bredt sortiment af tilbehør til vores sortiment af skueglas fra Papenmeier, der bl.a. indeholder pakninger i forskellige typer materiale og godkendelser (silikone, C4400, PTFE FDA godkendt etc.).\nC62200063010 Borosilikat glas Ø63 X 10 mm DIN 7080\nC62200080012 Borosilikat glas Ø80 X 12 mm DIN 7080\nC62200095010 Borosilikat glas Ø95 X 10 mm DIN 7080\nC62200113015 Borosilikat glas Ø113 X 15 mm DIN 7080\nC62200145015 Borosilikat glas Ø145 X 15 mm DIN 7080\nX118515050 PE-HD ring for DN 50 skueglas 76x50x1\nX118515065 PE-HD ring for DN 65 skueglas 93x65x1\nX118515080 PE-HD ring for DN 80 skueglas 105x81x1\nX118515100 PE-HD ring for DN 100 skueglas 125x100x1\nX118515125 PE-HD ring for DN 125 skueglas 155x124x1\nXW080SI15 Visker for synsfeldt Ø80 mm\nXW100SI15 Visker for synsfeldt Ø100 mm\nXW125SI15 Visker for synsfeldt Ø125 mm\nBorosilikat glas Ø63 X 10 mm DIN 7080


» Få altid kontrolleret dit hus – uanset opført år\nPublished on december 18th, 2017 | by Administrator\nFå altid kontrolleret dit hus – uanset opført år\nAfhængigt af hvilken periode, dit hus er opført, har der været forskellige byggekrav til isoleringen. Ældre huse kan derfor være særdeles mangelfulde i deres isoleringsevne, da der faktisk først i 1979 blev stillet nævneværdige krav til isolering pga. af den igangværende energikrise.\nSet med nutidens briller bliver huse fra perioden dog stadig betragtet som meget mangelfulde og dårligt isoleret. Og selv om dit hus er fra efter år 2000 kan du stadig risikere, huset er uhensigtsmæssigt isoleret og dyrt at opvarme.\nAfhængigt af de anvendte isoleringsmaterialer kan der endda være sket et nedbrydning i isoleringsmaterialet. F.eks. Er Leca og skum eksempler på materialer, der kan være helt op til 30 % vundet ind målt på volumen.\nFå den maksimale synergieffekt med både loft- og hulmursisolering\nHvis du ønsker den maksimale isoleringseffekt, er kombinationen af loftisoleringen og hulmursisolering den bedste måde at opnå højt energi-afkast på.\nVed begge isoleringstyper kan du få energitilskud og håndværkerfradrag, ligesom begge indgreb i boligen vil betyde bedre energimærkning, og derfor øget boligværdi.\nHos Dansk Tag & Isolering tilbyder vi dig et gratis besøg, hvor vi ser på dine muligheder for isolering og giver et uforpligtende tilbud.\nSamtidig udregner vi din potentielle besparelse med loftisolering, hulmursisolering eller kombinationen heraf.\nMed loftisolering fra Dansk Tag & Isolering sørger vi naturligvis for, du får mere ud af dit energiforbrug og oplever varmere rum i de kolde nordiske vinter- og efterårssæsoner, mens du i sommer- og forårsmånederne vil opleve, at tagisoleringen medvirker til at skabe et tilpas miljø med god ventilation.\nVi har biler kørende i Esbjerg, Aabenraa, Bramming, Haderslev, Ribe og Tønder, men kommer naturligvis gerne og vejleder dig, selvom du bor i en anden by.\nKontakt os på 29 46 25 64 og hør hvordan du opnår store\nenergibesparelser – endda til markedet bedste priser.


De følgende enheder fra rektoratet ved Karamanoğlu Mehmetbey University er; 2547-personale rekrutteres i henhold til forordningen om procedurer og principper for den centrale eksamens- og indgangsprøve, der skal anvendes på udnævnelsen af fakultetsmedlemmer, bortset fra fakultetsmedlemmet, Higher Education Law nr.\nKandidater kan ansøge om personlige henvendelser til de tilknyttede afdelinger eller pr. Post med belirtilen Instruktørens ansøgningsskema ları og de nedenfor anførte dokumenter vedrørende de oplysninger, de erklærer, efter at de har indsendt deres ansøgninger elektronisk på http://servis.kmu.edu.tr/basvuru/ I miljøet kan de krævede dokumenter læses og scannes i henhold til forklaringerne i online-applikationssystemet. Ansøgere, der indsender de krævede dokumenter online, behøver ikke at indsende dokumenter personligt eller pr. Post og vil fremlægge de originale eller godkendte kopier af dokumenterne til juryen, hvis de kvalificerer sig til optagelsesprøven.\nAnsøgnings startdato er officiel offentliggørelsesdato\nAnsøgningsfrist: 20 / 12 / 2019 fredag\nFør evaluering dato: 25 / 12 / 2019 tirsdag\nIndgangsprøve: 27 / 12 / 2019 fredag\nEndelig evalueringsdato: 31 / 12 / 2019 tirsdag\nresultater www.kmu.edu.t er vil blive annonceret på hjemmesiden.


