Køges danske mestre 1954: Bagerst fra venstre Verner Thomsen, Hilmar Staalgaard, Leif Petersen, Poul Erik Petersen, Gunnar Hansen, Alf Nielsen, Rudy Kannegaard, Knud W. Petersen, Knud Jørgensen, Helge Davidsen og træner Lajos Szendrödi. Forreste række fra venstre Povl Sørensen, Børge Bastholm Larsen, Henning Elting, Erk Hansen og John Cramer.\nSt. Bededag 1954 - det var den 14. maj - er en dag, der altid vil stå printet i min hukommelse. Det var den dag, hvor vi i sæsonens sidste kamp spillede uafgjort 0-0 mod B.93 og vandt det første danske mesterskab til Køge Boldklub, og hvad der var lige så bemærkelsesværdigt, det første danske mesterskab til en klub udenfor København.\nDen gang begyndte turneringen om efteråret og sluttede om foråret. Der var kun 10 hold i 1. Division, og det gav altså 18 kampe ialt. Nu skal ingen tro, at vi spillede færre kampe i løbet af en sæson, end man gør i dag. Der blev tid til lidt flere træningskampe, der var SBU pokalkampe og for de bedste spilleres vedkommende var der udvalgte kampe for SBU og Alliancen. Men lad mig nu i det følgende fortælle lidt om forløbet af den dejlige sæson 1953-54.\nVi lagde ud i efteråret med en hjemmekamp mod AGF, der efter en tur i 2. Division netop var vendt tilbage til den fine række. Det blev en rigtig publikumskamp med mange mål, idet vi vandt med 8-4. Ugen efter spillede vi anden runde i SBUs pokalturnering og sendte Birkerød hjem med en sæk på 12-0. 20 mål i to kampe var en glimrende reklame for den efterfølgende turneringskamp i Idrætsparken mod KB. 22.000 forventningsfulde tilskuere mødte da også op, men blev skuffede over vort spil. KB var de bedste og førte med 2-0, da der manglede 13 minutter af kampen, men så reducerede Knud Jørgensen og 3 minutter før tid sørgede Poul Erik "Popper" Petersen for udligningen.\nPå den tid var der i øvrigt næsten altid to 1. Divisionskampe efter hinanden i Idrætsparken, og der kom godt med tilskuere til begge kampe. Således var der efter vores kamp mod KB 17.000 tilskuere til kampen mellem AB og Skovshoved.\nVores tredje kamp var hjemmekampen mod OB, der havde vundet sine to første kampe, og som aviserne allerede var begyndt at skrive om som Danmarksmester-emne. Heldigvis fandt Køges angreb igen de rigtige takter frem og scorede ligesom mod AGF flittigt og vi vandt kampen med 8-2. 5.000 overværede målfesten på Køge Stadion.\nSå skulle vi igen en tur i Idrætsparken, og de mange mål mod OB gjorde, at tilskuerne igen strømmede til. 19.200 tilskuere var mødt op for at se os mod B.93. Det begyndte fint, idet vi vandt 1. halvleg med 2-0 og straks i anden halvleg kom foran 3-0, men så gik vores strålende centerhalf Alf Nielsen i stykker, og vi måtte resten af kampen spille med 10 mand (dengang var 12. manden ikke "opfundet"). Det gav et voldsomt B.93 pres, der resulterede i to mål, men vi fik da de to points med hjem.\nNu var der lagt op til en storkamp på Køge Stadion mod Skovshoved, med bl.a. den senere landstræner Kurt Nielsen på holdet. Der blev da også sat ny publikumsrekord med 10.000 tilskuere, og det var 2.000 mere end til en kamp mod AB to år tidligere. Vi måtte undvære Alf Nielsen og "Popper" til den kamp, og kom heller ikke på noget tidspunkt ind i kampen. Skovserne vandt en sikker sejr på 4-1. Efter dette nederlag - der heldigvis skulle blive det eneste i efteråret - var vi røget ned på en fjerdeplads, men allerede ugen efter var vi igen nr. 1, idet vi hjemme slog Frem med 1-0. Alf var igen med, mens vi fortsat savnede "Popper". Søndagen efter vandt vi 2-0 over B.1903 i Idrætsparken, for så at slutte efterårssæsonen af med en 5-2 sejr i Esbjerg.\nVi kunne derefter overvintre på 1. pladsen efter en halvsæson, hvor kun tre points var sat til. Vi havde to points mere end OB på andenpladsen og fire mere end Skovshoved på trediepladsen. Nogen vinterpause blev der slet ikke tale om for vores vedkommende, idet klubben havde fået arrangeret en 5-uger lang tur til Det Fjerne Østen, og det gjorde, at der i december måned blev spillet flere træningskampe på snedækkede baner.\nDa vi skulle i gang med forårssæsonen, var vi naturligvis meget spændte på, hvordan den ville forløbe. Dels havde vi været på en lang og anstrengende tur med ni kampe under uvante forhold, og dels var holdet fra forårssæsonens start alvorligt svækket ved, at Alf Nielsen på grund af en skade helt måtte holde op, og af at Popper i mellemtiden havde skrevet professionel kontrakt. Det skulle da også senere vise sig, at pointshøsten i foråret kun blev på otte points mod 15 i efteråret, men til vores held var jævnbyrdigheden stor og holdene skiftedes til at vinde og tabe. Ja, pudsigt nok var vi, da turneringen sluttede, tre points foran nr. to, mens vi kun var to points foran ved efterårssæsonens afslutning.\nForåret begyndte ellers udmærket med en 2-0 sejr i Århus over AGF foran 9.600 tilskuere, men søndagen efter blev vi nedspillet af Frem på Østerbro Stadion, hvor 9.000 tilskuere så os tabe 0-2. Vi kunne måske have vendt kampen, hvis ikke Knud Jørgensen havde brændt et straffespark. Det lysnede lidt i de næste to kampe, der begge var på hjemmebane. Først spillede vi 0-0 mod KB for derefter at vinde med 3-1 over B.1903.\nSå kom en kedelig periode, idet vi tabte tre kampe på stribe. Først så 10.000 tilskuere på Odense Stadion OB tage en frygtelig hævn for efterårets 2-8 nederlag i Køge. Nu vandt odenseanerne nemlig 7-3. OB førte 4-0 ved pausen, men kort ind i anden halvleg fik vi reduceret til 3-4, inden OB igen fik gang i scoringen. Derefter tabte vi hjemme 1-3 til Esbjerg for så foran 16.800 tilskuere at tabe 3-4 til Skovshoved i Københavns Idrætspark. Skovserne scorede sejrsmålet 20 sekunder før tid. Men da vore værste konkurrenter også tabte, så det faktisk sådan ud, at vi formentlig kunne blive mestre ved at få to points i de sidste to kampe.\nNæstsidste kamp var igen i Idrætsparken, hvor vi skulle møde AB. Ikke færre end 21.000 tilskuere var mødt op for at se denne for os så betydningsfulde kamp. Vi vidste, at den kamp skulle vindes, og ved en meget stor holdindsats lykkedes det også at holde AB's farlige angribere Ove Bech Nielsen, Frank Rechendorff og Erik Jensen - tidligere Køge-spiller - med Knud Lundberg som spilfordeleren i skak.\nFørste halvleg sluttede 0-0, men 20 minutter ind i anden halvleg driblede Staalgaard sig fri i højre side, og på hans velplacerede centring kanonerede den fra Jyderup indvandrede Helge Davidsen bolden i mål med et pragtfuldt skud, der tog indersiden af den ene opstander. 10 minutter senere centrede Staalgaard igen, og atter var Helge Davidsen på pletten og med et dejligt hovedstød passerede han AB's ellers så fortræffelige målmand Kaj Jørgensen. Kort efter reducerede Hartvig Møller, men vort forsvar holdt stand resten af kampen og 2-1 sejren var hjemme.\nDe 21.000 tilskuere klappede taktfast af os efter kampen, som om vi allerede havde mesterskabet i hus. Det havde vi dog ikke, selv om vi inden sidste kamp var to points foran KB. I målregnskabet havde vi ganske vist +11, mens KB kun havde +4, men den gang var målkvotienten afgørende i tilfælde af pointlighed, og der skulle ikke mere til, end at vi tabte 0-2 til B.93, og at KB vandt med samme cifre i Esbjerg - ja, så var KB danske mestre. Der blev sandelig foretaget beregninger inden sidste spilledag.\nUafgjort var nok for os, og det var, hvad vi fik, da der slet ikke blev scoret i kampen mod B.93. Samtidig tabte KB overraskende i Esbjerg med 0-1, så vi øgede forspringet til nr. to med tre points. Men nu lidt om en af de mest betydningsfulde kampe Køge Boldklub har været impliceret i.\nDer havde været godt med "forskræp" i de fleste af landets aviser før denne begivenhed, der kunne give Køge Boldklub og dermed Provinsen det første Danmarksmesterskab. Og da dagen, St. Bededag den 14. maj oprandt med det skønneste vejr, var alt lagt op til den helt store fodboldbegivenhed. Det blev det også. Allerede midt på formiddagen begyndte folk af strømme til. De første, der tog opstilling uden for indgangen var et selskab helt fra Ringkøbing, og til trods for, at der ikke var nær så mange biler den gang, blev parkeringspladserne og de omliggende villaveje hurtigt fyldte. For at skaffe parkeringsplads nok havde man lånt pladsen ved Gummifabrikken, ligesom man havde fået lov til at benytte Ringvejens midterrabat, der blev fyldt op helt ud til Ringstedvejen.\nDa kampen skulle begynde, var der samlet 14.500 tilskuere omkring det meget skønne græstæppe på Køge Stadion, og det var en forbedring af tilskuerrekorden med 4.500. Et imponerende tal, specielt når man tænker på, at der i 1954 kun boede 11.000 indbyggere i Køge by.\nOm selve kampen kun det, at den endte 0-0 og blev uhyre spændende og i perioder særdeles velspillet. Det skal siges, at vi i store dele af kampen var stærkt trængt af 93'erne, der vel nok gennem foråret havde været det bedst spillende mandskab af alle, men som på grund af den uafgjorte kamp og Esbjergs sejr over KB alligevel måtte den tunge vej ned i 2. Division. Det skal også siges at grundlaget til Danmarksmesterskabet blev lagt om efteråret, inden forskellige spilleruheld og Poppers rejse til Frankrig.\nJeg kan heller ikke lade være med at nævne det hold, som jeg anser for at være det stærkeste gennem turneringen og i det hele taget et af de stærkeste hold, Køge Boldklub har mønstret gennem tiderne:\nHenning Elting, Børge Bastholm Larsen, Erik Hansen, Povl Sørensen, Alf Nielsen, John Kramer, Poul Erik "Popper" Petersen, Knud Jørgensen, Gunnar Hansen, Leif Petersen og Hilmar Staalgaard.\nHvad var så grunden til at vi blev danske mestre?\nJo, vi havde store individualister i Popper, Leif "Manse" Petersen, Povl "Tiller" Sørensen, "lille" Knud Jørgensen og Staalgaard. De var ikke alle de store arbejdsbier på banen, men det var til gengæld de øvrige, og dette mikset sammen på strålende vis af den helt fremragende ungarske træner, Lajos Szendrödi, gjorde at vi om efteråret - som kvikke hjerner sagde - spillede "Ungarsk Rapsodi".\nMed 14.500 tilskuere til den sidste kamp, blev det samlede tilskuertal for sæsonens 18 kampe på 184.900 - og det giver et gennemsnit på så imponerende et tal som 10.270.\nDer blev gennem sæson benyttet 20 spillere. Disse var (med efterfølgende antal kampe):\nHenning Elting 18, Børge Bastholm Larsen 18, Erik Hansen 18, Povl Sørensen 18, John Kramer 18, Hilmar Staalgaard 18, Knud Jørgensen 16, Leif Petersen 15, Rudy Kannegaard 9, Alf Nielsen 7, Poul Erik Petersen 7, Knud W. Petersen 7, Gunnar Hansen 6, Werner Thomsen 6, Helge Davidsen 6, Ib Jensen 4, Boardo Olsen 2, Ove Nielsen 2, Torben Belt 2 og Erik B. Hansen 1.\nTopscorer blev Knud Jørgensen med 9 fuldtræffere.\nRudy Kannegaard (5), Knud W. Petersen og John Kramer i en dramatisk luftduel foran Køges mål.\nDer blev gået til sagerne i DM-dramaet mod B.93. B.93 kæmpede for at undgå nedrykning, Køge for at vinde DM-titlen. Her er det Knud W. Petersen der ses i en duel med en B.93-spiller.


