quith.seswoosla.se › Delicious dishes › Hvad er sulfat\nShampoo uden sulfater - what's the deal? - quith.seswoosla.se Mette er uddannet journalist fra Danmarks Medie- og journalisthøjskole i København. Hun har en baggrund i skønhed og har arbejdet i en helsebutik i Odense, hvor det primære fokus var på hårplejeprodukter inklusiv indkøb og salg af disse. Læs mere om skribent. Det var ikke før at jeg sulfat et nærmere kig på ingredienslisten bagpå min shampoo, kropssæbe, ansigtsvask eller tandpasta, at jeg fandt ud af hvor hyppigt skadelige sulfater indgår som sulfat ingrediens i flere produkter, som hvad brugte dagligt. Det var heldigvis for et par år siden, og jeg er blevet en del klogere nu. Nu bruger jeg altid Hvad shampoo, konsekvent, og det er der mange gode grunde til. dans for begyndere københavn Sulfat er en svovlforbindelse, hvor svovl er i sit højeste oxidationstrin (+6). Det er også navnet på en lang række salte af svovlsyre. Den kemiske formel for sulfat. 7. jul Vi har skrevet lidt om fordelene ved at vælge en sulfatfri shampoo samt hvad du skal være opmærksom på. Sulfater er navnet på en gruppe.\nWho am i ip - hvad er sulfat. Er SLES hudirriterende?\nVi bruger cookies til at gemme information om hvad du har lagt i din indkøbskurv, samt hvordan du bruger hjemmesiden. Når du benytter hjemmesiden, giver du tilsagn til brugen af cookies til de nævnte formål. Sulfat kan fortykkes med salt og har en pH værdi på 6, Sulfat er velegnet til alle sulfat og hårtyper. Anvendes til shampoo, skumbad og andre hvad. Mild balsamshampoo til tørt og livløst hår og til hyppig hårvask. aug De mest almindelige sulfater i shampoo er Sodium Laureth Sulfat (SLES) og Sodium Lauryl Sulfat (SLS). Begge disse stoffer er desværre så. jan Naturligt i grundvandet, kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater. Sulfat er en svovlforbindelse, hvor svovl er i sit højeste oxidationstrin (+6). Det er også navnet på en lang række salte af quith.seswoosla.se kemiske formel for sulfat er SO Kilder/henvisninger. hvad er sulfat? Klaus Kotschenreuthe; Naturligt i grundvandet, kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater, der ikke er alvorlige sundhedsmæssige risici. Sulfate salte, . Det har været ambitionen fra vores side med Purely Professional at fremstille shampooer, der lever op til netop dette. De sulfatfrie shampooer, shampoo 0 og shampoo 3, er således baseret på sæbestoffet Disodium Laureth Sulfosuccinat, som er en ikke-sulfat baseret mild sæbe med en Author: Purely Professional. hvor mange hår har man på hovedet Hvad er sulfat? I store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat har en evne til at tiltrække vand og olie. Sulfatet gør altså, at fedt og oliebaseret snavs fra din hovedbund og hår bliver løsnet, når det skummes op med vand. Jern sulfat, også kendt som jernsulfat, er en kemisk stof, der vides at den antikke verden som jernvitriol. Det findes i blå-grøn eller hvide krystaller medicinalindustrien Jern -sulfat anvendes til behandling af blodmangel. Anæmi er en tilstand, hvor en person har under-normale mængder af jern i blodet. Er du også en af dem, hvad altid læser på indholdslisten for madvarer, men aldrig på indholdslisten for hudprodukter, shampoo og kosmetik? Så er du ligesom størstedelen sulfat alle os andre.\nSulfater er ikke direkte farlige, men for mange mennesker kan det være en fordel at styre udenom dem. Vi har skrevet lidt om fordelene ved at vælge en sulfatfri shampoo samt hvad du skal være opmærksom på. Sulfater er navnet på en gruppe sæbestoffer. jan Naturligt i grundvandet, kan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at drikke vand, der er høj i sulfater. Jeg har før hørt påstande om, at netop denne type sulfat har været mistænkt for shampoo uden sulfater, men faktisk ved jeg ikke helt hvad den store fordel er i. I store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat. Naturligt sulfat grundvandetkan høje sulfat føre til midlertidig dehydrering og afførende. Hvis du ikke er vant til at hvad vand, der er høj i sulfaterder ikke er alvorlige sundhedsmæssige risici. Sulfate saltedog bruges til mange forskellige sulfat reduktion af drivhusgasser for at efterlade en dårlig smag i drikkevandet Fakta Sulfate er en hvad salt af svovlsyre.\nJeg har før hørt påstande om, at netop denne type sulfat har været mistænkt for shampoo uden sulfater, men faktisk ved jeg ikke helt hvad den store fordel er i. I store træk er sulfat et rensemiddel, der renser for både olie og snavs. De indgår ofte i renseprodukter til hår og hud, fordi sulfat. 5. okt Læs her hvad al den snak om sulfater går ud på. Der findes mange I ingredien produkter bruger vi Sodium Laureth Sulfate – forkortet SLES. Site map 8/25/ · I Purely Professional er vores holdning at vi ikke bruger de skrappe sulfater SLES og SLS i nogle af vores produkter, da de er hudirriterende. I visse shampooer bruger vi coco-sulfat, der er en meget mildere form for sulfat udvundet af kokosnød. Det gør vi, fordi folk med et fint hår kan opleve at deres hår virker mindre fyldigt, når de Author: Purely Professional. Stoffets bruttoformel er CH 3 (CH 2) 10 CH 2 (OCH 2 CH 2) n OSO 3 Na. Af og til er bogstavet ”n” erstattet med det faktiske antal, quith.seswoosla.se lauret-2 sulfat. Handelsvaren er blandet, hvad angår antallet af etoxylgrupper, sådan at n udtrykker en middelværdi. Det er almindeligt, at . Hvad er Sulfater (SLS)? Sulfat er et slags skummemiddel, der fjerner de naturlige olier fra hår og hovedbund og får shampooen til at trænge bedre ind. Der findes mange forskellige slags sulfater, men de mest kendte og anvendte sulfater i shampoo og sæbe er Sodium Lauryl Sulfat (SLS) og Sodium Laureth Sulfat.\nhvad er sulfater? hvad er sulfat Hvad er Kodein Sulfat? Kodein sulfat er en receptpligtig medicin almindeligvis gives til behandling midlertidig smerter forårsaget af en skade, sygdom eller kirurgiske indgreb. Det er klassificeret som en opiat og svarer i struktur og funktion til morfin. Der er risiko for.\nSulfat anvendes som sæbebasis i shampoo og bodyshampoo. Vi bruger cookies til at gemme information om hvad du har lagt i din indkøbskurv, samt hvordan du bruger Sulfat kan fortykkes med salt og har en pH værdi på 6, Sulfat er. 3. mar Hvad er forskellen på sulfatholdige og sulfatfrie shampooer, kendt som sodium laureth sulfate (SLS) eller sodium lauryl ether sulfate (SLES). Foto: flickr. De fleste shampooer indeholder sulfater, som er vaskestoffer, der på deklarationen er kendt som sodium laureth sulfate SLS eller sodium lauryl ether sulfate SLES. Begge vaskestoffer kan være hudirriterende, kan virke udtørrende og kan give kløende og irriteret hovedbund.\nSulfat man bruger hvad minutter på at google sulfater, kan man hurtigt læse om hvilke sulfater man skal undgå, at de er kræftfremkaldende, og en masse andre uheldige ting. Men sulfater er rigtig mange ting. For det første er sulfater en god ting når vi snakker om at rense håret og vaske det rent. Når vi vasker håret, opløser sulfaterne fedt og snavs i håret og hårbunden. Hvad er sulfater? Er de farlige? Og i hvilke produkter skal du undgå dem? Få svaret her og bliv bedre rustet når du begiver dig ud i hårplejejunglen. hvad er sulfat ?\n7. jun sulfat i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet juli fra http:// quith.seswoosla.se?sideId=\nHvad er sulfat fk distribution aarhus\nSulfater og sulfatfri shampoo hvad er sulfat\nHjem Produkter Om os Udvid undermenu Skjul undermenu. Dette skyldes, at hårets overflade ved brugen af den sulfatfri shampoo gradvist lukker sig og igen virker beskyttende, hvilket betyder at vandoptagelsen i håret bliver mindre og sulfat derfor virker finere læs mere om det her. Hårmaske til skadet, spaltet og tørt hår der beskytter håret og øger hårvæksten. Footer billig fragt 15 kr hvad for kr og få gratis levering dag til dag levering handelsbetingelserpersondatapolitik og cookiepolitik © — Purely Professional.\nKodein sulfat er en receptpligtig medicin almindeligvis gives til behandling midlertidig smerter forårsaget af en skade, sygdom eller kirurgiske indgreb. Det er klassificeret som en opiat og svarer i struktur og funktion til morfin. Der er risiko for at opleve bivirkninger, når du tager codein sulfat, men de er normalt milde og opvejes af de samlede fordele ved lægemidlet. Som med andre narkotika, er det muligt at udvikle en afhængighed af codein.\n|Knus og kram fra mig! |Bestil mad til døren, fordi du er så god en veninde, men du mangler en fødselsdagshilsen, håber ikke det er alt for hårdt at sidde på jobbet netop i dag, lige netop i dag, når du holder fødselsdag for familien Sådan finder du den helt rette fødselsdagsgave til din far Hold fødselsdagsfesten i et festlokale med unik beliggenhed i Hirtshals Sådan pynter du op til en børnefødselsdag Giv lækkerier til ren forkælelse i fødselsdagsgave, I anledning af din store dag ønskes du hjerteligt tillykke herfra.\n|Det er en ekstra stor ting at fylde rundt, så kan du finde flere fødselsdagsbilleder her.\nJeg har før hørt påstande om, at netop denne type sulfat har været mistænkt for shampoo uden sulfater, men faktisk ved jeg ikke helt hvad den store fordel er i. 5. okt Læs her hvad al den snak om sulfater går ud på. Der findes mange I ingredien produkter bruger vi Sodium Laureth Sulfate – forkortet SLES.\nHerre strik udsalg - hvad er sulfat. Er SLES hudirriterende?\nMette hvad uddannet journalist fra Danmarks Medie- og journalisthøjskole i København. Hun har en baggrund i skønhed og har arbejdet i en helsebutik i Odense, hvor det primære fokus var på hårplejeprodukter inklusiv indkøb og salg af disse. Læs mere sulfat skribent. Det var ikke før at jeg tog et nærmere kig på ingredienslisten bagpå min shampoo, kropssæbe, ansigtsvask eller tandpasta, at jeg fandt ud af hvor hyppigt skadelige sulfater indgår som en ingrediens i flere produkter, som jeg brugte dagligt. Hvad var heldigvis for et par år siden, og jeg er blevet en del klogere nu. Nu bruger jeg altid SL-sulfatfri shampoo, konsekvent, og det er der mange gode grunde til. Der er faktisk stor forskel på sulfater og ligeledes hvor skadelige de sulfat.\nHvad er sulfat Det har været ambitionen fra vores side med Purely Professional at fremstille shampooer, der lever op til netop dette. Vælg dine stylingprodukter samt mængden med omhu. Men hvad er et sæbestof? Hvad er det, og skal du være bekymret?\n|Fødselsdagshilsen til mor. |Stort tillykke. |Kære Anna Håber du får en rigtig dejlig dag, tak?\nPrevious: « « Krydret kylling i ovn\nNext: Køge bio kommende film » »\nLejlighed til leje vestegnen