Vi har lukket den 1. maj 2017\nFlere centre og kontorer holder lukket den 1. maj Læs om lukkedag\nHør mere om Korsørs fremtid 2017\nVandsportscentret er et af de projekter, man vil kunne høre mere om den 9. maj, hvor udvalget ”Korsør – byen møder vandet” holder informationsmøde og åbent hus i Korsør Kulturhus. Læs mere om arrangementet\nInvitation til fremtidens Campus 2017\nDSB inviterer indenfor i stationsbygningen, når der er borgermøde om Campus Slagelse. Læs mere om arrangementet her\n250 sportsudøvere skal fejres til Slagelse Guld 2017\n25. april danner awardshowet Slagelse Guld rammen om kommunens idrætshonoreringer. Læs om showet\nRigtige Mænd gør sig klar til fællesløb 24. maj 2017\nFå sved på panden hver onsdag hvor du kan mødes og træne i det fri for at blive klar til Rigtige Mænd-løbet 24. maj Læs om træningen\nOpfinderens værksted rykker ind i VestsjællandsCentret 2017\nRobotter, legoklodser og en 3D-printer er nogle af de ting, de besø-gende kan opleve, når videnskabsfestivalen Forskningens Døgn ind-tager VestsjællandsCentret fredag den 28. april. Læs mere om Opfinderens Værksted\nNy velfærdsalliance med DBU på vej 2017\nEn ny alliance skal styrke indsatser på børne- og ungeområdet, skoleområdet og sundhed ved hjælp af fodbold Læs om alliancen\nNy gåbusrute følger små elever sikkert i skole 2017\n10 gåbuschauffører fra 5.-7. klasse på Nymarkskolen samler på to ruter i Slagelse de mindre elever op og følger dem til skole efter en fast ruteplan til fods. Læs om gåbusser\nVi er kommet på bevægelseskortet i Europa 2017\nMedlemmer fra et europæisk forskningsforsøg gæstede forleden Slagelse Kommune for at hente inspiration og erfaring omkring vores bevægelsessamarbejder på tværs af skoler og foreningslivet. Læs om besøget\nNye apps åbner byen for handicappede 2017\nTo nye apps til mobilen skal gøre det nemmere og sjovere for handi-cappede at komme rundt i Slagelse. Lokale borgere har stået for udviklingen, og der er ambitioner om mere. Læs mere om de nye apps\nPrintet fra www.slagelse.dk torsdag, 27 april 2017\t23:06.\nSiden kan findes på adressen http://www.slagelse.dk/nyt-og-presse/nyheder/2017


Entreprenør Klemensker: Find en entreprenør i Klemensker\nDu er her: Forside » Entreprenør Klemensker\nEntreprenør i Klemensker\nSkal du i gang med at bygge et nyt hus eller foretage en større renovering af dit hus, kan det være en god idé at hyre en entreprenør til at stå for byggeriet. Her på siden kan du se en oversigt over entreprenører i Klemensker, som du kan kontakte for at indhente en pris på arbejdet.\n» Få 3 gratis tilbud fra entreprenører i Klemensker\n40 19 91 62\nNår du ansætter en dygtig entreprenør, kan du have ro i sindet, mens byggeprojektet står på. Prisen spiller ofte også en rolle, når man starter et byggeri, så derfor kan det være en god idé at indhente tilbud fra flere forskellige entreprenørfirmaer i Klemensker. Det kan du gøre nemt og hurtigt på nettet.