paul harrison band & amy roberts 2013\nPaul Harrison Band & Amy Roberts\nDu kan se vores diasshow på det her link\nDer skal noget til, hvis man skal hanke op i sig selv, og temperaturen er minus fem og der er mørkt og surt udenfor og man altså bor inde i Københavns centrum og i øvrigt er alene pige. Foran venter bus og tog og bus igen.\nDer er laaangt til Ballerup.\nDet må selvfølgelig være, fordi det er Paul Harrison og hans velsmurte topband (i vores hyggelige jazzklub) der trækker. Og trak, det gjorde de, med åbningsnummeret "The World Is Waiting For The Sunrise" fra 1918.\nNu sad vi ikke lårene af hinanden, - der ku' nok have været 30-40 flere, men det var måske lidt tidlig påskeferie, noget sportshalløj, - og så de minus fem selvfølgelig, der lagde hindringer i vejen.\nSå fulgte det to år ældre nummer "Down In Honky Tonk Town" sunget flot af Hans Reichstein. Han kan bare det der - -.\nSå blev Paul Harrison udvist til sidelinjen og Amy Roberts fra England gav os sin følsomme udgave af Sidney Bechets "Petite Fleur" fra 1952 på klarinet. Der stod hun så, den knap så høje, - men supersøde pige og viste os sin formidable kunnen. Bifaldet var enormt og varmt, - og hun fortjente det.\nPaul blev hevet op på scenen igen, hvor han fyrede godt op under "Undecided" med rytmegruppen Peter Williams på bas og Mikkel Find på trommer. Det gik tjept, - det gør det jo når det er Paul Harrison, og hans store og trofaste publikum ved, at det er den spillestil der kendetegner bandet. Absolutely marvellous, - for lige at citere kapelmesteren.\nDet er ikke så ofte at tværfløjten bruges i et jazzband, omend vi har vores egen Niels "Flipper" Stuart.\nAmy Roberts, som egentlig har fløjten som sit hovedinstrument, spillede "Dinah Dinah", til publikums store begejstring.\nEfter lodtrækningen med påskeæg, rødvin og Cd'er, fulgte 2' sæt der, blandt meget andet, bød på den herlige pianist Søren Stausbøl, der spillede og sang: "Sugar Babe" for fuld tryk. Efterhånden blev dansegulvet fyldt godt op. Ikke mindst da Hans Reichstein swingede "After You'r Gone" og "What A Wonderful World", samt, med Amy på altsax, spillede "Sweet Georgia Brown". Og med "When The Saints Go Marching In" i ørene skulle vores enlige dame så finde bus, S-tog og bus igen, i nattens minus fem - - -.\nKurt byder Paul Harrison Band og Amy Roberts velkommen Hans Reichstein og Amy Roberts\nPaul Harrison Band og Amy Roberts\nPeter Williams Paul Harris\nKlarinet, sopran og alt-sax (UK/DK)\nKlarinet, saxofon og tværfløfløjte (UK).\nBanjo og vocal (DK).\nKontrabas (UK). Hans Reichstein Mikkel Find\nPiano og vocal (DK).\nbanjo, sax og klarinet Peter Williams og Søren Stausbøl


Hønsekunst af Jens Brammer- 9 billeder i A5 - Vild Med Høns\n9 flotte A5 billeder/postkort som kan sammensættes til 1 samlet billede er en del af vildmedhøns.dk sortiment inden for hønseunika.\nBlues for cykel og høne\nJens Brammer enkle naivistiske malerier med brug af dyresymboler som høns, får, køer, struds og hvad han ellers har brugt i årenes løb kan forlede en til at tro, at vi måske er ved noget til børneværelserne. Men tag ikke fejl, der er en særlig melankolsk undertone i Brammers malerier. En tone eller en fortællerstemme, der på sin helt egen måde har en civilisationskritisk dagsorden, der både handler om manglende dyrevelfærd og om et fravær af menneskelige empati med naturens verden og dermed med vores egen eksistens. Jens Brammer komponere maleriske blues med sine værker og motiver og man kan ikke lade være med at lytte – altså se – og fornemme, hvad der udspiller sig for øjnene af en og måske lade en særlige eftertanke klinge i sindets rum.


Nye opslagstavler | Andelsboligforeningen Lagkagehuset\nBilleder & begivenheder\nOpslagstavlen – nyt indlæg\nHAR DU FORSLAG TIL FOTOS/BILLEDER TIL DE NYE OPSLAGSTAVLER?\nSådan synes vi ikke, det skal se ud.\nIdeen om at opsætte opslagstavler i opgangene i Lagkagehuset er enkel: Vicevært Lars slår løbende nødvendige meddelelser op på væggene, men det er hverken pænt eller ’sundt’ for væggene. Vi, Stefan og Niels, har derfor foreslået, at der bliver opsat nogle funktionelle og smukke opslagstavler i et enkelt design, og som har et særligt ’touch’ for hver opgang. Bestyrelsen har vedtaget forslaget.\nDet var meningen, at vi skulle præsentere projektet ved generalforsamlingen 28. maj, men pga. tidsnød blev det besluttet at præsentere det for andelshaverne på Lagkagehusets hjemmeside og på print.\nOpslagtavlen har på den ene halvdel et historisk billede med relation til huset, meget gerne med relation til opgangens ’geografiske’ placering (altså Mikkel Vibes Gade, Dronningensgade etc.). Billedrammen er indrettet, så vi kan udskifte fotoet/billedet fra tid til anden. Den anden halvdel er beregnet til opsætning af opslag.\nSådan bliver den nye løsning med opslagstavle.\nOpslagstavlerne bliver placeret i sammenhæng med postkasserne. Der er tale om et rektangel, der størrelsesmæssigt svarer til 2 x 2 postkasser, så de passer i proportionerne til postkasserne. Viceværten får en lidt større opslagstavle, der får plads på væggen tv. for døren ind til kontoret.\nRammen bliver i en træsort, der matcher postkasserne. Opslagsdelen er hvid af ’white board’-materiale til magnetophæng.\nVi efterlyser historiske fotografier\nVi vil meget gerne have forslag til fotos/billeder fra Lagkagehusets beboere. Har du/I et forslag, vil vi derfor være glade for at modtage jeres forslag. Du kan enten sende det i en e-mail til Lagkagehusets webmaster, web.ablagkagehuset@gmail.com eller lægge det i postkassen hos vores vicevært Lars. Der er deadline 14. september 2015.\nFotografierne/billederne skal være i så god kvalitet, at de kan forstørres til ca. 35 x 39 cm. Hvis du/I er i tvivl, om det kan lade sig gøre at forstørre billedet, så send alligevel forslaget, så skal vi prøve at finde ud af det. Der vil være en præmie til dét eller de ’bedste’ forslag.\nNår vi har fået alle forslag ind, supplerer bestyrelsen med fotos/billeder fra Det Kongelige Biblioteks arkiver. Herefter vil bestyrelsen lave et udvalg til hver opgang, som opgangens beboere kan stemme om.\nDet viste foto er blot eksempler på, hvordan opslagstavlerne kan komme til at se ud.\nFiskere bøder garn, Overgaden, 1968\nNedenfor kan du se flere eksempler på fotos, der kan inspirere dig til at finde det helt rigtige foto til jeres opgang. God billedjagt.\nStefan Samsøe Petersen (Overgaden oven Vandet) og Niels Borring (Mikkel Vibes Gade)\nTv.: Lagkagehuset under bygning 1930/31 – Th.: Overgaden oven Vandet 1954\nTv.: Torvegade – Th.: Torvegade i 1965 i forb. med linie 8’s sidste tur\nAB Lagkagehuset - Postadresse: Mikkel Vibes Gade 2 kælderen, 1417 København K - Kontakt webmaster


Det samlede boligmarked holder nogenlunde stand mod coronakrisen, viser helt nye tal. Men der er store forskelle mellem de forskellige dele af boligmarkedet.\nDe forskellige dele af boligmarkedet udvikler sig forskelligt under coronakrisen. Fold sammen\nTorsdag d. 30. april 2020, kl. 06.35\nEn bestemt del af boligmarkedet mærker slet ikke coronakrisen.\nSalget af sommerhuse er fortsat opadgående, efter at coronakrisen ramte verden, viser nye data for omsætningen på boligmarkedet frem til og med 26. april.\nChristian Hilligsøe Heinig, cheføkonom i Realkredit Danmark, konstaterer, at boligmarkedet foreløbig er kommet sig over det værste chok på grund af den verdensomspændende virus, der truer både sundhed og økonomi.\n»I første omgang kan vi konstatere, at handelsaktiviteten på boligmarkedet ikke længere falder i hastigt omfang. I sidste uge viste tallene en stabilisering, og i denne uge er der ligefrem tale en pæn stigning i den samlede aktivitet på næsten ti procent,« siger Christian Hilligsøe Heinig.\nHan har trukket Boligsidens allerseneste data ud for at få en aktuel fornemmelse af boligmarkedets tilstand. Desuden har han sæsonkorrigeret tallene og udglattet dem over fire uger for at forhindre, at mere eller mindre tilfældige ugentlige udsving slår igennem i tallene.\n»Størst fremgang har der været i salget af sommerhuse, som holder fast i et meget højt aktivitetsniveau – og endda over niveauet, vi så, inden Danmark lukkede ned tilbage i midten af marts,« konstaterer cheføkonomen.\nDermed fortsætter en længerevarende tendens med, at sommerhuses popularitet stiger – ikke mindst som familiehandler med de lukrative muligheder, det medfører.\nDen stigende omsætning trodser det markante fald i udlejningen, som coronakrisen og lukningen af grænserne har medført. Ifølge de seneste tal fra Danmarks Statistik var der ved udgangen af marts lejet 54.000 færre uger i 2020 end normalt på det tidspunkt. Og det skyldes især et fald i bookinger fra tyske turister, som normalt står for over halvdelen af alle bookinger i danske feriehuse.\nSamlet set er boligmarkedets totale omsætning trods den seneste tids fremgang stadig knap 25 procent fra toppen i år, og det er cirka 17 procent under niveauet fra 2019. Værst er det gået ud over ejerlejligheder, hvor omsætningen siden toppen i år er faldet med 35 procent.\nChristian Hilligsøe Heinig tilskriver fremgangen i omsætningen med, at der er faldet mere ro på rentefronten.\n»Tilbage i marts blev boligmarkedet ramt på flere fronter – både via nedlukningen af dansk økonomi og frygten for at blive smittet med coronavirus, men også i form af en stor og pludselig rentestigning,« påpeger han.\nDen toneangivende rente på 30-årige fastforrentede lån gik fra en pålydende rente på en halv procent til kortvarigt at være to procent.\n»Siden er en pæn del af rentestigningen forsvundet, i takt med at centralbankernes redningspakker har givet mere ro på de finansielle markeder,« anfører Christian Hilligsøe Heinig.\nAktuelt er den toneangivende rente på en procent med en kurs i underkanten af 98.\nUdsigt til »dramatiske« prisfald: Coronakrisen kan blive en fordel for førstegangskøbere


Fælles Mål. Faghæfte 8. Billedkunst - PDF\nDownload "Fælles Mål. Faghæfte 8. Billedkunst"\n1 Fælles Mål Faghæfte 8 Billedkunst\n2 Fælles Mål Faghæfte 8 Billedkunst Publikationen indgår i Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie som nr Grafisk tilrettelæggelse: Schwander Kommunikation 1. udgave, 1. oplag, april 2004 ISBN ISBN (WWW) ISSN Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie (Online) Udgivet af Undervisningsministeriet, Uddannelsesstyrelsen, Område for Grundskolen Bestilles (UVM 5-444) hos: Undervisningsministeriets forlag Strandgade 100 D 1401 København K Tlf. nr.: Fax nr.: eller hos boghandlere Tryk: Scanprint as 2 Printed in Denmark 2004\n3 Indhold 4 Forord 5 Indledning 7 Folkeskolens formål 8 Om Fælles Mål 10 Læreplan 10 Signalement af faget 11 Formål for faget Fælles Mål Billedkunst Indhold 12 Slutmål 12 Efter 5. klassetrin 13 Trinmål 13 Efter 2. klassetrin 14 Efter 5. klassetrin 16 Trinmål synoptisk opstillet 20 Beskrivelser 20 Udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin 21 Udviklingen i undervisningen på 3., 4. og 5. klassetrin 24 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 30 Læseplan forløb klassetrin forløb klassetrin 35 Billedkunst som valgfag 36 Læreplan for billedkunst som valgfag 36 Signalement af billedkunst som valgfag 37 Formål for billedkunst som valgfag 38 Slutmål for billedkunst som valgfag 39 Læseplan for billedkunst som valgfag 41 Undervisningsvejledning 3\n4 Forord Fælles Mål Billedkunst Forord Med fornyelsen af folkeskoleloven har regeringen først og fremmest ønsket at styrke fagligheden. Eleverne skal uanset hvor i landet de går i skole have mulighed for at tilegne sig de samme kundskaber og færdigheder, og enhver må kunne danne sig et overblik over, hvilke mål der arbejdes hen mod. Det er en forudsætning for at sikre kvaliteten i folkeskolen. Jeg har valgt at kalde de nye faghæfter for FÆLLES MÅL. Fælles Mål dækker over de to vigtigste sæt af faglige tekster til skolens fag og emner. For det første de bindende fælles nationale mål i form af fagformål, centrale kundskabs- og færdighedsområder (slutmål) og trinmål samt mål og bindende indholdsbeskrivelser for børnehaveklassen. For det andet de vejledende læseplaner og beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål. Når de lokale læseplaner og beskrivelser er endeligt godkendt af kommunalbestyrelsen, bliver også de bindende og dermed fælles for den enkelte skole. Fælles Mål har til hensigt at gøre det muligt at følge udviklingen i elevernes kundskabstilegnelse fra de starter i børnehaveklassen, til de forlader folkeskolen. I en rummelig folkeskole skal alle børn have mulighed for at lære så meget som muligt. Skolens undervisning skal fortsat tage udgangspunkt i det enkelte barns styrkeområder, samtidig med at barnet bringes frem mod de fælles mål. Netop derfor er det helt afgørende, at lærerne og børnehaveklasselederne fortsat har frihed til og dermed også ansvar for at tilrettelægge undervisningen, så den tilgodeser den enkelte elev. Folkeskolens formålsparagraf udtrykker fortsat på meget fin vis folkeskolens værdigrundlag og angiver den overordnede indholdsramme for skolens arbejde med elevernes alsidige personlige udvikling. Det handler om at lære noget, og det handler om at udvikle sig som menneske. Det er i den enkelte kommune og på den enkelte folkeskole, at kvaliteten i folkeskolen skabes. Dette kan kun ske i et frugtbart samarbejde mellem lærere, børnehaveklasseledere, pædagoger, skolens øvrige medarbejdere og ledelse. Skolen har en væsentlig plads at udfylde i det enkelte barns liv, og et godt samarbejde med forældrene er en forudsætning for, at skolen kan løse sine opgaver. Jeg håber, at de nye Fælles Mål hæfter bliver et godt værktøj i dagligdagen på skolerne. ULLA TØRNÆS Undervisningsminister 4\n5 Indledning Fælles Mål for undervisningen kan medvirke til at styrke kvaliteten i folkeskolen på en række områder. Trinmål og slutmål kan give lærerne et klart og tydeligt billede af, hvad eleverne skal lære, uden at der tages stilling til hvordan. Trinmål og slutmål er samtidig et dialogværktøj mellem lærer og elev, lærere indbyrdes, mellem skoleleder og lærerteam samt mellem skole og hjem. De fælles mål skal sikre en fælles folkeskole. Eleverne skal uanset hvor i landet de går i skole have mulighed for at tilegne sig de samme kundskaber og færdigheder. Målbeskrivelserne skal endvidere hjælpe lærere, forældre og elever med at være opmærksomme på, om en elev har brug for større udfordringer, støtte eller særlig opmærksomhed. Målene er således i høj grad et værktøj, der fremmer undervisningsdifferentiering. Fælles Mål er en videreudvikling af Klare Mål. Det arbejde, som skolerne har iværksat med at planlægge undervisning ud fra målbeskrivelser, kan fortsætte. Tidligere kunne kommunerne vælge at gøre Undervisningsministeriets vejledende delmål til deres egne eller fastsætte egne delmål. Det nye er, at alle kommuner og skoler fremover skal følge de samme trinmål. Dertil kommer, at børnehaveklassens mål og indhold er blevet præciseret, således at der nu er fælles regler for, hvad børnene skal lære i børnehaveklassen. Hermed har børnehaveklassens undervisning fået vilkår, som er sammenlignelige med undervisningen på de efterfølgende klassetrin. Fælles Mål Billedkunst Indledning I forbindelse med revisionen af faghæfterne indføres to nye begreber: Læreplan og Undervisningsvejledning (tidligere: Vejledning). Læreplanen indeholder en præambel (et signalement af faget), fagets formål, CKF/slutmål, trinmål, vejledende beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål samt den vejledende læseplan. Undervisningsvejledningen indeholder som hidtil en vejledning i form af en række råd og vink til undervisningen. De to begreber læreplan og undervisningsvejledning er valgt for at skabe overensstemmelse i sprogbrug mellem folkeskole og ungdomsuddannelse med henblik på at fremme samarbejdet og kontinuiteten i uddannelsessystemet. I forbindelse med omdannelsen af delmål til trinmål er der foretaget visse konsekvensrettelser i de vejledende læseplaner. De overskrifter, som de centrale kundskabsog færdighedsområder er bygget op om, kan fremover genfindes i læseplanerne. Som noget nyt skal kommunerne udarbejde beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål. Ifølge folkeskoleloven udsender undervisningsministeren et vejledende materiale til understøttelse af disse beskrivelser. Materialet er indeholdt i læreplanen for det enkelte fag. Skolernes arbejde med elevernes alsidige personlige udvikling skal også videreføreres. Forpligtelsen er nu indskrevet i selve folkeskoleloven. KIM MØRCH JACOBSEN Uddannelsesdirektør 5\n7 Folkeskolens formål Fra bekendtgørelse af lov om folkeskolen nr. 870 af 21. oktober Folkeskolens opgave er i samarbejde med forældrene at fremme elevernes tilegnelse af kundskaber, færdigheder, arbejdsmetoder og udtryksformer, der medvirker til den enkelte elevs alsidige personlige udvikling. Stk. 2. Folkeskolen må søge at skabe sådanne rammer for oplevelse, virkelyst og fordybelse, at eleverne udvikler erkendelse, fantasi og lyst til at lære, således at de opnår tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle. Stk. 3. Folkeskolen skal gøre eleverne fortrolige med dansk kultur og bidrage til deres forståelse for andre kulturer og for menneskets samspil med naturen. Skolen forbereder eleverne til medbestemmelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens undervisning og hele dagligliv må derfor bygge på åndsfrihed, ligeværd og demokrati. Fælles Mål Billedkunst Folkeskolens formål 2. Folkeskolen er en kommunal opgave. Kommunalbestyrelsen har ansvaret for, at alle børn i kommunen sikres vederlagsfri undervisning i folkeskolen. Kommunalbestyrelsen fastlægger, jf. 40, mål og rammer for skolernes virksomhed inden for denne lov. Stk. 2. Den enkelte skole har inden for de givne rammer ansvaret for undervisningens kvalitet i henhold til folkeskolens formål, jf. 1, og fastlægger selv undervisningens organisering og tilrettelæggelse. Stk. 3. Elever og forældre samarbejder med skolen om at leve op til folkeskolens formål. 7\n8 Om Fælles Mål Fælles Mål Billedkunst Om Fælles Mål Med Lov om ændring af lov om folkeskolen af 30. april 2003 fastsættes fælles nationale mål for undervisningen. Det indebærer, at undervisningsministeren i lighed med tidligere fastsætter regler om formålet med undervisningen og om centrale kundskabsog færdighedsområder, dvs. slutmål, for alle folkeskolens 42 fag og emner. Endvidere fastsætter undervisningsministeren som noget nyt bindende mål trinmål på bestemte klassetrin. Trinmålene fastsættes, hvor det er pædagogisk begrundet ud fra det enkelte fags vejledende timetal, opbygning og progression. Folkeskolens formål Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fagets formål CKF slutmål Trinmål Beskrivelser Læseplan Undervisningsvejledning Slutmål og trinmål angiver fælles nationale mål for, hvad undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig af kundskaber og færdigheder i faget eller emnet, henholdsvis ved afslutningen af undervisningen og ved afslutningen af bestemte klassetrin. Slutmålene eller de centrale kundskabs- og færdighedsområder er de langsigtede mål, som skal fungere som pejlemærker for undervisningen i hele forløbet. Trinmålene er de kortsigtede mål, som anvendes i forbindelse med planlægning og evaluering af undervisningen, som dialogredskab og som områder i forbindelse med vurderingen af elevens udbytte af undervisningen. Ved udformningen af trinmål er der taget udgangspunkt i de vejledende delmål fra Klare Mål. Der er dog sket nogle justeringer som følge af, at minimumstimetallet øges, at der er kommet et minimumstimetal i visse fag, og at der i visse fag sker en ændring i begyndelses- og sluttidspunktet. Undervisningsministeren udsender vejledende læseplaner, der angiver indholdet i undervisningen. Kommunalbestyrelsen godkender efter indstilling fra skolebestyrelsen skolens læseplaner. Som et nyt element i det faglige hierarki skal kommunen udarbejde beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål. Beskrivelserne anvendes som et redskab i lærernes planlægning af undervisningen og i samarbejdet om fag og tværfaglige forløb med henblik på at understøtte den enkelte elevs udvikling og behov. 8 Undervisningsministeren udsender vejledende beskrivelser. Kommunalbestyrelsen godkender beskrivelserne efter indstilling fra skolebestyrelsen.\n9 Med fornyelsen af folkeskoleloven har undervisningsministeren hjemmel til at fastsætte en indholdsbeskrivelse, der angiver mål for børnehaveklassen. Mål og indhold for børnehaveklassen er udformet som et faghæfte og findes ligesom de øvrige fag og emner på hjemmesiden. Formål CKF (Prøvebestemm.) Fagenes teksthierarki 1993-loven Klare Mål Fælles Mål Læseplaner Vejledning Formål CKF (Slutmål) (Prøvebestemm.) Delmål Læseplaner Elevens alsidige Vejledning Formål Slutmål CKF Trinmål (Prøvebestemm.) Beskrivelser Læseplaner Elevens alsidige Undervisningsvejledning Centrale bestemmelser Lokale bestemmelser Vejledende tekster Fælles Mål Billedkunst Om Fælles Mål Undervisningsministeren udsender endvidere et vejledende materiale om beskrivelsen af elevernes alsidige personlige udvikling med udgangspunkt i folkeskolens formålsparagraf. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at hensynet til elevernes alsidige personlige udvikling er tilgodeset gennem beskrivelser i læseplanerne eller på anden hensigtsmæssig måde. Elevernes alsidige personlige udvikling er udformet som et faghæfte og findes ligesom de øvrige fag og emner på hjemmesiden. Formål fag og alsidig personlig udvikling Mange måder at lære på Lyst til at lære At lære sammen med andre Folkeskolens formål Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag I praksis udmøntes undervisningsministerens hjemmel til at udsende bindende og vejledende faglige tekster ved dels at udsende 25 faghæfter hvoraf dette hæfte er ét af dem dels ved at oprette en hjemmeside for alle fag og emner: 9\n10 Læreplan for billedkunst består af: Signalement Formål Fælles Mål Billedkunst Læreplan / Signalement af faget Slutmål Trinmål Beskrivelser Læseplan Signalement af faget Der undervises i billedkunst på klassetrin. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Billedfremstilling Billedkundskab Visuel kommunikation. I billedkunst skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i de tre områder udvikles som en helhed gennem fagets klassetrin både i faget billedkunst, og når billedkunst indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at fremstille billeder og arbejde med billedsproget som en del af deres personlige udvikling opleve billeder og udtrykke sig eksperimenterende i praktisk billedarbejde anvende kunst og visuelle kulturformer i forskellige kontekster udvælge, afkode, vurdere og kommunikere billedsproglige udtryk. 10\n11 Formål for faget Formålet med undervisningen i billedkunst er, at eleverne ved at skabe, opleve og analysere billeder bliver i stand til at se og sanse på en rig og nuanceret måde og at bruge og forstå billedsprog som et personligt meddelelses- og udtryksmiddel. Stk. 2. Eleverne skal i arbejdet med plane, rumlige og elektroniske billeder tilegne sig viden og indsigt og få lyst til og grundlag for at udtrykke sig i og med billeder. Stk. 3. Som led i deres æstetiske udvikling og som medskabere af kultur udvikler eleverne fortrolighed med kunstens og massekulturens billedformer, og de forstår betydningen heraf i egen og i fremmede kulturer. Fælles Mål Billedkunst Formål for faget 11\n12 Slutmål Fælles Mål Billedkunst Slutmål Efter 5. klassetrin Billedfremstilling Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at udtrykke sig i plant, rumligt og elektronisk billedarbejde anvende forskellige teknikker, metoder og materialer hensigtsmæssigt i plant, rumligt og elektronisk billedarbejde anvende praktiske erfaringer og teoretisk viden om formsproglige elementer, som form, farve og komposition i billedarbejde eksperimentere med billeder vælge form i forhold til indhold i billedarbejde udvælge, anvende og kombinere forskellige billedudtryk bruge aspekter af kunst, arkitektur og design i en vekselvirkning mellem teoretisk og praktisk billedarbejde bruge forskellige billedkulturer i billedarbejde deltage i billedarbejde sammen med andre. Billedkundskab Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at samtale om billeder iagttage, beskrive, fortolke og vurdere billeder genkende forskellige billedkategorier og -genrer arbejde med billeder i forskellige sammenhænge med baggrund i den historiske og sociale kontekst, de er skabt i se forskel på forskellige kulturers billedformer. Visuel kommunikation Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at kommunikere idéer og betydninger i visuelle udtryk vælge og anvende forskellige billedformer i formidlingen præsentere egne og andres billeder, først og fremmest mundtligt og ved udstillinger bidrage med visuelle udtryk i kulturprojekter i eller uden for skolen. 