Børsens oplag er steget med næsten en tredjedel på tre år, og overskuddet er stort. Hele avisen tog på studietur til Rusland med specialchartret fly.\nDet lignede et helt fritidshjem på vej på lejrskole.\nTre store busser fra Schmitts Busser blev langsomt fyldt med glade, små Børsen-medarbejdere.\nTuren gik dog hverken til en hytte på Lolland eller Fanø – men til Kastrup Lufthavn. Herfra fløj en specialchartret _Boeing 757 de 126 medarbejdere til Sankt Petersborg i Rusland, hvor de tilbragte en forlænget weekend.\n“Teambuilding” kalder chefredaktør Leif Beck Fallesen turen, der kommer til at koste avisen omkring en million kroner.\nMen millioner er der tilsyneladende nok af på avisen, der sidste år havde et driftsoverskud på omkring 33 millioner kroner, og som regner med mindst det samme i år.\nDe mange millioner er resultatet af en usædvanlig succesrig dagbladshistorie. På bare tre år er oplaget steget med næsten en tredjedel, så det nu ligger stabilt over 52.000 eksemplarer.\nPå et år er avisen gået 16,5 procent frem – eller sagt med andre tal: Avisen har fået 7.500 flere abonnenter i løbet af et enkelt år. Det er en fremgang uden umiddelbart sidestykke i dansk dagspresse.\nDet er mange forskellige ting, der tilsammen har givet avisen det store løft. Men én faktor overskygger de andre.\nDet er blevet hverdagskost at investere i aktier – også for såkaldt almindelige mennesker.\nI USA ejer over halvdelen af befolkningen aktier, og selvom Danmark endnu ikke er i nærheden af det tal, så er danskerne på vej.\nDet er sket samtidig med, at Børsen har ændret sig og nu henvender sig mere direkte til den enkelte læser, hvor det tidligere var erhvervslivet mere generelt.\n“Tidligere ville vi have lavet en rubrik til forsiden, der hed ‘Milliardregning til erhvervslivet’. I dag står der ‘Milliardregning til aktieejere’ på forsiden – og den forskel indkapsler meget af den forandring, vi har været igennem,” siger tillidsmand Jørgen Andresen, der mener, at avisen nu varetager aktieejernes interesser.\nDerudover er avisen blevet mindre stringent. Der er blandt andet kommet kultur- og livsstilsstof til, og et ugentligt medietillæg kigger på pressen. Alt sammen angrebet fra en økonomisk vinkel.\nBåde papir- og netavis\nPapiravisen er også blevet kraftigt integreret med nettet. For eksempel er redaktionschefen for avisen også ansvarlig for nettet. Og siden 1998 har Børsens abonnenter fået såvel en papiravis som adgang til netavisen, når de købte et abonnement.\n“Vores oplagsfremgang begyndte for alvor i 1998, hvor vi begyndte at give abonnenterne nettet med. Jeg er sikker på, de to ting hænger sammen,” siger Leif Beck Fallesen.\nBørsens abonnenter kan på nettet følge RB-Børsens nyheder og tjekke aktiekurserne. Et aktiespil skal være med til at lære folk at handle aktier – og selvfølgelig sikre, at læserne besøger net-avisen tit.\nAktiekurserne kan ses på en splitskærm “ligesom hos de professionelle børsmæglere,” som Leif Beck Fallesen formulerer det. Og det er ikke tilfældigt. Det er især de nye aktieejere, som Leif Beck Fallesen tror på fortsat skal skabe fremdrift for avisen.\n“Tidligere lå vi på kontorerne. Nu er vi i folks hjem.”\nAvisens overskud sidste år på 33 millioner kroner skal ses i forhold til en omsætning, der ifølge Leif Beck Fallesen lå omkring 230 millioner kroner. Til sammenligning havde hele Berlingske-koncernen sidste år et overskud på 50 millioner kroner. Men det kom vel at mærke efter en omsætning på 2,8 milliarder kroner.\n“Vi er ikke alene den hurtigst voksende avis. Vi er også den mest overskudsgivende,” siger Leif Beck Fallesen nøgternt.\nOg det mærker medarbejderne også. Ikke kun fordi de fik to nætter på Hotel Moskva i Skt. Petersborg, men fordi de får del i avisens overskud. Går det godt for avisen, går det godt for medarbejderne.\nSidste år fik de ansatte næsten det maksimale – en ekstra månedsløn – og i år ser det ud til at gå lige så godt.\n“Vi kan følge oplaget og økonomien på nettet, så folk går rundt på gangene med deres små lommeregnere og beregner hvor meget bonus, der bliver i år,” siger journalist Jonas Torp.\nHan har tidligere været på Aalborg Stiftstidende, Skive Folkeblad, Ritzau og Økonomisk Ugebrev. Han kan mærke, at han nu er på en avis, hvor det går godt.\n“En ting er den ekstra løn. Men det, der betyder mest for mig, er, at jeg kan rejse til Timbuktu, hvis min historie kræver det. Der er ressourcer til at lave den journalistik, jeg vil.”\nJournalist Kaj Højvang siger det på en anden måde.\n“Fyringsrunder er slet ikke et tema her. Faktisk blev der oprettet en ekstra stilling for nylig, da der var en journalist ledig, som avisen gerne ville have.”\nLogo malet på fly\nBørsen er ikke alene med sin succes. Også i udlandet går tilsvarende erhvervsaviser kraftigt frem.\nBørsens svenske søsteravis Dagens Industri havde forleden et kæmpe forsidebillede af medarbejderne, der stod og holdt en stigende oplagskurve, lavet i pap. Den gik nærmest ind i himlen. Avisen har firdoblet oplaget på godt 15 år.\nOgså svenskerne tog på Teambuilding-tur fredag den 1. september. De havde oven i købet fået malet Dagens Industris logo på flyet.\n“Det er vi jo lidt misundelige over, for det fik vi ikke lov til. Det, kræver vi, bliver gjort til næste år,” siger Børsen-journalist Erik Svarre på vej ind i bussen til lufthavnen.\nBørsens fremgang ser ikke umiddelbart ud til at være stoppet. Slet ikke hvis man spørger Leif Beck Fallesen.\n“Der er en million danskere, der har aktier, og vi har et læsertal på 200.000. Hvis vi sammenligner os med andre lande, så bør vi fordoble vores læsertal. Det tror jeg også, vi kan.”\nHvis der overhovedet skal findes sure miner på Børsen, så findes de hos praktikanterne. På trods af det store overskud kom de nemlig ikke med til Sankt Petersborg. Turen var kun for fastansatte.\nSanoma: »Læserne vil have baggrund«\nAvisboom i Brasilien\nSUCCES UNDER JORDEN