Søvnproblemer - Side 2\nIndlæg 8.737\tOprindeligt indlæg af katskat1987\nJa det var en ide. Det vil jeg se, om jeg kan få lagt over på min ipod Det har hjulpet mig, især man slipper det tankemylder det holder en vågen\nIndlæg 7.178\tOprindeligt indlæg af JeKaJeVi\nEndelig ikke fjernsyn, det giver alt for mange impulser til hjernen... tv om aftenen burde faktisk forbydes ud fra et søvnmæssigt perspektiv.\nYes det gør jeg heller aldrig. Tænder ikke lyset og kigger ikke på klokken, for så får jeg først stress og begynder at regne ud. hvor meget jeg kan nå at sove endnu.\nJeg har vidst noget stressless agtigt til at ligge et sted på computeren, så det vil jeg se, om jeg kan få over på ipoden Må jeg ikke også godt snart få lov til at bygge et lille menneske?\n09. oktober 2012 21:37\nIndlæg 7.178\tOprindeligt indlæg af Mutter70\nDet har hjulpet mig, især man slipper det tankemylder det holder en vågen\nJa, for jeg har også prøvet at tælle får, og det holder bare ikke, når man har tankemylder. 1 får, 2 får, 3 får, jeg skal huske at købe ind i morgen, har jeg betalt regninger, hvordan skal det nu gå, når jeg skal til eksamen ..... Må jeg ikke også godt snart få lov til at bygge et lille menneske?\n09. oktober 2012 21:55\nIndlæg 2.680\tJeg vil anbefale Mindfullness "øvelser", da jeg var seriøst ned med stress, var det dem der gjorde at jeg fik sovet om natten. Jeg bruge dem til at falde søvn med og de virkede perfekt. Men der er jo selvfølgelig ingen garanti for at de virker ved dig. fx noget som denne, kan du ikke holde hendes stemme ud, er der masser af andre muligheder på youtube:\nGratis Mindfulness meditationer: kærlig-venlighed (metta/loving-kindness) - YouTube\n10. oktober 2012 00:10\nIndlæg 1.981\tDet er nok noget med at få løst de problemer der evt. måtte plage dig og så samtidig også måske simpelthen prøve at acceptere situationen? A la: Jeg sover nok ikke rigtig i nat og det er også fint nok. Det skal nok gå. Jeg kan godt klare mig, jeg må bare indrette mig lidt efter det i løbet af dagen, hvis jeg er for træt. Det er ikke noget jeg kan styre og sådan er det. Det går op og ned. - Ved på den måde at sætte forventingerne helt i bund kan du også gå fra at bekymre dig over mangel på søvn til at glæde dig over de timer du trods alt får. Den slags mantraer har hjulpet mig i perioder. Men ved godt at stress og manglende søvn er noget virkelig belastende noget. Men det ER ikke farligt og du KOMMER til at sove igen engang.\n10. oktober 2012 06:50\nIndlæg 1.088\tEn anden grund kan være, hvis du spiser slik/sukkerholdigt lige før, du skal i seng. Noget af det værste er faktisk chokolade (mest den mørke). Hvilket er SÅ uretfærdigt for os chokoladeelskere Jo længere tid en mand har været gift, desto mere tid bruger han på sin hobby.\n10. oktober 2012 07:47\nIndlæg 9.679\tEt godt trick er at skifte til en tyndere dyne. Det lyder banalt, men det hjælper faktisk. Depressive har (hæng mig ikke lige op på den korrekte medicinske sammenhæng) en feberagtig tilstand i kroppen, og varme forværrer tankemylderet.\n10. oktober 2012 08:01\nJa, for jeg har også prøvet at tælle får, og det holder bare ikke, når man har tankemylder. 1 får, 2 får, 3 får, jeg skal huske at købe ind i morgen, har jeg betalt regninger, hvordan skal det nu gå, når jeg skal til eksamen ..... Åh jeg kender det alt for godt.\nHusk også at have det godt køligt i dit soveværelse.\n10. oktober 2012 11:31\nIndlæg 302\tJeg har haft stor glæde af nogle visualiseringsapps fra Andrew Johnson. Du kan finde dem på Itunes og koster 18 kr. Der er en, der hedder deep sleep og en masse andre, der er gode til at geare ned og fjerne uroen i kroppen. Måske kan det gøre at du bedre sover igennem?\nIndlæg 21.982\tJeg har samme problemer som dig i perioder, hvor jeg føler mig meget presset og er stresset og i det hele taget ikke har det særlig godt psykisk. Det eneste, der hjælper for mig, er at få det bedre psykisk. Når det går bedre psykisk, sover jeg bedre om natten. Det er ekstremt frustrerende, så man er ved at tude over det, at ligge der, når man er vågnet og bare ikke kan sove igen. Så det eneste, jeg kan råde dig til, er at få fat i de problemer, der skaber din søvnmangel. Og sørge for at dine dage er så stressfrie som overhovedet muligt. Lad være med at sætte for meget på dagsordenen, for energien er bare ikke til det, når man sover så lidt. Sørg for, at din krop (og at du også mentalt) ikke bliver for presset for meget i løbet af dagen.\nAlle tider er GMT +2. Klokken er nu 17:47.