12\n13 Trinmål Efter 2. klassetrin Billedfremstilling Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at fremstille skitser og billeder på baggrund af følelser, fantasier og iagttagelser tegne og male med vægt på fortælling anvende tørre og våde farver i plant billedarbejde med enkle teknikker bl.a. inden for tegning, grafik, maleri, collage og foto anvende forskellige rumlige former, først og fremmest i modelleret og sammensat form, bl.a. i ler anvende computerens billedskabende muligheder i maleprogrammer gemme og hente billedfiler i forbindelse med billedarbejde anvende enkle farveblandinger eksperimentere med form, farve, komposition med vægt på billedfortællinger eksperimentere med enkle teknikker, materialer og værktøjer kende til enkle arkitektur- og designudtryk, først og fremmest i bygninger og brugsting deltage aktivt i billedarbejde både i grupper og selvstændigt. Fælles Mål Billedkunst Trinmål Billedkundskab Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at beskrive billeders indhold og historie i billedsamtaler undersøge og vurdere egne og andres billeder genkende motivkredse, herunder portrætter og familiebilleder anvende egne sanseoplevelser fra nærmiljøet i billedarbejdet kende til forskellige billedmedier, herunder tegneserier, plakater, postkort og frimærker. Visuel kommunikation Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at anvende billedet som et personligt meddelelsesmiddel anvende visuelle udtryk i fælles projekter anvende billeder fra forskellige medier herunder tegneserier, plakater og postkort arbejde med enkle kombinationer af tekster og billeder bl.a. til selvfremstillede bøger 13\n14 Trinmål Fælles Mål Billedkunst Trinmål præsentere egne billeder først og fremmest for klassen, forældre eller ved arrangementer og udstillinger på skolen bidrage med billeder bl.a. til klasseblad, skoleblad, temauger, emnedage og billedudstillinger i nærmiljøet. Efter 5. klassetrin Billedfremstilling Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at fremstille skitser og billeder på baggrund af ideer, følelser, holdninger og ved direkte iagttagelser anvende elementær indsigt i brug af teknikker, metoder og materialer i tegning, maleri, collage, grafikformer, foto og skærmbaserede billeder anvende tegneteknikker til at udtrykke lys, skygge, bevægelse og dybde i billeder anvende skulpturelle materialer, hvor der arbejdes med modellering, sammenføjning og udhugning udtrykke sig i forskellige former for levende billeder, først og fremmest video anvende computerens billedskabende muligheder i male- og billedbehandlingsprogrammer anvende digitalkamera og scanner i forbindelse med billedarbejder, bl.a. som forlæg, illustration og dokumentation anvende begreber fra informationsteknologien, herunder billedfiltyper og billedfilformater anvende farvens virkemidler til at skabe kontrast, dybde og stemning i billeder arbejde med former og komposition i billedfladen, herunder størrelse, placering og kontrast eksperimentere med streg, flade, form, tekstur, valør, komposition, rum, rytme, spænding og bevægelse eksperimentere med teknikker, materialer og værktøjer skelne mellem og anvende forskellige billedformer, bl.a. plakater, logo og instruktionstegning kombinere billedformer og udtryksformer, bl.a. statiske, levende og rumlige billeder samt tekst og lyd anvende kunst, arkitektur og design bl.a. ved udformning af enkle modeller hente inspiration i billedkunsten, i egen kultur og andre kulturer, bl.a. på udstillinger, i film, billedbaser og i forskellige miljøer fremstille billeder i et samarbejde med andre. 14\n15 Trinmål Billedkundskab Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at anvende faglige begreber i samtaler om billeders indhold og form undersøge, analysere, kategorisere og vurdere egne og andres billedsproglige udtryk genkende enkle stilarter og udtryksformer fra forskellige historiske perioder anvende billederfaringer fra museer, udstillinger og offentlige rum i eget billedarbejde hente og bruge kunstbilleder og fotos fra diskette, cd-rom eller internet skelne mellem forskellige kulturers billeder. Fælles Mål Billedkunst Trinmål Visuel kommunikation Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at anvende billedet som et personligt kommunikations- og meddelelsesmiddel anvende computergrafik i forbindelse med layout, bl.a. i foldere, tekster og på skilte udtrykke sig i forskellige billedformer, herunder maleri, tableau, udstillingsvindue, video og multimedie anvende visuelle virkemidler i forbindelse med præsentationer af egne og andres billeder deltage i kulturelle billedarrangementer på skolen og i nærmiljøet, bl.a. udsmykningsopgaver og medievirksomhed. 15\n16 Trinmål synoptisk opstillet Billedfremstilling Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Fælles Mål Billedkunst Trinmål synoptisk opstillet Efter 2. klassetrin fremstille skitser og billeder på baggrund af følelser, fantasier og iagttagelser tegne og male med vægt på fortælling anvende tørre og våde farver i plant billedarbejde med enkle teknikker bl.a. inden for tegning, grafik, maleri, collage og foto anvende forskellige rumlige former, først og fremmest i modelleret og sammensat form, bl.a. i ler anvende computerens billedskabende muligheder i maleprogrammer gemme og hente billedfiler i forbindelse med billedarbejde anvende enkle farveblandinger eksperimentere med form, farve, komposition med vægt på billedfortællinger eksperimentere med enkle teknikker, materialer og værktøjer kende til enkle arkitektur- og designudtryk, først og fremmest i bygninger og brugsting deltage aktivt i billedarbejde både i grupper og selvstændigt 16\n17 Trinmål synoptisk opstillet Billedfremstilling Efter 5. klassetrin fremstille skitser og billeder på baggrund af ideer, følelser, holdninger og ved direkte iagttagelser anvende elementær indsigt i brug af teknikker, metoder og materialer i tegning, maleri, collage, grafikformer, foto og skærmbaserede billeder anvende tegneteknikker til at udtrykke lys, skygge, bevægelse og dybde i billeder anvende skulpturelle materialer, hvor der arbejdes med modellering, sammenføjning og udhugning udtrykke sig i forskellige former for levende billeder, først og fremmest video anvende computerens billedskabende muligheder i male- og billedbehandlingsprogrammer anvende digitalkamera og scanner i forbindelse med billedarbejder, bl.a. som forlæg, illustration og dokumentation anvende begreber fra informationsteknologien, herunder billedfiltyper og billedfilformater Fælles Mål Billedkunst Trinmål synoptisk opstillet anvende farvens virkemidler til at skabe kontrast, dybde og stemning i billeder arbejde med former og komposition i billedfladen, herunder størrelse, placering og kontrast eksperimentere med streg, flade, form, tekstur, valør, komposition, rum, rytme, spænding og bevægelse eksperimentere med teknikker, materialer og værktøjer skelne mellem og anvende forskellige billedformer, bl.a. plakater, logo og instruktionstegning kombinere billedformer og udtryksformer, bl.a. statiske, levende og rumlige billeder samt tekst og lyd anvende kunst, arkitektur og design bl.a. ved udformning af enkle modeller hente inspiration i billedkunsten, i egen kultur og andre kulturer, bl.a. på udstillinger, i film, billedbaser og i forskellige miljøer fremstille billeder i et samarbejde med andre 17\n18 Trinmål synoptisk opstillet Billedkundskab Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Fælles Mål Billedkunst Trinmål synoptisk opstillet Efter 2. klassetrin beskrive billeders indhold og historie i billedsamtaler undersøge og vurdere egne og andres billeder genkende motivkredse, herunder portrætter og familiebilleder anvende egne sanseoplevelser fra nærmiljøet i billedarbejdet kende til forskellige billedmedier, herunder tegneserier, plakater, postkort og frimærker Trinmål synoptisk opstillet Visuel kommunikation Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Efter 2. klassetrin anvende billedet som et personligt meddelelsesmiddel anvende visuelle udtryk i fælles projekter anvende billeder fra forskellige medier herunder tegneserier, plakater og postkort arbejde med enkle kombinationer af tekster og billeder bl.a. til selvfremstillede bøger præsentere egne billeder først og fremmest for klassen, forældre eller ved arrangementer og udstillinger på skolen bidrage med billeder bl.a. til klasseblad, skoleblad, temauger, emnedage og billedudstillinger i nærmiljøet 18\n19 Trinmål synoptisk opstillet Billedkundskab Efter 5. klassetrin anvende faglige begreber i samtaler om billeders indhold og form undersøge, analysere, kategorisere og vurdere egne og andres billedsproglige udtryk genkende enkle stilarter og udtryksformer fra forskellige historiske perioder anvende billederfaringer fra museer, udstillinger og offentlige rum i eget billedarbejde hente og bruge kunstbilleder og fotos fra diskette, cd-rom eller internet skelne mellem forskellige kulturers billeder Fælles Mål Billedkunst Trinmål synoptisk opstillet Trinmål synoptisk opstillet Visuel kommunikation Efter 5. klassetrin anvende billedet som et personligt kommunikations- og meddelelsesmiddel anvende computergrafik i forbindelse med layout, bl.a. i foldere, tekster og på skilte udtrykke sig i forskellige billedformer, herunder maleri, tableau, udstillingsvindue, video og multimedie anvende visuelle virkemidler i forbindelse med præsentationer af egne og andres billeder deltage i kulturelle billedarrangementer på skolen og i nærmiljøet, bl.a. udsmykningsopgaver og medievirksomhed 19\n20 Beskrivelser Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser Udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Billedfremstilling Undervisningen tager udgangspunkt i elevernes erfaringer med at udtrykke sig i og om billeder. Deres erfaringer og oplevelser samt deres indtryk af de nære omgivelser og hverdagsting udnyttes og inddrages i det billedskabende arbejde. Der skabes undervisningssituationer, hvor eleverne kan erfare og opleve billedsprogets mange forskellige udtryksmuligheder i et inspirerende miljø, fx ved at se andres kunstværker i og uden for skolen. Ved indbydende og funktionelle undervisningsmiljøer med mange forskellige inspirationskilder stimuleres deres fantasi og lyst til at udtrykke sig i billeder. Gennem det praktiske billedarbejde udvikler eleverne de grundlæggende kundskaber og færdigheder, som danner basis for deres videre arbejde med billedfremstilling. Deres mulighed for at eksperimentere med teknikker, materialer, komposition, form og farve er central og må gennem hele forløbet tilgodeses gennem varierede undervisningssituationer. Efterhånden stilles der større krav til fx form, farvevalg, præcision og samarbejde om produkter og præsentation. Billedkundskab Undervisningen tager udgangspunkt i billedsamtalen. I første omgang er det elevernes umiddelbare oplevelser og indtryk, der er udgangspunktet, men efterhånden kan læreren stille spørgsmål til forskellige elementer i et billede. Billedsamtaler anvendes fx som afsæt for små fortællinger og selvstændigt billedarbejde. Gennem hele forløbet er lærerens varierede valg af motivkredse central for elevernes billedforståelse. Den visuelle kulturs forskellige billedformer inddrages i undervisningen ved, at læreren præsenterer billeder fra forskellige kunstperioder samt omgivelsernes fysiske og flygtige billeder. 