Tillidens veje og vildveje\nFrygt og tillid\nI lære som meningsdannere\nFed proces - okay resultat\nDen går ikke Bjarne\nPå arbejde for udfaldstruede\nUdflytteren fylder 60\nTeater om de moderne forældre\n17.1.2013 | Almen Dagplejen Special\nTillidens veje & vildveje\nTillid. Der skal et stykke konkret arbejde til i Københavns Kommunes forvaltninger, hvis den nye positive tillidsdagsorden ikke skal falde til jorden. En pilotundersøgelse beskriver de barrierer og problemer, som ledere og medarbejdere slås med, og som udgør en risiko for projektet. Undersøgelsen peger på en række nødvendige tiltag, hvis tillid skal være ledestjernen i kommunen.\nI en kommune som København med syv forvaltninger med meget forskellige kulturer falder et projekt som den nye tillidsdagsorden ikke nødvendigvis entydigt ud. Tværtimod så vrimler det med definitioner og holdninger, alene til begrebet tillid.\nDet var noget af det første, konsulentfirmaet Cogency, som består af hjerneforsker og specialist i beslutningstagning, Jon Wegener, og organisationspsykolog Anders Myszak, mødte, da de tog opgaven fra Københavns Kommune på sig ”om at skabe overblik over tilliden i kommunen og derefter anbefale, hvordan man arbejder videre med tillidsdagsordenen.”\nI deres undersøgelse (som er foregået i september, oktober og november 2012) har de dybdegående interviewet 22 af kommunens ansatte, 14 ledere og otte medarbejdere (fire af dem tillidsrepræsentanter) i alle forvaltninger undtagen Kultur- og Fritidsforvaltningen.\nDeltagerne i undersøgelsen var ikke tilfældigt udvalgt, lederne var udpeget af deres forvaltninger som ildsjæle, de var nogen der klarede opgaven særlig godt trods vanskelige vilkår, og medarbejderne var ofte disse lederes medarbejdere. Sådan valgte man det for at få mest brugbar information i pilotundersøgelsen. Resultaterne beskrives i rapporten Tillid i Københavns Kommune.\nVi har talt med Jon Wegener om kommunens tillidsdagsorden og om undersøgelsen. Han lægger ikke fingrene imellem.\n”Ja, der er mere end én definition på tillid i brug i Københavns Kommune, og det er et problem. Vi ved alle at tillid er et grundlag for og et grundvilkår i al menneskelig interaktion. Det er det derhjemme, og det er det også i arbejdslivet. Vi ved også alle sammen, hvor svært det er at bygge tillid op, når den først er brudt. Fuldstændig det samme gælder i arbejdslivet. I tillid viser man sig sårbar, og har man én gang oplevet at man går til sin leder med et problem, som han fortæller videre eller reagerer negativt på, så gør man ikke det igen. Så er tilliden brudt, og resultatet er en dårligere arbejdsplads for alle. Tillid er en enormt sart proces, i privatlivet som i arbejdslivet”, siger han og tilføjer undrende:\n”Derfor er det jo interessant at nogen kan kalde tillid for\nstyringsteknologi, og det er der faktisk folk i kommunen, der gør. Men det er tillid ikke, det kan tillid ikke. At sige du skal have tillid, det er jo udtryk for mistillid, og det skaber ikke tillid. I stedet er der overhængende fare for at man med den holdning gør situationen værre end før.”\nDet andet, Cogency mødte i deres undersøgelse, var de mange massive problemer, som både ledere og medarbejdere står med.\n”Vi har hørt igen og igen undervejs i vores undersøgelse, at der i den grad er problemer med tillid. Og det gælder også Socialforvaltningen og Børne- og Ungdoms-forvaltningen. Problemet i tillidsdagsordenen ligger først og fremmest i interaktionen mellem de pædagogiske ledere, uanset om de er centerchefer, klyngeledere, pædagogiske ledere, afdelingsledere, på den ene side og forvaltningen på den anden side, altså djøfferne. Det er der den største tillidsbarriere ligger”, fortæller Jon Wegener.\nDisse barrierer handler bl.a. om at der er meget forskellige incitamenter ude på området og inde i forvaltningen, der er også forskellig uddannelse og forskellige sprog. Man forstår ikke hinanden. Det er nærmest et spørgsmål om at leve i parallelle virkeligheder, som rapporten kalder det.\n”Vi ser gigantiske problemer og helt absurde situationer, især for lederne. De får så meget konfliktfyldt materiale i hovedet, og de spilder ufattelige mængder af tid på nytteløst arbejde. Så ringer én fra forvaltningen og beder om dokumentation på noget, så ringer en anden og beder om dokumentation på noget, som er noget andet, men som alligevel overlapper. For der koordineres ikke internt i forvaltningen”, understreger han.\nIldsjælene, som de kaldes i rapporten, gør deres bedste for, og formår ofte, at beskytte deres medarbejdere mod alt det konfliktfyldte. Og det er også de medarbejdere, som arbejder under de dygtigste ledere, som har det bedst, fortæller han.\n”Disse ledere insisterer på at gøre det godt trods deres elendige vilkår.”\nMan kan da altid komme til os med problemer. Selvfølgelig.\nSådan tror og siger forvaltningerne om sig selv, men sådan er virkeligheden ikke, peger Jon Wegener på.\n”Ledere derude må ikke kritisere eller stille spørgsmål ved noget, så er de illoyale. Vi har hørt vanvittige historier. Om problemer som alle ved er der, men hvor ingenting bliver sagt. Der er en utrolig kontrast fra dem deroppe, der siger at selvfølgelig kan folk komme til dem med problemer, og så institutionerne som oplever at det er det værste de kan gøre.\nOgså det gælder alle forvaltninger.”\nIncitamenter skal ændres\n”Der er meget, man kan gøre ved det. Jeg mener det er helt essentielt at kigge på incitamenterne. Man skal ændre den dominerende kultur, som belønner hver ny ung akademiker for at få nye idéer. De idéer ender altid som en opgave, ofte i form af dokumentation, ude i institutionerne. Idéerne tages imod i forvaltningen, næh sikke en god idé at få overblik over det og det, det må vi sætte i gang straks. Gode idéer giver nye data, men det koster. Alle ved det foregår sådan, og at djøfferne bliver belønnet for det. Hvad det koster ved forvaltningerne ikke. De har intet værktøj til at vurdere omkostningerne ved det, hvor mange timer det koster væk fra kerneydelsen, og dermed hvor meget kvalitet det tager fra børnene og borgerne. De har mål for fordelene, men mangler mål for omkostningerne”, siger Jon Wegener og læner sig frem med vantro i stemmen:\n”Jeg tænker: kan det virkelig passe at de ikke kender omkostningerne? Er det ikke pinligt?”\n”Mit hjertebarn er at forvaltningerne får et cost-benefit-værktøj til at vurdere nye tiltag, som kan ændre deres incitamenter. Og det kan også bruges omvendt: man kan se, hvilke fordele der er ved at fjerne tiltag. I stedet skal der være incitamenter til at gøre så medarbejderne kan fokusere på kerneydelsen og dermed trives.”\nEt andet problem, pilotundersøgelsen peger på, er at der mangler overordnet koordination i og mellem forvaltningerne. Hver især tager de tillidsdagsordenen til sig, og hver især sætter de deres egne projekter i søen ud fra deres egen definition.\n”Alle synes jo at tillid er lækkert, og mange ambitiøse folk kan se idéen med det, de vil vise at de er de bedste til det, og så kører de deres eget. Oveni købet er der så nogen, som definerer tillid som et styringsværktøj! Det er et ledelsesværktøj, man kan ikke forestille sig ledelse uden tillid. Men de mange forskellige definitioner af hvad tillid er betyder, at der er stor risiko for at hele projektet crasher, at det smuldrer trods dette supergode udgangspunkt.”\nRisikoen for afsporing ligger netop først og fremmest i definitionen af tillid som hård styringsteknologi.\n”Så flyttes ansvaret bare længere ned, uden at kulturen ændres, der er stadig de samme krav, man tør stadig ikke lave fejl eller tale om problemer. Den udvikling vil bare gøre ting endnu værre. Der skal være ansvar ja, men man skal lytte, også til konstruktiv kritik. Der ligger en stor risiko for at forværre situationen, hvis man mudrer tillidsbegrebet.”\nOg det politiske niveau?\n”Vi har ikke talt med politikerne, men ledere og medarbejdere retter en klar kritik af at politikerne lader enkelttilfælde af forkert håndtering af noget betyde så meget for hverdagen. Straks der sker en fejl, så pladres regler ud over det hele. Hvad jo egentlig blot giver endnu større risiko for fejl, for så tages der endnu flere timer fra kerneydelsen til dokumentation og kontrol”, siger Jon Wegener og tilføjer:\n”Jeg oplever til gengæld at der er en fin erkendelse på områderne af at man arbejder i en politisk styret organisation, med de vilkår som følger med det. Det var en positiv overraskelse at det er så tydeligt for dem.”\nEt tredje område, som kræver ændringer for at leve op til en tillidsdagsorden, ligger ude på områderne, nemlig ledelseskulturen. Jon Wegener beskriver, hvordan New Public Management regimet, som har regeret i over et årti i kommunen, langsomt har fået renset de ledere ud, som var gode til at lede. For i stedet gradvist at have fået de ledere ind, som er gode til at styre under det paradigme.\n”I denne nye dagorden vil vi mangle ledere, som kan lede, som kan give og tage ansvar, og som ikke skal tjekke medarbejderne hele tiden. For nu er det andre kompetencer, som er rigtige at have som leder, og der er risiko for at ledere, som var dygtige før, ikke kan fungere under det nye. Det er en ny udfordring. Vi ser gerne at der indføres fx et modul om tillid som en del af lederuddannelsen, sådan at de nuværende ledere får chancen for at fungere godt under tillidsdagsordenen. Vi anbefaler også at de rigtig dygtige ledere, dem vi betegner som ildsjæle, får mulighed for at give deres praktiske erfaringer og ekspertise videre fx i netværk.”\nLedelseskompetencer deles traditionelt i hårde og bløde.\nEksamener, intelligens og den slags målelige kompetencer hører til de hårde, mens bl.a. tillid hører til de bløde. Den er sværere at måle på og ses derfor som mindre vigtig.\n”Indtil nu. Men når tillid er et grundvilkår i ledelse, når ledelse reelt ikke eksisterer uden, så skal det omdefineres til en hård kompetence, eller ses som lige så vigtig. Og heldigvis kan vi nu også måle på tillid – ved psykologiske test – så banen er kridtet op til at tillid også hører til de hårde, vigtige kompetencer.”\nUndersøgelsen er så ny, at Jon Wegener og Anders Myszak endnu ikke har fået forvaltningernes reaktion på rapporten. Men arbejdet stopper ikke med pilotundersøgelsen, Cogency vil arbejde videre med tillidsdagsordenen i kommunen. De ønsker på den måde at påvirke incitamenter, koordinering, ledelseskultur, udvikling af best practise etc.\n”Vi anbefaler at medvirke i et overordnet tillidsarbejde, så der kommer en fælles definition at arbejde ud fra. Ved at medvirke i den overordnede koordination, bliver vi en modvægt til særinteresser, for der er mange visionære derinde. Og det er væsentligt for tillidsdagsordenens succes et det ikke er alt for forskelligt, det de vil, og hvis de kan lære af hinandens erfaringer. Vi tænker bl.a. et eksperimentarium i Socialforvaltningen”, siger Jon Wegener og tilføjer:\n”Helt grundlæggende er det at ændre incitamenterne i forvaltningerne og at skaffe sig et redskab til at beregne omkostninger. Det er ikke kun de timemæssige omkostninger, der skal beregnes, men også de psykologiske omkostninger.”\nI rapporten er der afbilledet en tillidsspiral, som dels illustrerer at tillid er en proces, dels viser at det er hos de mennesker som har mest magt i en organisation at tilliden skal starte. I Københavns Kommune er det politikerne. Tilliden skal derefter forplante sig nedefter.\n”Hvis de som har borgerkontakt oplever tillid, så vil borgerne også opleve tillid og vise det ved at stemme på politikerne. Der sker et loop tilbage til politikerne.”\nFra Rapp orten Tillid i Københavns Kommune:\nKøbenhavns Kommune holdt en tillidskonference på\nRådhuset i november. Et spørgeskema blev udfyldt af\n118 tilfældigt udvalgte deltagere. Svarene samlede sig\ni en række temaer, blandt dem var: opgør med nulfejlskulturen, respekt for faglighed, mindre kontrol og dokumentation, bedre ledelse, bedre dialog, fokus på kerneopgaven, væk fra syndebukkultur – og tillid.\n• Parallelle virkeligheder og forskellige sprog i\nforvaltning og institutioner\n• Oplevelsen af manglende respekt for faglighed\n• Opfattelsen af forvaltningen som kontrolinstans\nog ikke en samarbejdspartner\n• Manglende opbakning fra forvaltningsledere\ngiver utrygge institutionsledere\n• Mindsket dokumentation\n• Bedre koordination af styring og dokumentation\n• Cost-benefit vurdering af tiltag\n• Tillidsfundament og ledelseskompetencer\n• Identifikation af best practise og dannelse af\n• Overordnet koordination\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/8168 Loadtid: 0.052 sek.


Du er her: icrofs.dk Forskning Dansk forskning Organic RDD 2 RobustFish\n– nye muligheder for vækst og større robusthed i økologisk akvakultur\nRobustFish ville styrke udviklingen af økologisk ørredproduktion i Danmark. Ifølge EU-regelsættet for økologisk akvakultur skulle den økologiske fiskeproduktion udelukkende være baseret på økologisk yngel fra 2016. Da medicinbehandling af økologisk ørred er uønsket og kun er tilladt i stærkt begrænset omfang, er ynglens robusthed over for bl.a. den alvorligste yngelsygdom i dansk ørredopdræt, YDS (”yngeldødeligheds-syndrom”), meget vigtig.\nYnglens robusthed blev målt i forhold til ynglens adfærd og performance under opvæksten. Indholdet af specifikke essentielle Ω-3 fedtsyrer i foderet til ynglen er vigtig for fiskens vækst, sundhed og velfærd, herunder robusthed over for stress. Dette blev undersøgt ved stress-tests samt challenge tests over for YDS. Endvidere blev effekten af vandbehandling med godkendte hjælpestoffer i økologisk opdræt i forhold til velfærden belyst.\nRobustFish havde et mål om skabe vækst - baseret på økologiske principper og i en balance mellem miljø, etik og økonomi, men indsatsen skulle tillige styrke den konventionelle ørredproduktion ved lavere forekomst af YDS, reduceret sygdomsbehandling og lavere miljøpåvirkning. RobustFish ønskede også bidrage med vigtig viden om markedsforhold og forbrugerkendskab, herunder effekten af øget produktion på pris- og konkurrencevilkår. En kortlægning af eksisterende typer af økologiske akvakulturprodukter i Europa skulle danne afsæt for produktudvikling og øget afsætning.\nProjektet løb fra 01-04-2014 til 31-12-2017.\nSelektering af fiskeyngel\nDe fisk, der først svømmer op og søger føde, har fra naturens side allerede et forspring i kampen for at overleve. RobustFish’ undersøgelser viser da også, at yngel med tidlig fødesøgningsadfærd har en tendens til at være mere robuste over for de anvendte stresspåvirkninger, som de udsættes for - dog ikke over for yngeldødelighedssyndromet (YDS). Ikke desto mindre er det relevant at udnytte den større robusthed af yngel med tidlig fødesøgningsadfærd.\nDa udbrud af YDS typisk ses i månederne efter første fødeindtagelse, har RobustFish undersøgt, om fodertypen har indflydelse på fiskenes evne til at modstå YDS. Projektet fandt, at udskiftning af marine proteinkilder med vegetabilske kilder (kun 10% procent fiskemel i diæterne) har en negativ effekt på foderindtag, vækst og dødelighed i regnbueørredyngel og derfor ikke kan udelukkes at påvirke fiskenes modstandygtighed over for sygdomme, herunder YDS. Derfor anbefaler RobustFish, at man, i hvert fald til yngel, skal være varsom med at udskifte en større andel af fiskemel med vegetabilske kilder, dvs. ud over den maksimale grænse på 60 % økologiske vegetabilier. RobustFish fandt desuden, at ørreder tilsyneladende kan syntetisere essentielle langkædede fedtsyrer til HUFA , hvilket betyder, at fiskene tilsyneladende ikke er helt afhængige af tilførsel af de langkædede omega-3 fedtsyrer fra marine olier.\nMiljøvenlige desinfektionsmidler til gavn for fisken, dambrugeren og vandmiljøet\nI økologisk fiskeproduktion er det tilladt at anvende de to letnedbrydelige, desinficerende produkter brintoverilte og pereddikesyre. Ved nedbrydningen af brintoverilte frigives ilt, mens pereddikesyre nedbrydes til vand og kuldioxid. Forskellige former for vandbehandling er blevet udviklet og afprøvet i RobustFish. På nogle anlæg har desinfektionsmidlet været tilsat som stød-dosering i de enkelte damme, andre steder som drypvis tilsætning af desinfektionsmidlet over et par timer, mens kontinuerlig dosering over længere perioder også har vist sig velegnet. Hos dambrugerne er det vigtig at få indkørt lette og praktiske rutiner, der kan udføres i hverdagen uden væsentlig ekstra tidsforbrug. På baggrund af RobustFish’ cases og rådgivning på en række dambrug er dambrugerne blevet fortrolige med den ”grønne” vandbehandling, ligesom fiskene tilsyneladende tilpasser sig de grønne hjælpestoffer.\nØkologisk fiskeopdræt er en god investering\nRobustfish finder, at prisgevinsten opnået på økologisk ørred og laks kan fastholdes, når udbuddet af økologiske fisk stiger. Desuden viser projektet, at der er gode muligheder for at opretholde en merpris på økologiske ørreder, p.t. på ca. 30 %. Den økonomiske gevinst ved omlægning er således høj. Forbrugerinterviews viser, at en del forbrugere har en negativ opfattelse af fiskeopdræt og sidestiller en sådan produktion med det industrialiserede landbrug - og som en modsætning til fangst af vilde fisk i havet. Forbrugerne har et lavt kendskab til reglerne for økologisk fiskeopdræt. Ofte blandes økologimærket sammen med miljøcertificeringerne MSC og ASC. Således viser projektet, at der er et behov for målrettet formidling og en oplysningskampagne, der kan øge forbrugernes bevidsthed om, hvad økologisk produceret fisk egentlig er for en størrelse.\nResultaternes betydning - implementering i praksis\nDen økologiske efterspørgsel er stigende, og sektoren er i vækst. Danmark er på nuværende tidspunkt én af verdens største producenter af økologisk ørred og kunne potentielt opnå en større eksport til de øvrige EU-lande, hvor efterspørgslen på økologisk fisk også stiger. Desuden giver projektet viden om, at prisgevinsten holder, selvom udbyttet stiger; et incitament i forhold til omstilling til økologisk produktion. Afdækningen af forbrugernes kendskab til økologisk fisk peger på, at branchen bør søsætte en målrettet forbrugeroplysningskampagne om, hvad økologisk fiskeproduktion indebærer, og hvordan øko-mærket adskiller sig fra miljømærkerne MSC og ASC. Sidst, men ikke mindst har projektets casearbejde og vejledning på økologiske dambrug bevirket, at dambrugerne (og fiskene) er blevet mere fortrolige med de grønne hjælpestoffer.\nDen økologiske ørredproduktion er ikke kun udsat for truslen om yngelsygdommen YDS, men er også kritisk udfordret på grund af relativt mange hud/gælle infektioner forårsaget af forskellige patogener, som kan være dødelig for yngel og mindre fisk. Endvidere forårsager en såkaldt ny Rickettsia-lignende bakterie den såkaldte rødpletsyge (RMS), som medfører nedklassificering eller kassering af op mod 30% af fiskene ved slagtning. For at sikre produktionen af økologisk ørred i Danmark er der behov for forebyggelse samt behandling af disse sygdomme, og der er også behov for at styrke grundlaget for en større produktion af robuste, økologiske fisk. Den økologiske fiskeproduktion har stadig behov for at optimere driften med henblik på dels at sikre en bedre og mere stabil vandkvalitet og derved reducere brugen af hjælpestoffer, dels at sikre fiskevelfærden, herunder også med fokus sat på vandcirkulation, beluftning, overdækning mm\nAfsluttende publikation om RobustFish\nOpstartsfolder om RobustFish\nSe samtlige publikationer i Organic Eprints\nOplæg fra statusmøde\nDen 15. marts 2016 afholdte RDD 2-projekterne statusmøde med deltagelse af ICROFS Programkomité, med fokus på formidling og anvendelse af resultater.\nSe RobustFish' oplæg\nØrredæg under udklækning.\nVilly J. Larsen, Dansk Akvakultur\n101116 / i31