Farvel til Vitus Bering Innovation Park\nTil sommer siges der farvel til udviklingsparken Vitus Bering Innovation Park og goddag til Construction Center Denmark\nNår det nye Campus Horsens ved banegårdspladsen i Horsens står færdig, skaber Insero Horsens og VIA University College sammen et nyt innovationsmiljø med fokus på bygge- og konstruktionsbranchen. Det betyder samtidig et farvel til Vitus Bering Innovation Park på Chr. M. Østergaards Vej 4A.\nFlytningen væk fra den nuværende adresse på Chr. M. Østergaards Vej til den nye campusgrund i hjertet af Horsens byder på mere end blot en ny beliggenhed for udviklingsparken Vitus Bering Innovation Park. Aktiviteterne bliver fremover fokuseret inden for bygge- og konstruktionsbranchen under navnet Construction Center Denmark, hvilket betyder et farvel til navnet Vitus Bering Innovation Park.\nGennem mere end 10 år har VIA og Insero Horsens i fællesskab drevet udviklingsparken Vitus Bering Innovation Park med blandt andet succesfulde iværksættere, interesse fra det internationale samfund og samarbejder mellem uddannelse og erhverv. Når VIA og Insero Horsens til sommer flytter til Campus Horsens skærper vi fokus og skaber et nyt innovationsmiljø.\nBjarne Grøn, digitaliseringsdirektør i VIA University College og bestyrelsesformand for det nye Construction Center Denmark.\nI årenes løb har over 100 virksomheder og studenteriværksættere gjort brug af kontor- og mødefaciliteter, virksomhedsrådgivning og adgang til den nyeste viden og teknologi, som hos Vitus Bering Innovation Park har udgjort kernen i arbejdet for at fremme iværksætteri og innovation. Udviklingsparken har tillige samlet virksomheder, erhvervsfolk og andre interesserede til over 100 forskellige arrangementer, der har givet ny viden og inspiration til, hvordan man kan vækste forretningen.\nLæs også: Nyt innovationsmiljø ser dagens lys i Horsens\nYderligere vækstskabelse og fremdrift\nKim Søgård Kristensen og Bjarne Grøn fremhæver, at bygge- og konstruktionsbranchen både historisk og i dag er en særlig styrkeposition i Horsens, som det vil være til gavn lokalt og nationalt at fokusere yderligere på.\n”Med Construction Center Denmark skaber vi et nyt innovationsmiljø, hvor rådgivere, leverandører og aktører inden for bygge- og konstruktionsbranchen kan finde ny viden, stærke partnerskaber og forretningsskabende initiativer. Det skal bidrage til at udbrede den lokale styrkeposition og sætte yderligere skub i den bæredygtige udvikling inden for branchen,” siger Kim Søgård Kristensen, administrerende direktør for Insero Horsens.\nFlere af nuværende lejere i Vitus Bering Innovation Park flytter med til de nye og anderledes rammer i Construction Center Denmark. Andre har valgt at finde andre kontormiljøer og hjælpes her godt videre.\nVitus Bering Innovation Park fraflyttes officielt til sommer, hvorefter Construction Center Denmark ved Campus Horsens indvies ved en endnu ikke fastsat dato. Allerede nu vil navnet Construction Center Denmark dog blive brugt i officielle sammenhænge.\nLæs mere om Construction Center Denmark


Pro & Co - Kandidatbank\nKandidatbank hos pro&co\nVores kandidatbank er for kandidater, som har gjort sig klart, hvilke jobretninger, de ønsker at bevæge sig i. Kandidatbanken er åben for såvel ledere som medarbejdere på alle niveauer inden for funktionærområdet.\nFormålet med at have en meget kvalificeret kandidatbank er at gøre det lettere for såvel kandidat som for virksomhed at finde sammen og samtidig sikre, at det bliver en succesrig ansættelse for både medarbejder og virksomhed.\nHvorfor komme i kandidatbank?\nVi gør det lettere for dig at få det rigtige job.\nVi arbejder kun med seriøse virksomheder og sætter hele tiden fokus på at sikre, at din profil matcher et givent job, og at dine forventninger er i overensstemmelse med virksomhedens.\nKontakten til virksomheden\nVi er i løbende kontakt med en lang række virksomheder, som ønsker nye velkvalificerede medarbejdere. Når en virksomhed retter henvendelse til os, matcher vi virksomhedens jobprofil med dine kvalifikationer. På dette stadie forbliver du anonym.