20\n21 Beskrivelser Visuel kommunikation Undervisningen skal tilrettelægges, så eleverne oplever, at de kan anvende det billedlige udtryk som et personligt sprog. Forskellige medier inddrages efterhånden i arbejdet med både selvstændige og fælles produktioner. Det kan være tegneserier, små bøger, modeller, panoramaer, plakater, collager og lignende. De forskellige muligheder for at formidle elevernes billedsproglige arbejder, bl.a. ved udstillinger, tryk i skoleblade og præsentationer for forældre, udnyttes mest muligt. Udviklingen i undervisningen på 3., 4. og 5. klassetrin Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser Billedfremstilling Undervisningen tager udgangspunkt i de erfaringer og den viden, som eleverne har tilegnet sig gennem billedskabende arbejde på det foregående trin samt de indtryk, som de får ved at beskæftige sig med forskelligartede medier i og uden for skolen. Billedarbejdet tematiseres ud fra centrale og væsentlige emner, der yderligere kan perspektiveres og udvikles til længere forløb, fx Min familie med undertemaer som fællesskab, generationer og slægt. Gennem hele forløbet lægges der vægt på, at eleverne udvikler formsproget. I arbejdsprocesserne indgår skitser, forskellige skildringsformer, teknikker og værktøjer. Eleverne kan fx eksperimentere med overflader og tekstur i forbindelse med fremstilling af en skulptur ud fra fantasi, iagttagelser eller forestillinger. For at kvalificere elevernes billedarbejde tilknyttes der billedkunstoplevelser, fx via billedbaser og besøg på steder, hvor der findes kunstværker. Ved at kombinere forskellige udtryksformer, fx musik, lyd, billeder og tekst, erfarer eleverne, hvordan billedets indhold kan påvirkes i mange forskellige retninger. Den visuelle kulturs mangfoldige billedformer, herunder tidens medieformer, inddrages i elevernes eget billedarbejde, fx i form af computergrafik. 21\n22 Beskrivelser Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser Billedkundskab Forskellige stilarter og udtryksformer inden for billedkunst præsenteres og belyses i samtaler om elevernes egne og andres billeder. Elevernes viden om billeders fremstilling og indhold udvikles gennem billedsamtaler i forskellige sammenhænge. Billedsprogets terminologi præsenteres, efterhånden som billedsamtalen bliver mere krævende og kompleks. Herved vænnes eleverne til at kunne beskrive, forklare, fortolke og diskutere billeders indhold, form og udtryk. Eleverne udfordres til at eksperimentere med forskellige perioders stiltræk, formsprog og teknikker i deres eget billedarbejde. Visuel kommunikation Gennem forskellige formidlingsopgaver bruger eleverne bevidst billedet som et personligt sprog. Der lægges vægt på, at de gennem varierede billedformer og medier formidler iagttagelser, informationer, tanker, forestillinger og holdninger til andre. Det er derfor centralt, at elevernes billedsproglige arbejde indgår i forskellige formidlingsmæssige sammenhænge i og uden for skolen, fx ved at etablere et fast udstillingssted på skolen, ved samarbejde med andre institutioner eller ved at fremstille hjemmesider og præsentationer. 22\n24 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Billedfremstilling Undervisningen tager udgangspunkt i elevernes erfaringer med at udtrykke sig i og om billeder. Deres erfaringer og oplevelser samt deres indtryk af de nære omgivelser og hverdagsting udnyttes og inddrages i det billedskabende arbejde. Der skabes undervisningssituationer, hvor eleverne kan erfare og opleve billedsprogets mange forskellige udtryksmuligheder i et inspirerende miljø, fx ved at se andres kunstværker i og uden for skolen. Ved indbydende og funktionelle undervisningsmiljøer med mange forskellige inspirationskilder stimuleres deres fantasi og lyst til at udtrykke sig i billeder. Gennem det praktiske billedarbejde udvikler eleverne de grundlæggende kundskaber og færdigheder, som danner basis for deres videre arbejde med billedfremstilling. Deres mulighed for at eksperimentere med teknikker, materialer, komposition, form og farve er central og må gennem hele forløbet tilgodeses gennem varierede undervisningssituationer. Efterhånden stilles der større krav til fx form, farvevalg, præcision og samarbejde om produkter og præsentation. Trinmål efter 2. klassetrin Billedfremstilling fremstille skitser og billeder på baggrund af følelser, fantasier og iagttagelser tegne og male med vægt på fortælling anvende tørre og våde farver i plant billedarbejde med enkle teknikker bl.a. inden for tegning, grafik, maleri, collage og foto anvende forskellige rumlige former, først og fremmest i modelleret og sammensat form, bl.a. i ler anvende computerens billedskabende muligheder i maleprogrammer gemme og hente billedfiler i forbindelse med billedarbejde anvende enkle farveblandinger eksperimentere med form, farve, komposition med vægt på billedfortællinger eksperimentere med enkle teknikker, materialer og værktøjer kende til enkle arkitektur- og designudtryk, først og fremmest i bygninger og brugsting deltage aktivt i billedarbejde både i grupper og selvstændigt. 24\n25 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Billedkundskab Undervisningen tager udgangspunkt i billedsamtalen. I første omgang er det elevernes umiddelbare oplevelser og indtryk, der er udgangspunktet, men efterhånden kan læreren stille spørgsmål til forskellige elementer i et billede. Billedsamtaler anvendes fx som afsæt for små fortællinger og selvstændigt billedarbejde. Gennem hele forløbet er lærerens varierede valg af motivkredse central for elevernes billedforståelse. Den visuelle kulturs forskellige billedformer inddrages i undervisningen ved, at læreren præsenterer billeder fra forskellige kunstperioder samt omgivelsernes fysiske og flygtige billeder. Trinmål efter 2. klassetrin Billedkundskab beskrive billeders indhold og historie i billedsamtaler undersøge og vurdere egne og andres billeder genkende motivkredse, herunder portrætter og familiebilleder anvende egne sanseoplevelser fra nærmiljøet i billedarbejdet kende til forskellige billedmedier, herunder tegneserier, plakater, postkort og frimærker. Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 25\n26 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Visuel kommunikation Undervisningen skal tilrettelægges, så eleverne oplever, at de kan anvende det billedlige udtryk som et personligt sprog. Forskellige medier inddrages efterhånden i arbejdet med både selvstændige og fælles produktioner. Det kan være tegneserier, små bøger, modeller, panoramaer, plakater, collager og lignende. De forskellige muligheder for at formidle elevernes billedsproglige arbejder, bl.a. ved udstillinger, tryk i skoleblade og præsentationer for forældre, udnyttes mest muligt. Trinmål efter 2. klassetrin Visuel kommunikation anvende billedet som et personligt meddelelsesmiddel anvende visuelle udtryk i fælles projekter anvende billeder fra forskellige medier herunder tegneserier, plakater og postkort arbejde med enkle kombinationer af tekster og billeder bl.a. til selvfremstillede bøger præsentere egne billeder først og fremmest for klassen, forældre eller ved arrangementer og udstillinger på skolen bidrage med billeder bl.a. til klasseblad, skoleblad, temauger, emnedage og billedudstillinger i nærmiljøet. 26\n27 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 3., 4. og 5. klassetrin Billedfremstilling Undervisningen tager udgangspunkt i de erfaringer og den viden, som eleverne har tilegnet sig gennem billedskabende arbejde på det foregående trin samt de indtryk, som de får ved at beskæftige sig med forskelligartede medier i og uden for skolen. Billedarbejdet tematiseres ud fra centrale og væsentlige emner, der yderligere kan perspektiveres og udvikles til længere forløb, fx Min familie med undertemaer som fællesskab, generationer og slægt. Gennem hele forløbet lægges der vægt på, at eleverne udvikler formsproget. I arbejdsprocesserne indgår skitser, forskellige skildringsformer, teknikker og værktøjer. Eleverne kan fx eksperimentere med overflader og tekstur i forbindelse med fremstilling af en skulptur ud fra fantasi, iagttagelser eller forestillinger. For at kvalificere elevernes billedarbejde tilknyttes der billedkunstoplevelser, fx via billedbaser og besøg på steder, hvor der findes kunstværker. Ved at kombinere forskellige udtryksformer, fx musik, lyd, billeder og tekst, erfarer eleverne, hvordan billedets indhold kan påvirkes i mange forskellige retninger. Den visuelle kulturs mangfoldige billedformer, herunder tidens medieformer, inddrages i elevernes eget billedarbejde, fx i form af computergrafik. Trinmål efter 5. klassetrin Billedfremstilling fremstille skitser og billeder på baggrund af ideer, følelser, holdninger og ved direkte iagttagelser anvende elementær indsigt i brug af teknikker, metoder og materialer i tegning, maleri, collage, grafikformer, foto og skærmbaserede billeder anvende tegneteknikker til at udtrykke lys, skygge, bevægelse og dybde i billeder anvende skulpturelle materialer, hvor der arbejdes med modellering, sammenføjning og udhugning udtrykke sig i forskellige former for levende billeder, først og fremmest video anvende computerens billedskabende muligheder i male- og billedbehandlingsprogrammer anvende digitalkamera og scanner i forbindelse med billedarbejder, bl.a. som forlæg, illustration og dokumentation anvende begreber fra informationsteknologien, herunder billedfiltyper og billedfilformater anvende farvens virkemidler til at skabe kontrast, dybde og stemning i billeder arbejde med former og komposition i billedfladen, herunder størrelse, placering og kontrast eksperimentere med streg, flade, form, tekstur, valør, komposition, rum, rytme, spænding og bevægelse eksperimentere med teknikker, materialer og værktøjer skelne mellem og anvende forskellige billedformer, bl.a. plakater, logo og instruktionstegning kombinere billedformer og udtryksformer, bl.a. statiske, levende og rumlige billeder samt tekst og lyd anvende kunst, arkitektur og design bl.a. ved udformning af enkle modeller hente inspiration i billedkunsten, i egen kultur og andre kulturer, bl.a. på udstillinger, i film, billedbaser og i forskellige miljøer fremstille billeder i et samarbejde med andre. Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 27\n28 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 3., 4. og 5. klassetrin Billedkundskab Forskellige stilarter og udtryksformer inden for billedkunst præsenteres og belyses i samtaler om elevernes egne og andres billeder. Elevernes viden om billeders fremstilling og indhold udvikles gennem billedsamtaler i forskellige sammenhænge. Billedsprogets terminologi præsenteres, efterhånden som billedsamtalen bliver mere krævende og kompleks. Herved vænnes eleverne til at kunne beskrive, forklare, fortolke og diskutere billeders indhold, form og udtryk. Eleverne udfordres til at eksperimentere med forskellige perioders stiltræk, formsprog og teknikker i deres eget billedarbejde. Trinmål efter 5. klassetrin Billedkundskab anvende faglige begreber i samtaler om billeders indhold og form undersøge, analysere, kategorisere og vurdere egne og andres billedsproglige udtryk genkende enkle stilarter og udtryksformer fra forskellige historiske perioder anvende billederfaringer fra museer, udstillinger og offentlige rum i eget billedarbejde hente og bruge kunstbilleder og fotos fra diskette, cd-rom eller internet skelne mellem forskellige kulturers billeder. 