Brug foråret til at planlægge din sommerhave – Overfloden.dk\nBy overfloden.dk december 30, 2020 278 views\nSå planter og blomster\nKrukker eller bede\nGennemgå dit haveværktøj\nDe fleste haveelskere går ofte om vinteren og foråret og kan næsten ikke vente på at det bliver tid til at komme ud i haven igen. Heldigvis er der mange ting man kan foretage sig i den langevente tid. En af den er at planlægge haven, så du ved hvad du skal have lavet i løbet af sommeren.\nGå sidste års have igennem. Hvad fungerede og hvad var mindre godt. Det der ikke fungerede kan du jo med fordel kaste dig også til sommer. Det kan også være at du vil have en Flagstang i haven. Hvor skal den stå i haven.\nNår du har planlagt din have, er det tid til at så planter og blomster, så du er klar til at sætte dem ud i haven, når det ikke længere er for koldt så de dør. Der kan bruges mange dejlige timer med at undersøge hvad der er af frø på internettet eller du kan se om du kan bytte dig til nogle. Facebook er f.eks. et fantastisk sted at læse, lære og bytte frø.\nDe små planter vil snart ende med at fylde vindueskarmene og alle flader i huset og vil hurtig skabe en forventningsfuld stemning.\nAt have en have med mange bede kan være meget tidskrævende og været hårdt for ryggen. Et alternativ eller tilskud til nuværende bede kan være krukker. De er nemmere at holde, da der ofte ikke kommer ukrudt i krukkerne og de kan være nemmere at lue i, da man ikke skal bukke sig så langt ned.\nHusk at købe krukker der er frostsikre, så du ikke skal bruge tid og kræfter på at slæbe krukkerne ind i sikkerhed om efteråret og ud igen om sommeren. Det er dog uanset en god ide at tømme krukkerne for jord og benytte nyt og frisk om sommeren.\nHusk at vente med at plante indtil nætterne er frostfrie, med mindre du er sikker på, at de blomster du sætter ud godt kan tåle frost.\nEt andet område som du kan kaste dig over er dit haveværktøj. Gennemgå dem og smid dem ud der er gået i stykker og får ordnet resten så det er klar til foråret når du igen kan komme i haven. Det kan også være at du mangler noget som du så med fordel kan indkøbe nu. Ofte kan man være heldig at finde haveværktøj billigt udenfor sæsonen.


Alt om Brittas utrolige dobbeltliv – Ekstra Bladet\nChefen så en loyal medarbejder. Kongehuset så en trofast kontorfunktionær. Ødegård-naboerne en forfatter, og i Sydafrika fremstod danskeren som en rig enke takket være sin afdøde mand. Politiet derimod mener, at de vil stå over for en kynisk svindler, når de engang fanger hende - få hele historien og alle Ekstra Bladets afsløringer her\nBritta Nielsen er sigtet for at have svindlet Socialstyrelsen for 111 millioner kroner. Hvis sigtelsen holder stik, så har den 64-årige kvinde levet et dobbeltliv. Foto: Ekstra Bladet\nHvidovrevej er den billigste gade at havne på i brætspillet Matador, og her boede Anna Britta Troelsgaard Nielsen, inden hun gik under jorden.\nSå det burde ikke være terminen, der ifølge sigtelsen fik den 64-årige kvinde til at svindle for 111 millioner.\nGode råd: Sådan får du billigst benzin\nGenopstår: Har tidligere inspireret til virkelige mord


Larry Altons artikler om Martech Zone |\nArtikler af Larry Alton\nLarry er en uafhængig forretningskonsulent med speciale i trends i sociale medier, forretning og iværksætteri. Følg ham på Twitter og LinkedIn.\nOnline virksomheder skal skifte markedsføring for at holde sig foran\nFredag november 8, 2013 Larry Alton\nDer er ingen tvivl om, at internettet har ændret sig dramatisk gennem årene, og det gælder også for, hvordan virksomheder også markedsfører deres online forretning. Enhver virksomhedsejer behøver kun at se på antallet af ændringer, som Google har foretaget i sin søgealgoritme for at få en grundlæggende forståelse af, hvordan internetmarkedsføringsteknikker har ændret sig over tid. Virksomheder, der driver forretning på Internettet, skal dreje deres marketingstrategier, hver gang der er et skift\nHvorfor Medium.com er kritisk for din marketingstrategi\nMandag oktober 7, 2013 Onsdag december 17, 2014 Larry Alton\nDe bedste værktøjer til online markedsføring ændrer sig konstant. For at holde trit med tiden er du nødt til at holde øret til jorden for at hente de nyeste og mest effektive værktøjer til målgruppebygning og trafikomdannelse. SEO-bloggingstrategier understreger vigtigheden af "hvid hat" -indhold og deling, så du kan udnytte forretningsblogs, autoritetswebsteder og Twitter til at opbygge dit digitale omdømme. Web-appen Medium genereres i øjeblikket\nBevis peger på en sammenhæng mellem SERP-rangordning og webhost\nFredag, oktober 4, 2013 Larry Alton\nI slutningen af august forklarede Matt Cutts, at Google ser på webstedshastighed som en faktor, hvor et websted vises på søgeresultatsiden. I sin Webmaster-hjælpevideo sagde han: “Hvis dit websted virkelig, er meget langsomt, har vi sagt, at vi bruger sidehastighed i vores placeringer. Og så er alle tingene lige, ja, et websted kan placere sig lavere. ”Nu har vi en tendens til ikke at tale om ting i termer\nWebsteder er stadig en levedygtig kilde til passiv indkomst\nTorsdag september 19, 2013 Onsdag december 17, 2014 Larry Alton\nHvis du skulle tro på alt, hvad du læser, ville det være en tabt sag at starte et websted for at tjene passiv indkomst i disse dage. De, der har certificeret dødsattesten, bebrejder den overvældende konkurrence og Google-opdateringer som grunde til, at traditionel passiv indkomst gennem tilknyttet marketing ikke længere er en levedygtig kilde til at tjene penge. Imidlertid synes ikke alle at have modtaget notatet. Faktisk er der stadig mange mennesker på nettet, der\nGæsteblogging - Du gør det forkert\nMandag, August 26, 2013 Mandag, August 26, 2013 Larry Alton\nPå et tidspunkt styrede backlinks verdenen af søgemaskineoptimering. Når et websteds kvalitet blev målt i form af PageRank, gav backlinks de meget efterspurgte stemmer, der kørte denne metric. Men efterhånden som Googles algoritme modnet, kunne en websides placering ikke længere kun hvile på antallet af links, der peger tilbage på den. Kvaliteten af webstedet, der er vært for det link, begyndte at bære mere vægt end det store antal links et websted