\nFinder virksomheden din profil interessant, retter vi henvendelse til dig for at få din accept til at oplyse virksomheden om dit navn og eventuelt arrangere et møde mellem dig og virksomheden.\nHvordan bliver jeg optaget i kandidatbanken?\nFor at blive optaget i kandidatbanken skal du sende dit CV via mail eller post til os.\nNår dine kandidatbankoplysninger er blevet registreret hos os, modtager du en bekræftelse.\nHvor længe står jeg i kandidatbanken?\nNår du oprettes i kandidatbanken, sker dette automatisk for en periode på 24 måneder. Med mindre andet aftales, slettes dine data efter udløbet af denne periode. Du kan til enhver tid meddele os, at du ikke længere er interesseret i at være i kandidatbanken, og dine data vil blive slettet.\nEtik omkring udvælgelsen\nFor pro&co er det værdifuldt at sikre, at du som emne i vores kandidatbank oplever, at vi yder dig en god service. Det gør vi ved at lytte intenst til dine synspunkter og kun anbefale dig at gå i dialog med virksomheder, hvor vi reelt skønner, at det er i din interesse.\nDe oplysninger, vi får fra dig, behandles med størst mulig fortrolighed i overensstemmelse med Registertilsynets regler. Det betyder blandt andet, at vi ikke uden din accept udleverer oplysninger, der kan henføres til dig.\nSpørgsmål omkring optagelse i kandidatbank\nØnsker du nærmere oplysninger om vores kandidatbank eller eventuelle spørgsmål besvaret, er du altid velkommen til at ringe til en af vores konsulenter på telefon 96 60 32 00 eller sende en mail til post@proogco.dk


F/X - Murder by Illusion (DVD) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nF/X - Murder by Illusion Specifikationer Vurderinger Laserdiskens omtale Brugeromtaler Debat Udgivet 31. maj 2012\nDu kender m�ske ikke manden, men du kender titlerne. Vermin from Venus, Song of the Succubus, Planet of the Female Mummies og Rock-a-Die Baby. F�lles for dem er, at deres fantastiske blodige special effects er skabt af Rollie Tyler.\nEn dag bliver Rollie kontaktet af Justitsministeriet, fordi de skal bruge hans hj�lp til en noget us�dvanlig opgave: De vil have Rollie til at fingere mordet p� gangsteren Nicholas DeFranco, som skal skal vidne mod sine tidligere samarbejdspartnere. Rollie indvilliger i at arrangere en falsk offentlig likvidering, men det g�r naturligvis ikke som det skal, s� pludselig er Rollie jaget vildt!\nF/X - Murder by Illusion er en af VHS-klassikerne fra 80'erne. Vi er mange, der fik optaget filmen fra TV og endte med at se b�ndet tyndt, for hvor kunne man ellers f� s�dan et fascinerende indblik i special effekts-branchen?\nOkay, okay, m�ske giver F/X ikke et super realistisk billede af, hvordan en special effekt- eller makeup effekt-kunstner arbejder, men ikke desto mindre er den underholdende at kigge p� alligevel. Helt fantastisk bliver den n�r Rollie, i bedste MacGyver stil, begynder at ondulere skurkere ved at g�re brug af sine f�rdigheder p� stadig mere opfindsomme m�der.\nBryan Brown er vanvittigt charmerende i hovedrollen som Rollie, og han udg�r et sjovt makkerpar med Brian Dennehy, der ses som den klassiske afdankede detektiv, Leo McCarthy, der ikke er helt dum til sit job, n�r det kommer til stykket. Og s� ses selveste Jerry Orbach - Jennifer Greys far i Dirty Dancing - som gangsteren, det hele drejer sig om.\nF/X er 80'er nostalgi til den helt store guldmedalje, uden skyggen af computereffekter, men fuld af hjerte og sj�l! Og fantastiske falske filmtitler.\nF/X er en ganske underholdende og actionfyldt action thriller, som tillige er tilsat en god portion humor. Desuden er der flere twists og overraskelser undervejs, s� det er meget rammende at musikken til end credits er "Just an Illusion" med Imagination. Anmeldt af Thomas Aquinas, Farum\nOverordentligt underholdende action-thriller om en special effects troldmand der bliver indblandet i en masse agent-hall�j, da han bliver hyret til at "fake" et attentat. Men tingene g�r galt og det han f�rst troede var et nemt lille job, bliver lynhurtigt alvor. Virkelig en sjov og sp�ndende film!\nStart en debat om denne udgave af F/X - Murder by Illusion - klik her