28\n29 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 3., 4. og 5. klassetrin Visuel kommunikation Gennem forskellige formidlingsopgaver bruger eleverne bevidst billedet som et personligt sprog. Der lægges vægt på, at de gennem varierede billedformer og medier formidler iagttagelser, informationer, tanker, forestillinger og holdninger til andre. Det er derfor centralt, at elevernes billedsproglige arbejde indgår i forskellige formidlingsmæssige sammenhænge i og uden for skolen, fx ved at etablere et fast udstillingssted på skolen, ved samarbejde med andre institutioner eller ved at fremstille hjemmesider og præsentationer. Trinmål efter 5. klassetrin Visuel kommunikation anvende billedet som et personligt kommunikations- og meddelelsesmiddel anvende computergrafik i forbindelse med layout, bl.a. i foldere, tekster og på skilte udtrykke sig i forskellige billedformer, herunder maleri, tableau, udstillingsvindue, video og multimedie anvende visuelle virkemidler i forbindelse med præsentationer af egne og andres billeder deltage i kulturelle billedarrangementer på skolen og i nærmiljøet, bl.a. udsmykningsopgaver og medievirksomhed. Fælles Mål Billedkunst Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 29\n30 Læseplan Fælles Mål Billedkunst Læseplan Læseplanen er struktureret ud fra de tre centrale kundskabs- og færdighedsområder og indeholder en angivelse af undervisningens progression i de to forløb. Billedkunst er et fag, hvor eleverne skal give billedligt udtryk for bl.a. oplevelser, holdninger og deres særlige personlighed. Arbejdet med billedsproget indgår som en del af elevernes personlige og sociale udvikling. Der tages ofte udgangspunkt i emner, og der arbejdes med skiftende skildringsformer, der er karakteriseret ved forskellige måder at udtrykke sig på. Ved at give udtryk for et indhold i en tilsigtet form udvikler eleverne erkendelse og opnår ny viden. Eleverne lærer således at iagttage og beskrive verden ud fra en personlig synsvinkel. I billedkunst vælges varierede materialer, værktøjer og teknikker i relation til billedets indhold og elevernes forudsætninger og udvikling. Der arbejdes hen imod, at eleverne gennem det praktiske arbejde opnår solide erfaringer med materialernes og teknikkernes muligheder. Billeder kan efter deres form ordnes i tre kategorier: plane billeder rumlige billeder elektroniske billeder. Til hver af disse kategorier hører underkategorier som fx tegning, maleri, grafik, skulptur, digitale og levende billeder. Eleverne skal arbejde inden for hver af de tre kategorier og fordybe sig i udvalgte underkategorier. Faget bygger på en forening af praktisk billedarbejde, billedanalyse og kommunikation. De tre centrale kundskabs- og færdighedsområder indgår på varieret måde og som en helhed i undervisningen. Alle områder ville ikke kunne tilgodeses i lige høj grad hele tiden, men når hvert af de to forløb er afsluttet, skal undervisningen have været tilrettelagt således, at eleverne har kunnet tilegne sig kundskaber og færdigheder i alle tre områder. 1. forløb klassetrin Eleverne arbejder især med billeder på basis af fælles oplevelser, undersøgelser og erfaringer i de nære omgivelser. Der lægges vægt på, at eleverne herigennem lærer de grundlæggende færdigheder i faget og udvikler deres eget billedsprog. Denne læring finder sted i forløb, hvor eleverne undersøger, eksperimenterer og afprøver fagets mange muligheder. 30\n31 Læseplan Billedfremstilling Eleverne udtrykker i dette forløb oplevelser, forestillinger, følelser eller tanker i deres billeder udsagn som ofte kan være svære at udtrykke med ord. Emnerne kan her tage udgangspunkt i elevernes egne og fælles oplevelser med klassen, og billedarbejdet kan udføres både individuelt og i samarbejde med andre. Eleverne skal arbejde med at skildre virkelighed, drømme og indre forestillinger i skitser og billeder bruge de tre skildringsformer fantasi og forestilling, iagttagelse, form og struktur som vekslende tilgange til billedarbejdet eksperimentere med tørre og våde farver anvende forskellige tegnemetoder med henblik på det billedlige udtryk, bl.a. med udgangspunkt i fortællinger udforme, sammensætte og gengive mønstre og ornamenter modellere og sammensætte former, fx ved anvendelse af ler, papmache og materialer fra naturen afprøve elementære farveblandinger udnytte sanseindtryk fra omgivelserne i deres eget billedarbejde, fx indtryk fra naturen og fra byens rum eksperimentere med billedelementernes størrelsesforhold, overlapning og placering på billedfladen bruge enkle værktøjer, materialer og teknikker i eksperimenter med plan, rumlig og elektronisk billedfremstilling anvende computerens billedskabende muligheder gennem eksperimenter med form, farve og komposition i enkle maleprogrammer. Fælles Mål Billedkunst Læseplan Billedkundskab Eleverne skal gennem billedsamtaler opleve, beskrive og analysere billeder og derved få mulighed for at inddrage egne erfaringer og oplevelser. Billedsamtalerne tager udgangspunkt i elevernes egne billeder, klassens billeder og enkle billeder fra forskellige billedkulturer. Eleverne skal arbejde med at beskrive billeder og billedindtryk ved hjælp af ord og diskutere egne og andres billeder forholde sig oplevende, iagttagende og undersøgende til forskellige medier og billeder på museer og i andre offentlige rum undersøge og fortolke billeder med fælles motiv, fx familieportrætter eller forskellige illustrationer af samme eventyr søge inspiration i kunst, design og arkitektur i nærmiljøet. 31\n32 Læseplan Fælles Mål Billedkunst Læseplan Visuel kommunikation Det centrale i dette forløb er, at eleverne udvikler et billedsprog, som de kan anvende som personligt meddelelsesmiddel. Elevernes egne billedarbejder udstilles og præsenteres i mange og varierede sammenhænge. Eleverne skal arbejde med at udvikle en personlig udtryksform via billeder afprøve og udvælge visuelle udtryk i forskellige projekter undersøge mulighederne i forskellige mediers fortælleformer og udtryk sammensætte enkle kombinationer af tekst og billeder præsentere og udstille både egne og fælles billeder i forskellige sammenhænge, fx til forældremøder, som lokale udstillinger, i temaudstillinger og som illustrationer i klassens nyhedsbreve. 2. forløb klassetrin Elevernes billedsproglige færdigheder og deres kendskab til billedkulturer videreføres og udbygges. Billedfremstilling Der arbejdes videre med udvikling af elevernes billedsprog gennem iagttagelse, sansning og ved præsentation af forskellige former for billedudtryk. I billeder kan eleverne udtrykke følelser, oplevelser, forestillinger og tanker, som er svære at udtrykke med ord. De valgte emner bør tage udgangspunkt i elevernes egne og fælles oplevelser, fx menneskers forhold til hinanden, til naturen og med kulturen. I dette forløb kan billedkulturers og mediers indhold og form være igangsættende for spændende og aktuelle billedarbejder, som eleverne udfører alene eller i samarbejde med andre. Eleverne skal arbejde med at 32 skildre virkeligheden, drømme, utopier og indre forestillinger i skitser og billeder anvende de tre skildringsformer og iagttagelsesmåder fantasi og forestilling, iagttagelse og form og struktur i en vekselvirkning skærpe deres iagttagelsesevne ved brug af forskellige iagttagelsesprincipper, fx figur/grund, hel form/delform og ligheder og forskelle eksperimentere med forskellige former for billedflader og collage, herunder billedfladens opbygning og materialers og teknikkers forskellige virkninger på overflade, udtryk og formsprog tilegne sig grafiske teknikker og disses særlige formsprog, fx sort/hvid billedkontrast undersøge og eksperimentere med formgentagelser og strukturer samt formers og farvers indbyrdes forhold i omverdenen, fx inden for design og arkitektur\n33 Læseplan modellere, sammenføje eller udhugge former bearbejde ler på forskellige måder i de skiftende stadier fra våd til tør tilstand og derigennem tilegne sig viden om den keramiske proces skabe og bearbejde billeder i male- og billedbehandlingsprogrammer udbygge kendskabet til farvelæreprincipper eksperimentere med komposition, perspektiv og rum i billedfladen kombinere forskellige billed- og udtryksformer, fx ved udformning af plakater og logoer eksperimentere med små tredimensionelle rum, fx modeller, panoramaer og tableauer bruge elektroniske billeder, fx til dokumenter, som integrerer tekst og billeder. Billedkundskab Fælles Mål Billedkunst Læseplan Der arbejdes videre med billedsamtalen, hvor eleverne oplever, beskriver, analyserer, fortolker og vurderer udtrykket i deres egne og andres billeder, dvs. de forholder sig til forholdet mellem indhold, form, materialer, teknik og funktion. I relation til det praktiske billedarbejde inddrages fx kunstværker og et udvalg af værker fra andre billedkategorier. Eleverne arbejder med at kategorisere billeder for at få indblik i samfundets billedformer, deres forskellige forudsætninger og anvendelse. Den faglige terminologi i forbindelse med billedsamtalen udvides og nuanceres. Eleverne bør få forskellige billedoplevelser gennem museer, udstillinger, bygninger, pladser, landskaber og hverdagens billeder. Eleverne skal arbejde med at samtale om egne og andres billeder ud fra undersøgelser, analyser, tolkninger og vurderinger kategorisere billeder sætte kunstværker og et udvalg af værker fra andre billedkategorier i relation til deres eget billedarbejde forholde sig undersøgende og vurderende til design og arkitektur undersøge og skaffe sig viden om forskellige kulturers billeder opbygge forståelse for forholdet mellem indhold, form, materialer, teknik og funktion i billeder. Visuel kommunikation Der arbejdes med at videreudvikle elevernes billedsprog til et personligt og socialt kommunikations- og udtryksmiddel. Eleverne præsenterer og udstiller deres arbejder på skolen og andre offentlige steder, hvor det er muligt, samt deltager i udsmykningsopgaver. Præsentationer og udstillinger kan foregå i såvel fysiske som elektroniske medier. 33\n34 Læseplan Fælles Mål Billedkunst Læseplan Eleverne arbejder med at udtrykke sig personligt og varieret ved hjælp af billedsprogets forskellige former og muligheder kombinere tekster og billeder i et enkelt layout i fysiske og elektroniske medier, så de understøtter kommunikationen afprøve og vælge mellem forskellige udstillings- og præsentationsformer undersøge og udnytte forskellige visuelle virkemidler i forbindelse med præsentationer. 34\n35 Billedkunst som valgfag 35\n36 Læreplan for billedkunst som valgfag består af: Signalement Formål Fælles Mål Billedkunst som valgfag Læreplan / Signalement af faget Slutmål Læseplan Signalement af billedkunst som valgfag Der undervises i billedkunst som valgfag på 8. og/eller 9. og/eller 10. klassetrin. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Billedfremstilling Billedkundskab Visuel kommunikation. I billedkunst som valgfag anvender og uddyber eleverne de kundskaber og færdigheder, de besidder bl.a. fra den obligatoriske undervisning. De grundlæggende kundskaber og færdigheder i de tre områder udvikles som en helhed både i billedkunst som valgfag, og når valgfaget indgår i tværgående emner og problemstillinger. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at udvikle deres evne til at opleve billeder og udtrykke sig eksperimenterende i praktisk billedarbejde udvælge, afkode, vurdere og kommunikere visuelle udtryk, som bærer af personlig, social og kulturel identitet videreudvikle arbejdet med de visuelle udtryk, som findes i hverdagen i en forlængelse af det obligatoriske forløb i billedkunst udvikle billedsproglige forudsætninger for at være medskaber og deltager i egne og andre billedkulturer. 36