Temmelig mange online webshops frembyder i øjeblikket diverse fragttyper. En der er meget anvendt er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, hvor du kan afhente varerne når det passer dig bedst. Leveringsmetoden er nemlig vældig let gængelig, samt mange gange ligeledes den prisbilligste leveringsmulighed ved køb af .\nDu burde alternativt beslutte dig for at få varerne sendt hjem til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Løsningen bliver beklageligvis en tand mere pebret, men endda ualmindeligt fremkommelig. Den mindst kostelige leveringsversion kan ikke modsiges at være at hente varerne selv, men den løsning beroer på at du er lige ved internet forhandlerens tilholdssted.\nAntal dages levering på er naturligvis vældig betydningsfuld hvis du absolut skal bruge pakken om et øjeblik, så herved er det jo essentielt at vi dobbelttjekker den anslåede leveringsdato ved det respektive produkt.\nStørstedelen af e-shops tilbyder levering på næstkommende hverdag på mange varer, eksempelvis , men det stiller krav om at ordren gennemføres forud for et aftalt tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få varen klargjort inden lagerpersonalet får fri.\nEn række e-firmaer tilbyder fragt uden beregning, men typisk under forudsætning af at man aftager for en fastsat pris. I øvrigt kunne du udse dig den mest betalelige form for fragt, der tit – uden hensyn til om man bor tæt på Køge, Aabenraa eller Støvring – vil blive at få dem til at bringe dine varer til et udleveringssted.\nDet er i dag særligt let for købere at lave prissammenligning på diverse online firmaer, og på grund af dette har en hel del internet outlets ikke kunne lade være med at reducere udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og yderligere også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange præstere gratis fragt.\nDerfor kan det trods alt være smart at tjekke diverse webbutikker efter udsalg på forud for at du placerer ordren, sådan at du er skudsikker på at skaffe sig den prisbilligste pris.\nMan må alligevel være omhyggelig med, at ifald en webbutik markedsfører produkter til en udsalgspris der virker besynderligt beskeden, så er det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uoprigtig e-forhandler. Bestillinger med kort er trods alt en del af en retningslinje, hvilket redder dig overfor svindlende e-forhandlere.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du bruge et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, såfremt du har til hensigt at godtgøre regningen over flere uger.\nFør nogen shopper på en shop kan man for at være sikker få overblik over e-shoppens vilkår, det er dog bare ikke særlig sjovt.\nEn anden løsning er at bemærke hvorvidt internet forhandleren er godkendt af e-mærket, eftersom det skulle være et fingerpeg om at e-firmaet lever op til de officielle regler, udover at webshoppen en gang i mellem ses til af specialister der forstår de gældende love. Dette er en god genvej til at få hjælp, for så vidt du får udfordringer med din shopping.\nDertil anbefaler vi at køber er på vagt for de mest aktuelle betingelser der gælder for ordren, som eksempelvis hvilken returpolitik netshoppen bruger. Derfor er det samtidig relevant, at man til enhver tid bevarer sin kvitteringsmail, så man altid kan bevise sin shopping af , om du er kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder egentlig solide chancer for at kigge på forskellige forhenværende brugeres betragtninger og derved tilråder vi, at du gennemgår online virksomhedens anmeldelser af forinden du lægger din bestilling.\nFacebook tilbyder dig for øvrigt fuldkommen fornemme chancer for at få indblik i online webshoppens kundefokus. Desuden møder vi nogle online firmaer hvor kunder kan registrere en omtale af deres køb, som tillige burde bruges til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side er reklamefinansieret. Vi hjælper et hav af webbutikker idet vi introducerer virksomhedernes produkter, og høster provision hvis en af de besøgende på vores hjemmeside foretager et køb.\nOplysninger omkring tilbud og internet foretagender vedligeholdes ofte, men der gives ikke garantier imod modifikationer der er udført efter at vi sidste gang opdaterede websitets informationer.


Omregn µg/ml til g/cm³ (Mikrogram per Milliliter til Gram per Kubikcentimeter)\nµg/ml to g/cm³\nMikrogram per Milliliter to Gram per Kubikcentimeter\nHvor mange Gram per Kubikcentimeter går der på 1 Mikrogram per Milliliter?\n1 Mikrogram per Milliliter [µg/ml] = 0,000 001 Gram per Kubikcentimeter [g/cm³] - Måleenheds-regner, hvormed du bl.a. kan omregne Mikrogram per Milliliter til Gram per Kubikcentimeter.\nOmregn Mikrogram per Milliliter til Gram per Kubikcentimeter (µg/ml til g/cm³):\nTil slut skal du vælge den enhed, som værdien skal konverteres til, i dette tilfælde 'Gram per Kubikcentimeter [g/cm³]'.\nVed denne regnemaskine er det muligt at indtaste den værdi, der skal omregnes, sammen med den originale måleenhed, f.eks. '346 Mikrogram per Milliliter'. Når man gør det, kan man enten bruge enhedens fulde navn eller en forkortelse af detf.eks. enten 'Mikrogram per Milliliter' eller 'µg/ml'. Derefter bestemmer regnemaskinen kategorien af den måleenhed, der skal omregnes, i dette tilfælde 'Massefylde'. Herefter omregner regnemaskinen den indtastede værdi i alle de relevante enheder, som den kender. I den resulterende liste kan du være sikker på også at finde den omregning, som du oprindeligt søgte. Alternativt kan den værdi, der skal omregnes, indtastes som følger: '64 µg/ml til g/cm3' eller '68 µg/ml to g/cm3' eller '91 Mikrogram per Milliliter -> Gram per Kubikcentimeter' eller '11 µg/ml = g/cm3' eller '64 Mikrogram per Milliliter til g/cm3' eller '88 µg/ml til Gram per Kubikcentimeter' eller '21 Mikrogram per Milliliter to Gram per Kubikcentimeter'. For dette alternativ finder regnemaskinen også straks ud af, hvilken enhed den originale værdi specifikt skal omregnes til. Uanset hvilken af disse muligheder man bruger, sparer regnemaskinen en for den besværlige søgning efter de relevante lister i lange selektionslister med utallige kategorier og understøttede enheder. Alt dette har regnemaskinen gjort for os, og arbejdet er gjort i brøkdele af sekunder.\nRegnemaskinen gør det derudover muligt at bruge matematiske udtryk. Som et resultat er det ikke kun tal, der kan regnes ud, som f.eks. '(83 * 4) µg/ml'. Også forskellige måleenheder kan parres direkte med hinanden i omregningen. Det kan f.eks. se sådan ud: '346 Mikrogram per Milliliter + 1038 Gram per Kubikcentimeter' eller '14mm x 39cm x 93dm = ? cm^3'. De på denne måde kombinerede måleenheder skal selvfølgelig passe sammen og give mening i den pågældende kombination.


Arbejdspladsvurdering (APV) | Projekthuset Lebeck\nArbejdspladsvurdering (APV) – men hvordan?\nMange virksomheder der får besøg af Arbejdstilsynet får et påbud for manglende arbejdspladsvurdering. APV er ofte en af de store opgaver for arbejdsmiljøorganisationen, da det kræver stor forberedelse og opfølgning og ofte oplever medarbejderne at de skal udfylde et langt spørgeskema, men at der ikke bliver gjort noget ved de problemstillinger der kommer frem.\nSom Arbejdsmiljøorganisation er det jeres ansvar at få belyst problemstillingerne, finde årsagen, evt. inddrage sygefravær, implementere løsninger samt at efterprøve om tiltagene virker.\nHar I medarbejdere som pga. handicap eller andre vanskeligheder, har svært at læse og forstå spørgsmålene? Forhold som sprog, kulturelle forskelle, læse-skrive-tal vanskeligheder, manglende IT kendskab m.m. kan være faktorer som kan være med til at afgøre om I får et brugbart og retvisende billede af resultatet.\nSkal APV være skriftlig eller mundtlig? Det er op til virksomheden at afgøre. Overvej hvilke fordele og ulemper der er ved de 2 metoder. Konklusionen skal dog være skriftlig og kunne fremvises til organisationen og Arbejdstilsynet.\nAnonymt, afdelingopdelt eller med navn\nI skal tage stilling til om APV´en skal være anonym, med navn eller evt. afdelings opdelt. Det er op til den enkelte virksomhed at bestemme det, men tag højde for om svarene i en anonym besvarelse kan bruges til efterfølgende bearbejdning, hvis problemstillingen ikke kan placeres.\nAPV´en skal udføres min. hvert 3. år eller hvis der sker større/væsentlige ændringer i f.eks. processer, nye maskiner, omrokeringer m.m.\nDet kan dog være hensigtsmæssigt løbende at afholde “mini” APV til f.eks. personalemøder, tavlemøder osv. for at sikre at forskellige problemstillinger kommer frem i tide og at de bliver løst hurtigst muligt.


Find Traktorer på DBA - køb og salg af nyt og brugt\nMarkredskaber og landbrugsmaskiner (377)\nHavemaskiner og -redskaber (1247)\nLegetøj og spil (786)\nAndet legetøj (403)\nLegetøjsbiler og tilbehør (220)\nArbejdsredskaber og maskiner (185)\nAndre motorcykler (55)\n0-1.999 kr. (2238)\nSeneste 2 uger (1421)\nAlle dage (3990)\nKun billedannoncer (3960)\nAlle annoncer (3990)\n17. maj 114.800 kr.\nI dag 46.996 kr.\nDFU-160 Stennedlægningsfræser til traktor 30-50hk, arbejdsbredde 155cm, inkl Pto\nSkovningsmaskine, Justerbar 3 punktsfæste . Arbejdsbredde : 155cm - Vægt 350 kg - egnet til traktorer med 30-50hk. Velegnet til arbejde på marker og i store haver . Standardudstyr : Robust støbejernsgearkasse - 540 omdr./min. Side skids Side kædedrev Automatisk strammer Cage-rulle Hver flæns har 4 knive, totalt 32 knive Universel trepunktsfæste Kat. I og II CE-godkendt 2 års garanti Skiftet ( 120 mm ) i trepunktsfæstet er mekanisk og manuelt og kræver ej brug af håndtag . Inkl i... Se hele annoncen\nI dag 19.717 kr.\nLevio Velfungerende elhund BT\nEl palleløftere, Levio Velfungerende elhund, Pris inkl. moms: 9875 BT Levio el-palleløfter der fungerer som den skal. Den er med indbygget lader, så det er bare at tage fat i ledningen og sætte den i stikkontakten så er den klar til næste dag. Se altid over 100 traktorer til salg på vores webside limas.dk Lintrup Maskinhandel Se hele annoncen\nI dag 2.752 kr.\nHavetraktor, Mcculloch, Super fin havetraktor starter uden problemer men ville ikke køre frem når den sættes i gear og jeg kan ikke lave den selv og derfor ved jeg heller ikke hvorfor den ikke vil men er sikkert nemt for dig som kan Se hele annoncen\nRolly Toys Farmtrac New Holland med lufthjul og frontlæsser\nRolly Toys Farmtrac New Holland med lufthjul og fr, Traktor og Vogne > Traktor Fra 3 - 10 År, Denne store model New Holland har lufthjul og frontlæsser. Sædet kan justeres så det passer belængden. Den er klargjort til monterint af ekstra udstyr foran. Motorhjelm kan åbnes. Mål 142 53 81 cm, Vægt 16,4 kg Leveringstid 7 - 10 dage. Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Anhænger rollyTanker JD, Traktor og Vogne > Anhænger 3 år, Smart tanker til vand fra John Deere. Så kan børnene hjælpe med at vande blomsterne. Passer til traktor 3 år Med vand sprøjte Mål 98 44 62 cm Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Lufthjul 4 stk., Traktor og Vogne > Diverse, alle Rolly Toys junior og Farmtrac pedaltraktorer. 2 stk lufthjul i størrelsen 325x110 2 stk lufthjul i størrelsen 260x95 Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Mercedes Benz Med Frontskovl\nRolly Toys Mercedes Benz Med Frontskovl, Traktor og Vogne > Traktor Fra 3 - 10 År, smart og kraftig traktor fra MB. Vi snakker om meget høj kvalitet, som vil holde i generationer. Frontskovl 2 gear samt bremse Justerbar sæde Mål 149 51 66 cm Leveringstid 7 - 10 dage. Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Minitrac Dumper, Traktor og Vogne > Gå Traktor Fra 1 År, Rolly Toys Dumper med front der kan vippe. Super smart model til de mindste der vil hjælpe til. Monteret mål cm: 93 x 44 x 52 Alder: Fra 1 år Levering: 7 - 10 dage Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Anhænger Tromle\nRolly Toys Anhænger Tromle, Traktor og Vogne > Anhænger 3 år, Når du har været ude og plove, så kan du jo tromle bagefter. Passer til traktor 3 år Mål 52 56 25 cm Leveringstid 7 - 10 dage Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Anhænger rollyVacumax\nRolly Toys Anhænger rollyVacumax, Traktor og Vogne > Anhænger 3 år, Smart tanker til vand i en mindre str, så den ikke vejer så meget som de andre. Så kan børnene hjælpe med at vande blomsterne. Passer til traktor 3 år Med vand sprøjte Mål 75 44 43 cm Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen\nRolly Toys Gåtraktor rollyMinitrac CLAAS XERION\nRolly Toys Gåtraktor rollyMinitrac CLAAS XERION, Traktor og Vogne > Gå Traktor Fra 1 År, Horn: JA Mål 61 30 41 cm Leveringstid 7 - 10 dage Vil du se mere om denne vare, så tryk på: Gå til varen - ude til højre. Se hele annoncen


pBone Mini plast trækbasun, blå hos Gear4Music.com\nkr. 894 NORMAL PRIS kr. 1.381 (Moms inkluderet @ 25%)\nSlog i Eb!\nRevolutionære pBone er nu tilgængelig i denne Mini version, slog i Eb! Rettet mod begynderen messing spillere, der ønsker at lære den alt basun, den pBone Mini i blå er utrolig let og slidstærk og dens særlige mundstykket gør det nemt for den eventuelle Basunisten.\nProdukt Ref: 34496\nKlik her for at købe pBone Mini plast trækbasun, blå og dit valgte tilbehør\nI de seneste to år en ung design kandidat har været arbejdet på at dreje hans dream til virkelighed og pBone er et spændende resultat. pBone er verdens første plastik Basun! Revolutionære pBone bringer en moderne twist på den traditionelle Basun! Dens plast build, farverigt design og letvægtskonstruktion virkelig gør basunen tilgængelig for alle.\nDen plast, der ikke kun øger en tiltalende æstetiske element med valget af farver fange folks øjne, men det er også mindst 30 lettere end en traditionel basun, hvilket gør det perfekt til yngre spillere, eller dem, der har brug for at transportere deres instrument nemt. Mindre greb størrelse og vægt af det pBone Mini, det er meget lettere for mindre aktører til at administrere. Det er også meget holdbare med glas fibre slide og klokke holder til strenge tests.\nFarvede dele: ABS (fås i Blue og rød)\nMundstykke: pBone\tMini


Anmeldelse af Forræderens børn - Leif Davidsen | Titlen.dk\n’Forræderens børn’ hægter sig på forgængeren ’ Djævlen i hullet’, hvor vi følger halvsøskendeparret Laila, der såmænd i det daglige driver en campingplads i Bogense sammen med sin åh så almindelige mand Anders – og Tor, der har en turbulent fortid som russisk elitesoldat og nu bor i en lille by ved bredden af Volga sammen med sin russiske mor. Det umage søskendepar har nu for kort tid siden mistet deres fælles danske far, der allerede da Laila var en ganske ung pige pludseligt hoppede af, blev spion for Rusland giftede sig og fik sønnen Tor, Lailas halvbror.\nIgen har Leif Davidsen ladet sig inspirere af virkelige og aktuelle hændelser, nemlig det voldsomme mordforsøg i foråret 2018 i England på den tidligere russiske dobbeltagent Sergei Skripal og hans datter, hvor de kun med det yderste af neglene overlevede et attentat med nervegiften Novichok.\n’Forræderens børn’ kickstarter netop med, at en russer bosiddende i Ringkøbing myrdes med denne nervegift, mens hans datter, der er på besøg fra London hos faderen med nød og næppe slipper levende fra attentatet.\nBørnene af den danske dobbeltagent, som titlen referer til, lokkes af den russiske efterretningstjeneste til at bistå med at finde ud af, hvem der egentlig står bag giftmordet, og det bliver en farefuld færd, som bringer halvsøskendeparret til Italien, hvor de kommer i dramatisk nærkontakt med rivaliserende russiske efterretningstjenester, ligesom de også ryger ud i voldsomme problemer, da de kommer til at træde den russiske paramilitære gruppe Wagner – en pendant til den amerikanske private hær Blackwater, der opererede anonymt for den amerikanske regering i Irak – over tæerne i livsfarlig grad.\nLeif Davidsen er fænomenalt dygtig til at udnytte den politiske virkeligheds nærmest groteske tildragelser til at skabe nogle brandspændende historier, og jeg elsker den efterhånden snart halvgamle knark for hans fantastiske historier – uanset om de foregår på Balkan, i Spanien, i Cuba eller i det sammenfaldne Sovjet.\nJeg har læst samtlige hans romaner – helt tilbage fra ’Uhellige alliancer’ fra 1984, og de holder alle flyvehøjde, også selv om de varierer i tema og geografi. Jeg er stadig meget begejstret for ’Lime’s billede’ fra 1998, men også ’På udflugt efter Hemingway’ fra 2008 står frisk i erindring hos mig som storslåede og fængende romaner, så har du ikke læst så meget af Davidsen, så er det bare at komme i gang med det store og generøse udbud, som han stiller til rådighed.\nEn gratis sidegevinst er Davidsens skarpe pen, et flot sprog, nogle præcise og underholdende skildringer af de politiske og geografiske miljøer, som handlingerne udspiller sig i – og så selvfølgelig hans undertiden underspillede sarkasme, når han qua sin fortid som journalist og udenrigskorrespondent for DR spidder nogle af de studieværter som vi nu om dage ser i TV med stramtsiddende habitter og blanke spidse italienske sko. En nyhedsformidler er ikke længere en nyhedsoplæser – nu er det en såkaldt studievært, som står op og signalerer overskud og troværdigt overblik….. Om det er Kåre Quist eller Poul Erik Skammelsen, han hentyder til, er vel sagtens ligegyldigt, for de er vel på en eller anden måde to alen ud af et stykke.\nJeg plejer her på siden at belønne krimier med fart og tempo samt mange og voldsomme mord med pænt mange stjerner, når det hele lykkes, og det vil jeg fortsat gøre. Men jeg er og bliver fan af Leif Davidsen og hans spændende fiktive skildringer af kendte politiske brændpunkter, så jeg kan sagtens leve med, at hans romaner ikke er så actionprægede. De har så meget andet at byde på, som rigeligt overgår de der ’fast and furious’-krimier, som jeg altså ellers er godt tilpas med.\nLeif Davidsen skal selvfølgelig have fuldt hus på skalaen, så for første gang, siden vi gik over til 0-6 skalaen her på siden, er jeg oppe at ringe med 6 stjerner! Det bliver en god sommer for alle jer, der lader jer inspirere til at læse ‘Forræderens børn’.\nOle Hou Tag denne med på din sommerferie Ole Hou Forræderens børn af Leid Davidsen