Boganmeldelse: Smertefri | Sundhed | Marina Aagaard Boganmeldelse: Smertefri – Marina Aagaard\nSkal man så slikke hinanden i øret?! Sagde formand Niels Nørgaard i Radioavisen. I går\n22. september 2018 Marina\nSmertefri. Hvem vil ikke gerne være det? Og hvad med:\nFarvel til stress, træthed og ondt i kroppen.\nDet lyder ambitiøst. Er det muligt?\nJa, ifølge Smertefri: En helt ny bog med et 12-ugers nænsomt\nprogram med fokus på bevægelse, næring, hvile og indsigt.\nForfatter er Anna Bogdonava i samarbejde med Mette Bender.\nAnna er personlig træner, ernæringscoach og medejer af De Uimodståelige (sundhedsteam).\nMette er videnskabsjournalist, ghostwriter, redaktør og medforfatter til bl.a. “Fri for allergi”.\nSmertefri bogen er skrevet med afsæt i erfaringer fra træning af mere end 7000 kvinder:\nOtte cases i bogen fortæller historier om stress, ulykker og usunde tanker om vægt og spejlbillede. Via kortere eller længere forløb er dette ændret til fokus på forbedret helbred, mentalt overskud og fysisk formåen.\nEt af de første afsnit tager fat i noget i mine øjne helt centralt: ”Vi har brug for et nyt sprog”.\nI bogen og ellers taler alt for mange kvinder sig selv ned og er slanke-slaver fysisk og mentalt.\nSproget, det tænkte og det talte, er aktivitet i nervesystemet. Ved at ændre på ord og tanker introducerer du nye programmer og veje i hjernens netværk. Du udraderer virus i tankeprogrammerne og de nye tanker og formuleringer påvirker din virkelighed.\nDet illustreres med et skema med låste tanker og åbne tanker; eksempler på hvordan man kan erstatte negative tanker med positive: ”Smerte betyder, at jeg skal holde mig i ro” versus ”Smerte er et udtryk for, at min hjerne forsøger at beskytte mig” eller ”Jeg har rygrad som en regnorm” versus ”Min hjerne beskytter mig mod overbelastning”.\nBogen behandler overordnede temaer, men også flere konkrete problematikker. I kapitlet “Opgør med 5 hellige køer”, gøres der op med myter som “Jeg kan træne mig fra stress” og “Jeg kan først træne, når jeg har det godt igen” …\nTo tests og en 12-ugers plan giver redskaber til at gøre noget ved det.\nEn test 1 – af ens aktuelle tilstand – hvordan har kropskontoen det?\nEn test 2 – af vaner – indtægter og udgifter – opbygning eller nedbrydning?\nEn 12 ugers plan, der genopretter balancen: Byg kontoen op på 12 uger.\nØvelseskatalog: Blide øvelser, der beroliger nervesystem og vækker muskler.\nVanekatalog: Forslag til nye hverdagsvenlige vaner, der sætter valuta ind.\nFørstehjælpkasse til 4 smertetyper og 10 smerteområder (former for ubehag i krop).\nDet er ikke en fagbog, men en “selvhjælpsbog” med en mission: Når man har ondt, er det ikke nødvendigvis, fordi noget er gået i stykker. Igennem bogen fortælles det, at smerte, træthed, svimmelhed, hovedpine og overvægt er tegn på overbelastning og hjernens måde at passe på én, når man stiller for store krav til sig selv.\nDen er også for sundhedsprofessionelle. For fagpersoner, der har beskæftiget sig med den biopsykosociale sundhedsmodel, er indsatsområderne ikke ukendte. Alligevel kan Anna’s fasemodel og sammenligning af kroppens ressourcer med en bankkonto inspirere til nye sætninger i motiverende samtaler:\nHjernens opgave er at sørge for, at du aldrig går i nul. Overtrækker du din konto, indefryser den ressourcer for at passe på dig. Ved at sætte ind på kontoen og sende beroligende sansesignaler til hjernen, vender du udviklingen og går mod overskud, smertefrihed, lethed og styrke.\nBogen er virkelig flot. Fra format over opsætning og æstetiske fotos til overskuelige afsnit.\nDen er let læst og kan anvendes som fast redskab eller efter behov som opslagsbog.\nFor ihærdige – som måske tidligere har været vant til at følge stramme kostplaner – er der for hver af de 12 uger et skema, hvor man kan afkrydse, vurdere indsats og score effekt (appetit, humør, søvn, træningslyst, energi og spejlbillede). Man kan vælge at arbejde med en ny vane hver uge eller fortsætte med sidste uges vane (det sidste vil nok være det sikreste valg for de fleste).\nØvelseskataloget med blide øvelser – bl.a. for øjne og hjerne ud fra Z-Health principper – er meget anvendeligt for behandlere og trænere, der coacher motionister med eller uden smerter.\nBogen har bagest en Disclaimer [ansvarsfraskrivelse]: Den fortæller – ud over det med egen læge – at: Øvelser og forslag til ændring af vaner her i bogen hjælper i princippet alle og skader ingen, medmindre de overdrives.\nDet virker sandsynligt.\nBogen er varmt anbefalet. For de, der døjer med smerter, og andre med interesse for emnet.\nAfsnittene om kroppens systemer og smerter vil overraske, oplyse og opmuntre mange læsere.\nFakta om Smertefri\nUdgivet: 18.09 .2018\nDimensioner: H 247 x B 175 x D 30 mm\nPris: 299,95 vejledende.\nFås hos boghandlere og netboghandlere.\nSkal man så slikke hinanden i øret?! Sagde formand Niels Nørgaard i Radioavisen. I går var en tophistorie (det må være agurketid) på DR P3: "En borgmester har …


rachel hawkins Hex hall #3: dæmonjægerne (e-bog) - Køb børn og unge fra rachel hawkins på nettet hos bogreolen.dk\nBestil denne rachel hawkins Hex hall #3: dæmonjægerne (e-bog) hos bogreolen.dk.\nKøb varen på nettet her hos bogreolen.dk til kun 86,95 DKK.\nrachel hawkins er anerkendt for fancy børn og unge, og Hex hall #3: dæmonjægerne (e-bog) er bestemt ikke undtaget. Og det er bestemt ikke hemmeligt at meget tilfredse ift. kvalitet vs. pris, og alle fordelene kan da heller ikke overses.\nFind alle varer fra rachel hawkins her.\nHvorfor skal jeg vælge rachel hawkins Hex hall #3: dæmonjægerne (e-bog)?\nHvad er grunden til at man bør bestille rachel hawkins børn og unge, og ikke hos en af de mange andre konkurrerende mærker?\nDet er et meget godt spørgsmål, men dog ikke svært at få svar på. For lige netop med rachel hawkins, specielt når det handler om børn og unge, så har de et ekstremt godt omdømme, og deres kunder er vilde med dem.\nOg hvordan det være spørger man så? Det er meget simpelt. rachel hawkins har nemlig en helt nær forbindelse mellem kvalitet & pris. Det er en ting alle kunder værdsætter.\nLige nu kan du få rachel hawkins Hex hall #3: dæmonjægerne (e-bog) for 86,95 DKK. Det er jo slet ikke dårligt!\nOg hvorfor lige at bestille rachel hawkins børn og unge fra bogreolen.dk?\nMen hvad er grunden til at man bør bestille rachel hawkins Hex hall #3: dæmonjægerne (e-bog) på bogreolen.dk, og ikke én af de konkurrerende shops?\nFor det første er bogreolen.dk kendt for hurtig levering. Køber du tidligt på dagen, så bliver pakken afsendt selv samme dag. Og samtidig har de fornuftige priser på levering, en vigtig faktor at have med i beregningerne. Når nu vi alligevel er ved emnet om levering, så er reglerne omkring retur, så kan VerveBooks.dk også bekræfte, at denne del er helt okay hos bogreolen.dk.\nEr der andre kendetegn ved denne online butik? Ikke nok med at have gode priser på levering, fornuftige regler vedrørende retur, så kan VerveBooks.dk også glæde sig over deres venlige service overfor kunder.\nSidst, men på ingen måde mindst, så er vi glade for de konkurrencedygtige priser på produkterne, og det imponerende varelager.\nbogreolen.dk får bogreolen.dk.dk’s varmeste anbefalinger. Man kan trygt og sikkert gøre sine indkøb derfra.\nschool spirits #1: venner, kærester og spøgelser (e-bog) fra rachel hawkins


Hvor Ligger Rold Skov - skovspillene.dk\nHvor Ligger Rold Skov\nBillede af: Pixabay, SplitShire\nRold Skov er Danmarks næststørste sammenhængende skov med sine cirka 8000 hektar. Skoven ligger centralt i Himmerland mellem Arden og Skørping, altså i Jylland. Rold Skov betegnes som en national skov. Skoven har Rebild Bakker og Den Jyske Skovhave, som seværdigheder inde i skoven.\nSkoven har igennem sin lange levetid været forbundet med tyverier og overgreb og det var først i 1830'erne, at en større bande blev opløst og endelig forsvandt. I forbindelse med at banden blev fanget, kom der efterfølgende en række retssager, som varede i 7 år.\nFlere år senere blev skoven brugt under Den Kolde Krig, hvor der blev anlagt en bunker ved navn, Regan Vest. Denne bunker blev bygget, så den kunne beskytte landets ledelse, hvis nu en ny krig skulle bryde ud, en eventuel tredje verdenskrig, hvilket heldigvis ikke skete. I dag er bunkeren nedlagt, men er igang med måske at blive et museum for offentligheden, hvor alle kan komme ned og opleve stemningen fra Den Kolde Krig og den unikke historie, som bunkeren nu har.\nHele skoven er derfor et besøg værd, da der er en masse stier, ruter, museer og andre kulturelle oplevelser, som helt sikkert kan være oplysende og give gode minder med familien eller vennerne.\nDenne tekst er udarbejdet med økonomisk støtte fra Perlen Odense. Der kan du blandt andet bestille: Enamel øreringe.


★ Introduktion: NM Case Study Project ★\nFor måneder siden meddelte jeg, at jeg ønskede at hjælpe fire læsere med at planlægge deres ture fra start til slut som led i et casestudie for denne hjemmeside. Mens jeg ikke har talt om det i lang tid, er det fordi jeg har været travlt med at få det til at ske. Efter at have gennemgået 450 ansøgninger og utallige opfølgende opkald, vil jeg gerne introducere dig i dag til de mennesker, jeg har arbejdet med for at gøre deres drømme tur til virkelighed.\nFolk siger ofte til mig; "Jamen selvfølgelig du kan rejse. Du har erfaring og det er nemt for dig, fordi du er en hvid mand fra middelklasse baggrund, men min situation er anderledes fordi (indsæt grund her), og det er derfor jeg ikke kan gøre det. "\nJeg tror ikke, at rejse er noget for de få, rige, middelklasse eller amerikanske, hvorfor jeg startede dette program. Jeg har taget på disse case study-deltagere for at fremhæve, at folk med varierende indkomster, alder, baggrunde og nationaliteter kan rejse. Hver af disse casestudier repræsenterer en anden historie. Fra dem, der ønsker en to-ugers ferie til dem, der ønsker at komme væk, så længe deres penge varer, tror jeg, der er inspiration for alle.\nMit råd er ikke kun for dem som mig, det er for alle - og jeg vil have disse casestudier til at inspirere dig og hjælpe med at vise dig, hvad der er muligt.\nSå uden videre er det her case-studiet deltagere:\nJianne er 27 år gammel og bor i Manila. Hun arbejder i øjeblikket som klinisk forskningsassistent og søger at gå væk i to uger tidligt næste år. Hun har begrænset ferie tid hvert år og har intet ønske om at afslutte sit arbejde, så en langsigtet tur er ikke i hendes planer. Tjene over tusind dollars om måneden, Jiannes udfordring er at finde måder at reducere sine udgifter på. Hun indrømmer, at hun ikke er den bedste til at spare penge. Faktisk matcher hendes nuværende udgiftsniveau hendes månedlige indkomst. Desuden er den filippinske peso ikke særlig stærk, så vi skal finde et land, hvor hendes penge går ret langt.\nJeg hjælper hende med at øge sin rejsefond og maksimere sin korte tid i udlandet. I den måned, vi har arbejdet sammen, har vi sporet sine udgifter for at afgøre, hvor hun kan spare mest og diskutere at styrke det mentale forhold mellem at reducere udgifterne for at spare mere for en tur. Hun kommer til at skrive motiverende billeder af sine ønskede destinationer og har nu en "trip jar" for at redde hendes forandring til at tjene som en konstant påmindelse om, at udgifter nu betyder forsinkelse af hendes tur. Plus fungerer det som en måde at se hendes besparelser vokse på.\nVores nuværende mål? For at spare $ 300 om måneden.\nDiane er en 59 år gammel pensionær fra Toronto, Canada, som har en fast indkomst med sin mand (selv om hun skal rejse alene). Har altid lyst til at gå til Australien og New Zealand, har hun endelig besluttet, at det er tid til at få det til at ske. Mens Diane har nogle besparelser, ønsker hun ikke at klare sig for meget på grund af hendes faste indkomst.\nLige nu er vi fokuseret på at skifte hendes banker for at sikre, at hun ikke betaler gebyrer, når hun går udenlands, samt får hende tilmeldt sig et point, der tjener kreditkort. Derefter kommer vi op med en foreløbig rejseplan, så vi kan estimere, hvor meget hun har brug for og etablere et besparelsesmål.\nJeremy er en nyuddannet bosiddende i Charleston, SC og har to job: han er en uddannelse tolk på et akvarium og en zooepoker i en statspark. Han tjener lidt over minimumslønnen, og hans studielån og lejebetalinger opdrækker halvdelen af lønnen. Jeremy har altid ønsket at rejse, men ender med at bruge sine rejsefonde på andre ting. Han har for nylig indset, at der ikke er morgendag og besluttede at få sin tur til at ske. Han planlægger en langsigtet tur og skal spare nok penge for at få det til at ske, selv om han vil arbejde på vejen for at forlænge sin rejse.\nI øjeblikket er Jeremy god til ikke at overspendere. Udover lejlighedsvis splurges på spisestue bruger han ikke meget penge. Vores mål er da at øge sin indkomst ved at se på at leje sin plads på Airbnb, blive en chauffør hos Lyft, og bruge andre delingsøkonomiske hjemmesider til at finde ekstra indkomst. Derudover vil vi få ham tilmeldt et rejsebeløb kreditkort for at begynde at tjene hyppige flyger miles.