Tænk hvis jeg var en bank by Øyvind Bordal - Issuu\nINFORMATION TORSDAG 29. NOVEMBER 2012\nRedaktør: Anders Høeg Lammers. I redaktionen: Simon Fancony og Mikkel Marienlund E-mail: debat@information.dk. Telefon: 33 69 60 00. Fax: 33 69 61 10\nKronik: 7.500 enheder inkl. mellemrum. E-mail: kronik@information.dk Læserbreve: 1.000 enheder inkl. mellemrum. E-mail: debat@information.dk\nTænk, hvis jeg opførte mig som en bank Bankerne tager sig fyrsteligt betalt for en risiko, de med største selvfølgelighed vælter over på kunderne og staten. Hvordan mon det ville gå, hvis vi andre begyndte at opføre os på samme vis?\nAf Øyvind Bordal\nupon: 3.766,15 kroner. Stiftelsesprovision: 3.000 kroner. Obligatorisk udleveringsgebyr: 200 kroner. Tinglysning: 12.900 kroner. Omprioriteringsgebyr: 4.575 kroner. Vi sad i et glasbur. Min bankrådgiver smilede, serverede kaﬀe og talte hurtigt. Alle disse ting med mærkelige navne skulle jeg betale. Vi skulle renovere vores hus, og lånet skulle omlægges. Vi var slet ikke begyndt at tale om rente endnu. Det kunne jeg ikke helt forstå. Dum som jeg var, havde jeg tænkt at renten var den margen af fortjeneste, som banken beregnede sig for sit arbejde. Jeg forsøgte at holde hovedet klart. Bankrådgiveren, en sympatisk og glad mand, talte videre og pegede på tal. Der var mange papirer på bordet, rigtig mange, og om lidt skulle jeg skrive under på dem alle. Det var som at blive viklet langsomt ind i et net. Et mørke var ved at sænke sig i mit hoved.\nEt glimt af klarsyn Inden klappen gik endegyldigt ned, nåede jeg, i et glimt af klarsyn, at tænke: Jeg er i al beskedenhed også forretningsdrivende,\nen meget lille en af slagsen, men alligevel – jeg sælger en tjeneste, eller måske snarere en vare. I mit tilfælde er det tekster. Nogen, et eller andet medie, publicerer disse tekster. De har en pris, medmindre jeg giver dem væk, hvad der sker en sjælden gang. Denne pris er baseret på, hvad markedet vil give, og hvad jeg i øvrigt er nødt til at forlange, hvis min lille virksomhed skal løbe rundt. Denne pris er ét tal, ét beløb. Selv et barn kan forstå det. Det koster så og så mange kroner. Og så er der ikke mere i det. Vil du købe lortet, eller vil du ikke?\nPosteringer! Bankerne udbyder også en tjeneste, en vare – ligesom jeg selv gør. De sælger mig ganske enkelt et lån, som har en pris. Og i denne min krampagtige sidste vision der i glasburet, før jeg opgav alt og blindt signerede den ene traktatlignende dokumentmasse efter den anden, forestillede jeg mig en samtale med en redaktør, en type samtale jeg jævnligt har i mit arbejde. Jeg forestillede mig, hvordan jeg ivrigt viste ham, at købet af denne artikel var omfattet af en lang række betingelser og en endnu længere række omkostninger, såkaldte posteringer, se eksempler øverst i artiklen her. Jeg ville fortælle ham, at han selvfølgelig måtte forstå, at jeg blev tvunget\nDer er ingen risiko for bankfolkene. Kun for kunderne og i sidste instans for staten, som pænt og lydigt må rydde op og betale. Med vores skattepenge. Foto: Voisin/ Phanie\nJeg ﬁk lyst til ❝ at rejse mig op og hælde kold kaﬀe ud over papirerne og brøle: ’Hvorfor er du ikke bare ærlig og fortæller mig, hvad din vare, som jeg jo sidder her for at købe, koster? Hvorfor dette skuespil? Hvorfor skal jeg forføres til at tro, at du gør mig en tjeneste – at jeg så at sige skal vise mig værdig til din tillid, at jeg skal være lykkelig for, at du nu udplyndrer mig’\ntil at sikre mig mod, at han ikke betalte, og at denne risiko også havde en pris – som jeg jo måtte lægge oveni. Jeg måtte også have pant i hans virksomhed, og der var en række juridiske omkostninger forbundet ved det – som han også kom til at betale. Videre blev jeg nødt til at hyre nogen til at kontrollere hans økonomiske validitet, checke hans virksomheds værdi. Det er jo heller ikke billigt, vel? Prisen for selve artiklen var derefter brudt op i nogle løbende omkostninger, som ville blive ved med at påløbe, og som jeg forbeholdt mig retten til at ændre efter forgodtbeﬁndende – medmindre han betalte en merpris. Dertil kom en lang række store og små enkeltposteringer. Jeg var særlig glad for det ord, posteringer. Det ﬁk det til at lyde som noget, der bare skulle ﬂyttes lidt rundt på. En ren formalitet. Jeg ville medbringe tykke bunker med dokumenter, som han skulle signere – tekster, det ville tage hele dage at gennemlæse, og som han derfor med garanti ikke ville læse. For en sikkerheds skyld ville jeg sørge for, at de var formuleret sådan, at hvis han alligevel prøvede, ville han ikke fatte noget som helst.\nArbejdsløs på to minutter Jeg sad der i glasburet med mit papbæger med lunken kaﬀe og smilede lunt ved tanken om, hvor-\ndan jeg ville blive kylet på hoved og røv ud af redaktionen, inden jeg havde nået halvvejs i den tirade, min bankrådgiver nu lirede af sig med sin smilende, lette selvfølgelighed. Redaktøren ville tro, at jeg var sindssyg. Jeg ville aldrig sælge en artikel igen. Jeg ville være færdig, arbejdsløs, på to minutter. Hvis jeg altså opførte mig som en bank.\nFordi den kan Langsomt hævede jeg blikket og vendte tilbage til virkeligheden i glasburet. Det gik op for mig, at jeg deltog i et skuespil, en tragedie i tre akter, hvor udfaldet var givet på forhånd – indskrevet i manuskriptet. Jeg sad der og blev ganske enkelt pumpet tør for penge, økonomisk røvrendt i et omfang så guderne må sig forbarme. Og årsagen var den simple, at banken var den store, og jeg den lille. Jeg havde ikke noget andet sted at gå hen. Vil du have et hus? Vil du renovere det? O.k., signér her. Og her. Og her. Hvorfor opfører banken sig sådan? Fordi den kan. Banken havde i forvejen, via kreditforeningen, pant i vores hus, med en passende margen for det tilfælde, at værdien skulle falde. Deres risiko var formentlig lig nul. Jeg ﬁk lyst til at rejse mig op og hælde kold kaﬀe ud over papirerne og brøle: »Hvorfor er du ikke bare ærlig og fortæller mig, hvad din vare, som jeg jo sidder her for at købe, koster? Hvorfor\nLangt læserbrev: 2.200 enheder inkl. mellemrum. E-mail: debat@information.dk Kommentar: 4.300 enheder inkl. mellemrum. E-mail: debat@information.dk\nMasho viser os bagsiden af international adoption Det internationale adoptionsmarked handler ikke om barmhjertighed. Det handler om udbud, efterspørgsel og manglende kontrol fra nationale myndigheder, både i afgiver- og modtagerland. Og det handler i høj grad om de beløb, som kan tjenes på et marked, hvor efterspørgslen efter børn er umættelig\nAf Heidi Borg Jørgensen dette skuespil? Hvorfor skal jeg forføres til at tro, at du gør mig en tjeneste – at jeg så at sige skal vise mig værdig til din tillid, at jeg skal være lykkelig for, at du nu udplyndrer mig under dække af et stormvejr af kompleksitet og endda gør det med et bredere, mere svedigt smil end en arabisk souvenirsælger?«\nI’m all yours Men jeg var gammel nok til at forstå, at min bankrådgiver ikke havde skabt det system, han repræsenterede. Han var bare en ﬂink og ordentlig mand, som gjorde sit arbejde. Det var jo ikke hans skyld. Og i øvrigt var der ikke noget at gøre – jo, jeg kunne rejse mig og gå ind i en anden bank, længere nede ad gaden. Men de ville sige nøjagtig det samme dér. Så jeg signerede mekanisk det ene papir efter det andet. Sådan. I’m all yours. Jeg kom hjem fra banken med ﬂere kilo papirer, som alle sammen beskrev hvordan jeg selv bar alle forpligtelser og skulle bære al risiko, og desuden hvordan jeg på talrige og fantasifulde måder skulle betale alle de udgifter, som banken mente at have i forbindelse med at sikre sig min fortsatte betaling for ... ja, you know. Kunderne og staten betaler Du kender sikkert følelsen. Resignation, kapitulation. Men det mest nagende, det, der bliver\nhængende, er visheden om, at det ikke bare er dig og mig, der på den måde bliver ﬁnansielt voldtaget. Alle – selv staten – skælver, når bankerne peger på noget, de vil have. Hvis en lille lokalbank i en provinsby trues af konkurs, rydder det forsiderne i ugevis og fremstilles som en national katastrofe. Det koster milliarder – for os, selvfølgelig. Ikke for de ansvarlige i bankens ledelse. De vandrer smilende ud af døren med tasken fuld af bonusser og optioner, millionbeløb de har sikret sig, længe inden nogen af bankens kunder eller aktionærer ﬁk en chance for at dække deres tab. Der er nemlig ingen risiko for bankfolkene. Kun for kunderne og i sidste instans for staten, som pænt og lydigt må rydde op. Og betale. Med vores skattepenge. Der er med andre ord tale om folk, der lever af at tage sig fyrsteligt betalt for en risiko, de med største selvfølgelighed vælter over på andre. Og ingen, ikke engang regeringsmagten, siger noget. For hvad skal de sige? Vi ved jo alle, hvem der er den stærkeste. Som Bob Dylan synger i »Sweetheart like you« fra 1983: »Steal a little and they throw you in jail. Steal a lot and they’ll make you king.« kronik@information.dk Øyvind Bordal er freelancejournalist og tekstforfatter\nokumentaren Adoptionens Pris, som blev vist på TV 2 mandag aften, skildrer adoptionen af Masho og hendes yngre bror Roba fra Etiopien til Danmark. Børnene og begge familier følges sideløbende fra adoptionen, til Masho anbringes på døgninstitution i Danmark, efter at det har vist sig, at familien ikke magter den 4-årige pige. Mashos historie viser os vigtigheden af, at aktører, som har med international adoption at gøre – nationale myndigheder, adoptionsbureauer og adoptanter – tager deres respektive ansvar og pligter meget alvorligt. Hvad enten det drejer sig om postadoptionsservice, opgivelsesproces eller anbringelsesmuligheder, er vi nødt til at sætte højere standarder for os selv og hinanden. At Masho har svært ved at ’tilpasse sig’ er naturligt. International adoption er et traumatiserende indgreb i ethvert barns liv. Nogle børn ’klarer den’, andre gør ikke og skriver sig måske ind i den triste statistik af internationalt adopterede med langt højere tilfælde af psykiatriske diagnoser, behandlinger, selvmord og stof- og alkoholmisbrug.\nManglende rådgivning Der er brug for kvaliﬁceret rådgivning og støtte til adoptivfamilier i Danmark. Adoptanter\nskal kunne se ud over den umiddelbare drøm om en familie. For adoption slutter ikke, når barnet hjemtages. Det er nemlig først her, at eﬀekten af adoption opleves. Børnene kan være traumatiserede og vil kræve ﬂere følelsesmæssige ressourcer af adoptanterne. Det er naturligt, at et barn som har oplevet tab og svigt, har svært ved at indgå nære relationer. At døgninstitutionsanbringelse er det eneste alternativ for Masho, som netop skal lære at indgå nære relationer, er trist. Mangel på rådgivning og støtte er også aktuelt for de etiopiske forældre. I en af scenerne ser vi det etiopiske adoptionsbureau tale med Mashos forældre. Samtalen kan virke som et bevidst forsøg på at nedbryde deres forældreevne og tilliden til, at de kan varetage deres børns interesser. Forældrene skal overbevises om, at adoption er det bedste for deres børn. Ifølge dokumentaren bliver de etiopiske forældre lovet, at de kan se deres børn igen og få nyt fra dem. Denne opgave løftes ikke af DanAdopts samarbejdspartnere, hvilket bl.a. Amnesty har kritiseret. I Haagerkonventionen står endvidere, at den part, der giver tilsagn om opgivelse til adoption, skal være tilpas rådgivet og informeret om eﬀekten af tilsagnet. Om dette praktiseres er tvivlsomt og betyder, at danske adoptionsbureauer som DanAdopt bør vælge deres samarbejdspartnere med større omhu. Men er et liv i relativ materiel velstand i Danmark ikke at foretrække for et liv i Etiopien under alle omstændigheder? Her gælder det, ifølge Haagerkonventionen, at international adoption først må ﬁnde sted, når mulighederne for nationale adoptioner og andre anbringelsesformer er undersøgt og udtømt. International adoption skal være last resort.\nHvad er bedst for Masho? I en sag som Mashos, ville det så ikke være i hendes interesse at opholde sig i sit eget land – enten på en institution eller hos sin familie? Hun giver selv udtryk for, at hun vil tilbage til det sted, hvor hun er født (Haagerkonventionen anfører også, at der under hensyntagen til barnets alder og modenhed skal tages hensyn til barnets ønsker og holdninger). Kan adoptionsbureauer og myndigheder ikke bare erkende deres svigt og f.eks. sende hende tilbage til sin\nfamilie? En hjemsendelse burde jo være en ’mindre tilpasning’ for Masho, i sammenligning med den, vi allerede har forventet af hende. Eller kunne en sådan handling tænkes at skabe grundlag for, at adoptanter kan returnere ’defekte varer’, når de ikke lige lever op til de forventninger, man måtte have skabt? Når de f.eks. ikke lige kan rumme ens eget behov for nær fysisk kontakt eller ikke lige taler og spiser, som man forventede?\nHandel med børn Det internationale adoptionsmarked handler ikke om barmhjertighed. Det handler om udbud, efterspørgsel og manglende kontrol fra nationale myndigheder, både i afgiver- og modtagerland. Og det handler i høj grad om de beløb, som kan tjenes på et marked, hvor efterspørgslen efter børn er umættelig. Det handler om fattigdom, sygdom, adgang til uddannelse og medicin og en grundlæggende global ulighed. Forældreevne måles i velstandens økonomiske termer og måske i mindre grad i evnen til at varetage et barns interesse. Her efterlades forældre i udviklingsstater som de store tabere i forhold til den velstand, danske adoptanter relativt kan præstere. Er man en dårligere forælder, blot fordi man er fattig? Var Mashos forældre i en relativ dårligere situation end andre forældre i lignende situationer i Etiopien? Ville vi selv acceptere at bortadoptere vores børn til Etiopien i det tilfælde, at vi – ligesom Mashos forældre – var fattige og HIV-smittede? Vi må vågne op af drømmen om adoption som et udelukkende velgørenhedsprojekt, der har til formål at redde fattige børn, hvis vi vil fastholde, at Danmark skal praktisere international adoption. På det internationale adoptionsmarked er der aktører, som har store interesser på spil, der ikke altid er kompatible med barnets interesser. Netop derfor er en skærpelse af kravene til aktørerne endnu vigtigere. En erkendelse af dette er nødvendig, før vi kan begynde at tage vores ansvar og pligter alvorligt og leve op til vores løfte om at beskytte børn i internationale adoptioner. debat@information.dk\nTænk hvis jeg var en bank\nKronik om bankernes måde at drive forretning på. Tænk hvis vi andre opførte os på samme måde... Publiceret i Dagbladet Information - kan ogs...