258 fotos fundet\nKøb foto af DHLstafet i Fælledparken. DHL stafet: Fællesskab og konkurrence. Pige og dreng klædt ud i tyrolertøj. Tyrolerkostume med forklæde og lederhosen. Nøgleord: gruppe motionsløber jogger løbetræning sund livsstil målrettet mål succes success helse helbred løber kondi kondiløb kondition konditræning fritid vilje viljekraft joggere fritidsaktivitet løbere copenhagen DHLstafetten klædt ud udklædning Heidiuniform tyrolerdragt kostume tyrolerpige tyroler FedeFotos - kï¿½b fotos - billige fotos fra Danmar\nKøb foto af DHLstafet i Fælledparken. DHL stafet: Fællesskab og konkurrence. Pige i Tivoliuniform. Kvinde i uniform fra Tivoli. Nøgleord: gruppe motionsløber jogger løbetræning sund livsstil målrettet mål succes success helse helbred løber kondi kondiløb kondition konditræning fritid vilje viljekraft joggere fritidsaktivitet løbere copenhagen DHLstafetten klædt ud udklædning sorthvid sort-hvid sort hvid FedeFotos - kï¿½b fotos - billige fotos fra Danmark\nKøb foto af DHLstafet i Fælledparken. DHL stafet: Fællesskab og konkurrence. Pige i Tivoliuniform. Kvinde i uniform fra Tivoli. Nøgleord: gruppe motionsløber jogger løbetræning sund livsstil målrettet mål succes success helse helbred løber kondi kondiløb kondition konditræning fritid vilje viljekraft joggere fritidsaktivitet løbere copenhagen DHLstafetten klædt ud udklædning FedeFotos - kï¿½b fotos - billige fotos fra Danmark


Når en assistent flytter ind | Copenhagen Wilderness Når en assistent flytter ind – Copenhagen Wilderness\nBike & Bloom Blomster fra manden i forbindelse med det længste weekend i mit liv: de evigt foragtede nattevagter. Buketten holdt i 9 dage, det gjorde den også sidst . Bike and Bloom er en socialøkonomisk virksomhed der tilbyder flygtninge- og invandre en vej ind på det danske arbejdsmarked – én buket ad gangen <3 Hermed lidt drømmer, links og tanker fra ugen der gik Jeg drømmer om at rejse rundt i Nord Norge i en Artic Camper. Vi stødte på flere af disse smarte Campers, på vores tur rundt i syd Norge i sensommeren. Hvis man ikke får kriller i maven af at se denne lille Artic Camper video optaget på Lofoten, så forstår jeg det ikke. Allan sendte mig det sjoveste link forleden: hold op det er pragtfuldt! Jeg griner stadig over koen og bjørnen! Jah, faktisk dem alle sammen :) Jeg er vild med australske PAMPA smukke produkter og univers. Alle de gyldne farver gør mig glad i låget :) Hvis du liiiige står og mangler et sted at holde nytår, så har jeg samlet 5 unikke steder at holde nytår i Norden. Stederne er selvfølgelig i naturen og med de vildeste udsigter! Det kan også være at der stadig er plads hos Camp Alta i Lapland, hvor vi holdte nytår sidste år! Jeg har forresten, næsten et helt år efter Del 1 udkom, endelig fået skrevet til Del 2 ! Det var den vildeste nytår i vores liv og jeg anbefaler hele rejsen ( på 4 dage) på det varmeste - og ikke kun til Nytår! Er jeg den eneste der får tårer i øjnene over DUMBO traileren ? Og over norske Aurora's smukke stemme i Soundtracket "Baby Mine"? Aurora spiller forresten i Vega d.19 Januar! Hun er helt sin egen, krydret med en snert Björk, Oh Land og Sia. Hun er desværre gået hen og blevet meget elektronisk, til min smag. Så det er mest hendes gamle musik jeg er vild med. Mit favoritnumre tæller bl.a: Little Boy in the Grass, Runaway og Running with the wolves. Jeg ønsker mig virkelig denne smukke WANDERLUST bog, så jeg de kommende vinteraftener, kan siddet hyllet ind i tæpper og finde inspiration til 2019's hikes. Jeg spottede den da jeg var forbi fine YUME i Nordhavn, for at hente min fra-mig-til-mig fødselsdagsgave; en håndlavet vase fra LRNCE. Jeg har ikke været i Nordhavn i mange år, hold nu op en udvikling! Det ligner næsten et helt andet land! YUME er desuden en fantastisk interiør og livsstilsbutik, som kun forhandler bæredygtige produkter. Jeg har altid syntes at lyden af hårtørrer er sindsygt afslappende! Andre der har sådan...please sig der er :) Måske fordi det minder lidt om "White Noise", som eftersigende har en beroligende effekt. Jeg bruger White Noise, når vi flyver. Det giver mig ro og hjælper med at lukke (andet) støj ude. Jeg HADER nemlig ørepropper og bruge dem kun i ekstreme tilfælde: dvs. efter en nattevagt, hvilket i sig selv er ekstremt! (jeg er sygeplejerske). Urgent vs Important - jeg kunne ikke være mere enig i hans betragtning. Måske I missede det i sidste uge? Men denne blog, som I kender den, lukker. I kan i dette post, læse om hvad der skal se :) Har I nogensinde overvejet at en Live stream at et tog der kører gennem snedækkede Norge, kan være afslappende? Hvis ikke, så har I nu mulighed for at teste det :) En artikel som jeg synes er værd at læse er "Eco-fashion’s Animal Rights Delusion". Artiklen er skrevet af Alden Wicker, som er journalist og står bag den evigt inspirerende blog om bæredygtighed "EcoCult". Artiklen sætter fakta på mode industrien og den verserende veganersnak der om ikke at bruge uld, læder og silke. Fordi hvad gør de veganske alternativer egentlig ved vores miljø? Har PETA fat i den lange ende eller kan deres videoer være skyld i, at snakken omkring de kompromiser, som reel bæredygtighed kræver, ikke bliver taget op? Og kan man overhoved sætte lighedstegn mellem veganisme og bæredygtighed? Ecocult er desuden super spændende at følge på Instagram og hendes Stories giver altid anlæg til inspiration, viden og eftertanke. Og så bliver jeg personligt star-struck, når hun liker eller kommenterer på mit indhold :P Jeg er Ugens Instagrammer ovre hos Boligmagasinet og jeg har i den forbindelse besvaret et par spørgsmål , bl.a. omkring nogle kommende hjemmeprojekter. Jeg er øjeblikket ved at lære at tale med en robot herhjemme. Det har været ret underholdende. Mere om det snart!\nHøjtaleren har også været vores første bekendtskab med Google Assistent! Alle højtalere i Citation-serien har den nemlig indbygget, hvilket vil sige, at højtalerne reagerer på verbale kommandoer og er intelligent. Vores højtaler er altså hands-free og kan genkende op til 6 forskellige stemmer. Det har Allan selvfølgelig fået lidt sjovt ud af – men mere om det senere :)\nJeg må lidt krybe til korset og indrømme, at jeg altså ikke kendte til Harman Kardon før jeg fornyeligt så Tv reklamen. Men det er der også en god forklaring på, for selvom om Harman Kardon har eksisteret i over 65 år og har præsenteret det ultimative indenfor kvalitets lyd i operahuse verdenen over, såvel som i biografer og i biler. Så er Harmen Kardon altså helt ny på det danske marked. Så jeg er altså undskyldt :)\nJeg har samlet lidt flere sjove eksempler fra vores hverdag med Hands-free og Google Assistent, længere ned i postet :)\nHele denne oplevelse med Harman Kardon og Google Home, har nu gjort at vi nu er gået hen blevet ret nysgerrige på hele Google Home løsningen. Man kan f.eks købe LED pærer, som på kommando kan tænde, slukke og dæmpes. Ligeledes kan man tænde og slukke for lyset via app’en, når man er ude. Genialt ift. tyverisikring, men også ved forglemmelse, hvis man er kommet for hurtigt ud af døren. Det er altså lidt smart, synes vi. Vi får se, hvad vi får mod på i fremtiden :)\nBike & Bloom Blomster fra manden i forbindelse med det længste weekend i mit liv: de evigt foragtede nattevagter. Buketten holdt i 9 dage, det …


Hotel Massa Lombarda - Book billige hoteller | Agoda.com\noplev Massa Lombarda, Massa Lombarda\nNår du besøger Massa Lombarda, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Tino S.A.S., der tilbyder kvalit\nNår du besøger Massa Lombarda, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Tino S.A.S., der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Tino S.A.S. sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Atmosfæren på Tino S.A.S. afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, telefon er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Tino S.A.S. det kloge valg for rejsende til Massa Lombarda.\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Massa Lombarda, så er Hotel Residence Selice Romagna Hvis du leder efter et godt beliggende hotel i Massa Lombarda, så er Hotel Residence Selice Romagna et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Hotel Residence Selice Romagna gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, bagageopbevaring, parkering, lufthavnstransport er blot nogle af de faciliteter der adskiller Hotel Residence Selice Romagna fra andre hoteller i byen. Atmosfæren på Hotel Residence Selice Romagna afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, telefon er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som have. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Massa Lombarda, så er Hotel Residence Selice Romagna dit hjem væk hjemmefra.\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Massa Lombarda, så er Agriturismo La Casa Delle Rondi\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Massa Lombarda, så er Agriturismo La Casa Delle Rondini et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Agriturismo La Casa Delle Rondini tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter handicapfaciliteter, bar, delt stue-/tv-område. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, vækkeur, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, toiletsager. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som legeplads, have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Agriturismo La Casa Delle Rondini.\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Massa Lombarda, så er Inn Sul Bacino et rigtig godt v\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Massa Lombarda, så er Inn Sul Bacino et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Inn Sul Bacino tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotels bedste faciliteter omfatter lufthavnstransport, mødefaciliteter, arbejdscenter, restaurant, aviser. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda boblebadekar, aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets rekreative faciliteter, som have, karaoke, er indrettede med ro og afslapning i mente. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Inn Sul Bacino.\nInteressante steder i og omkring Massa Lombarda\nOm Massa Lombarda\nOplev kvartererne i Massa Lombarda\nHotel Massa Lombarda - De mest populære