Hun blev selv vist en kæmpe tillid. Nu har hun baseret hele sin ledelsesstil på det | Lederstof\nHelle Østergaard Kristiansen er nomineret til Årets Leder 2021. Foto: Christian Als\nTillid er helt afgørende for mig som leder. Jeg er ikke bange for at tage ansvar, men jeg har også modet til at give det fra mig. Du skal ikke gøre dig fortjent til min tillid; den har du fra dag 1. Det er min erfaring, at medarbejderne motiveres og udvikles, når man viser dem tillid og giver dem ansvar. Det er en vigtig del af virksomhedens kultur, men det er også en stor del af min personlighed.\nJeg sidder selv, hvor jeg gør i dag, fordi der er nogle mennesker, der har vist mig tillid. Det var både modigt og en kæmpe tillidserklæring, da vores ejer Henrik Lind og vores tidligere bestyrelsesformand, Peter Ravn, udnævnte mig til CFO, da vi skulle lave en turn-around, selv om jeg ikke havde nogen erfaring fra en tilsvarende stilling. Henrik Lind udviste også en kæmpe tillid, da han bad mig om at stå for salget af hans livsværk, Danske Commodities, selv om jeg ikke havde nogen erfaring med at sælge en virksomhed. Så jeg ved fra egen erfaring, hvor meget tillid motiverer, og hvor meget det giver dig lyst til at bevise, at du kan leve op til tilliden. Jeg har set talrige eksempler på medarbejdere, der har præsteret over forventning, når man har givet dem tillid.\nTillid er helt afgørende for mig som leder. Jeg er ikke bange for at tage ansvar, men jeg har også modet til at give det fra mig. Du skal ikke gøre dig fortjent til min tillid; den har du fra dag 1, siger Helle Østergaard Kristiansen. Foto: Christian Als\nHvis man misbruger min tillid, kan jeg til gengæld blive meget skuffet. Og så kan det godt blive svært at genvinde min tillid igen, selv om jeg ved, at det måske ikke er helt fair. I de tilfælde kigger jeg meget på, om man har gjort sig umage og leveret en arbejdsindsats. Der skal meget til, før vores veje må skilles. Man har både mulighed for at se på, om kompetencerne skal udvikles yderligere, eller om der er andre arbejdsopgaver, der måske passer bedre til personen. Men det er klart, at der skal ske fremskridt, og der skal foreligge en plan.\nJeg er en leder, der trives godt med at tage beslutninger. Nogle gange er man nødt til at træffe en beslutning, også selvom der er flere ukendte faktorer. Jeg er helt bevidst om, at som CEO er ansvaret i sidste ende mit og ligger på mine skuldre, og det har jeg det fint med.\nMit vigtigste formål som leder er at sætte den strategiske retning. Og så få den kommunikeret meget tydeligt, og sørge for, at vi har en underliggende organisation, der kan levere på vores ambitioner og desuden har underliggende strukturer og processer, der sikrer, at vi også har topmotiverede medarbejdere og innovation\nTre skarpe til Helle Østergaard Kristiansen\nHvad betyder det for dig, at blive nomineret til Årets Leder? Det er jeg enormt stolt over og glad for. Det er en kæmpe ære.\nHvorfor tror du, at du er blevet nomineret? Jeg tror, at det er fordi, jeg sidder i en superspændende virksomhed, der spiller en aktiv rolle i at muliggøre den grønne omstilling. Og så er jeg CEO i en virksomhed, som jeg har været med til at bygge op fra 40 medarbejdere til næsten 400 i dag.\nHvad er de vigtigste krav til en leder i 2021? Den vigtigste opgave vi har som ledere i 2021 er, at formå at gøre vores virksomheder relevante i forhold til den komplekse verden, vi lever i. Samtidig skal vi tage ansvar for de samfundsmæssige udfordringer, vi står overfor; for os er det at være en del af den grønne transition. Og så skal vi sørge for at have topmotiverede medarbejdere.\nDet kan hurtigt blive lidt usynligt, hvad en CEO laver. Derfor betyder kommunikation utrolig meget. På den interne side, tænker jeg både kommunikation ud fra et strategisk perspektiv og et hverdagsperspektiv. Fra det strategiske perspektiv er det vigtigt, at kommunikationen er transparent for at sikre, at der bliver prioriteret rigtigt, og at alle løber i den samme og – og rigtige – retning. Fra hverdagsperspektivet prøver jeg at være synlig og give indblik i min hverdag, både gennem min ugentlige blog på intranettet og ved at komme rundt på vores kontorer. På den eksterne side er kommunikation vigtig i forhold til brand awareness og employer branding. Det var især betydningen af den eksterne kommunikation, der overraskede mig, da jeg tog skridtet fra CFO til CEO. Jeg bruger nu en stor del af min tid på at give interviews og holde oplæg. Det har jeg skullet tillære mig og prioritere.\nEn af mine største styrker er, at jeg kender virksomhedens forretningsmodel ud og ind. Jeg har jo været med på rejsen næsten fra starten. Jeg var medarbejder nummer 35 – i dag er vi næsten 400 - og jeg ser det som en af mine fineste opgaver, at være en af kulturbærerne i virksomheden. Alle mine beslutninger tages ud fra vores værdisæt, der handler om at gøre tingene med passion, dedikation og høj faglighed, og konstant se på, hvordan vi kan skabe værdi for aktionærerne, vores kunder og medarbejderne.\nJeg ved ikke, om jeg er den 25. mest indflydelsesrige forretningskvinde i verden. Jeg tror, at Fortune Magazine har rangeret mig så højt på listen, fordi jeg har formået at bryde et glasloft i en sektor, hvor der er meget få kvinder. I energisektoren er der kun én procent kvindelige CEO’s, og jeg er en af de eneste kvindelige CEO’s i en tradingvirksomhed, siger Helle Østergaard Kristiansen. Foto: Christian Als\nNoget af det, jeg er mest stolt af, er salget af Danske Commodities til Equinor i 2019. En ting er selve salget, som jeg stod for, og hvor vi fandt den helt rigtige køber. Men jeg er lige så stolt over, at vi er lykkedes med integrationen. Jeg overtog CEO-posten lige efter at salget var gennemført, og man ved jo, at 70 procent af alle opkøb fejler, fordi man ikke opnår de ventede synergier. Vi har i dag – 2,5 år senere – den højeste medarbejdertilfredshed i virksomhedens historie. Vi har fået eksekveret på de umiddelbare synergier, og står med en samlet strategisk retning for både Equinor og Danske Commodities, hvor vi kigger ind i et stort potentiale. For eksempel har Equinor bygget verdens første flydende havvindmølle, og Danske Commodities har fået ansvaret for at balancere og sælge produktionen fra den innovative mølle. Det er jeg ret stolt af.\nBundlinje og bæredygtighed hænger uløseligt sammen. Det er en meget stor motivationsfaktor mig at være en del af den grønne omstilling, fordi vi er med til at sikre, at vedvarende energiressourcer bliver brugt effektivt. Jo mere effektivt vi kan gøre det, jo mere rentabelt bliver det. Og når grøn energi bliver rentabelt, så vil flere investere i området og bygge flere vindmøller og solcelleparker. På den måde er vi med til at styrke investeringsklimaet og udbredelsen af grøn energi på tværs af globale energimarkeder.\nJeg er virkelig imponeret over vores medarbejdere og den omstillingsparathed, de viste, da corona-krisen ramte. Jeg er også taknemmelig for, hvor langt vi var på vores digitaliseringsrejse. Fra den ene dag til den anden kunne vi sende størstedelen af medarbejderne hjem at arbejde, uden at det påvirkede vores drift og indtjening. Jeg har også lært, i hvor høj grad folk er sociale væsener. Hvor meget vi har brug for at være sammen. Derfor brugte vi mange ressourcer på virtuelle events under corona-krisen, og nu, hvor vi kan ses fysisk igen, har vi skruet op for sportsaktiviteter og fester.\nJeg ved ikke, om jeg er den 25. mest indflydelsesrige forretningskvinde i verden. Jeg tror, at Fortune Magazine har rangeret mig så højt på listen, fordi jeg har formået at bryde et glasloft i en sektor, hvor der er meget få kvinder. I energisektoren er der kun én procent kvindelige CEO’s, og jeg er en af de eneste kvindelige CEO’s i en tradingvirksomhed.\nVi udnytter ikke hele talentpoolen, når vi har så få kvinder. Jeg forsøger virkelig at være foregangskvinde på det her felt. Da vi kiggede vores jobannoncer igennem, viste det sig, at 95 procent af de ord, vi brugte, var maskuline ord, som ikke appellerer til kvinder. Så nu har vi ændret annoncerne. Vi har også indgået et samarbejde med KØN, der er et forum for kvindelige økonomiske studerende på Aarhus Universitet, for at sikre en bredere rekruttering. Når kvinderne så kommer ind i virksomheden, skal vi formå at holde på dem og give dem lige muligheder. Vi har blandt andet forfremmet to kvinder til ledere, efter at de havde fortalt os, at de var gravide. Så der er rigtig meget vi selv kan gøre - og gør, når det handler om diversitet, også i forhold til nationalitet og alder.\nCEO-jobbet er mere ensomt, end noget andet job, jeg har prøvet. For mig er den største udfordring i jobbet ikke de mange timer, jeg arbejder; det er det store ansvar, der følger med, og de svære, svære problemstillinger, man står overfor. Jeg skal gå ind i alt med interesse og oprigtighed, og det er ikke tilladt at have en dårlig dag. Jeg har selv fundet det meget givende at have en coach, som kender mig rigtig godt, og som jeg kan vende nogle af de her ting med. Coachen hjalp mig helt fra starten med at lære at påtage mig CEO-rollen, for eksempel når jeg skulle tale til store forsamlinger. Det havde jeg det lidt svært ved, men jeg har indset nødvendigheden af at kunne det, og har tillært mig det, så det ikke længere er noget problem.\n2019 - CEO, Danske Commodities\n2014-2019 Vice President, Group Finance (CFO), Danske Commodities\n2010-2014 Chief Risk Officer (CRO), Danske Commodities\n2008-2010 Compliance Officer, Sparekassen Østjylland\n2005-2008 Controller, Den jyske Sparekasse, Grindsted\nFødt i 1978, opvokset i Hobro.\nUddannet cand.merc.aud fra Aarhus Universitet, og har desuden en lederuddannelse fra INSEAD i Paris.\nBestyrelsesmedlem hos DS Norden A/S, Systematic A/S, Stauning Whisky og ARoS Kunstmuseum (tiltræder 1. januar 2022). Kåret af Fortune Magazine i 2021 som den 25. mest indflydelsesrige forretningskvinde i verden uden for USA.\nBor i Aarhus med sin mand og tre børn.\nJeg har en meget personlig og autentisk ledelsesstil, men samtidig er jeg også ekstremt privat. Jo mere ansvar, jeg har påtaget mig, jo større forskel bliver der også på mange måder på den private Helle og den professionelle Helle. Den private Helle er stadig mor til tre, og mine bedste venner og veninder er stadig fra gymnasietiden. Det er ting, der ikke ændrer sig. Det er meget befriende, at hele min identitet ikke er bygget op omkring min stilling. Det har altid været vigtigt for mig, fordi det sætter tingene i perspektiv.\nSom person er jeg mest introvert, og jeg samler energi ved at sikre åndehuller til mig selv. Det kan godt være en udfordring med sådan et job og tre børn. Helt konkret står jeg op hver morgen en time før familien, og har den time for mig selv. Jeg elsker den time, uanset hvor sent jeg er kommet i seng. Jeg tanker også energi, når jeg er sammen med familien og tætte venner i vores sommerhus. Det er et sted, der gør det muligt for mig at have den hverdag, jeg har. Jeg bruger meget energi på mit arbejde. Så der, hvor jeg lader op til hverdagen, er i mit sommerhus ude midt på Helgenæs uden nogen naboer.\nMit bedste råd til nye ledere er, at de skal tage arbejdet seriøst, men lade være med at tage sig selv for seriøst, siger Helle Østergaard Kristiansen. Foto: Christian Als\nWork-life balance er for mig en snak for de privilegerede. Indrømmet, det er sat lidt på spidsen, men jeg undrer mig nogle gange over, hvor meget work-life balance-diskussionen fylder i ledelsesdebatten. Jeg arbejder selv de timer, der er nødvendigt. Det betyder, at jeg nogle dage arbejder sent, men andre dage går jeg kl. 14.00. Jeg prøver at være en rollemodel og vise, at det også er ok, at gå tidligt en gang i mellem, hvis man er igennem dagens opgaver. Som CEO har jeg et enormt ansvar på mine skuldre. Men jeg har også en utroligt stor fleksibilitet. Det er et privilegium, som kassedamen i Netto ikke har. Min mor, der var sygeplejerske på treholdsskift, havde det bestemt heller ikke. Derfor synes jeg at diskussionen nogle gange bliver lidt skæv.\nMit bedste råd til nye ledere er, at de skal tage arbejdet seriøst, men lade være med at tage sig selv for seriøst. Og så skal de påtage sig rollen. Når du er blevet ny leder, er du nøje udvalgt til posten, fordi du er den bedste, og derfor har du også en forpligtelse til at træde ind i rollen og tage ansvaret.\nHelle Østergaard Kristiansens 3 bedste ledelsesråd\nDe nominerede til Årets Leder 2021


Du er her: Holbæk.dk / Borger / Bolig og byggeri / Digitale kort / Hvad ser jeg?\nBaggrundskortet/Grundkort er lavet på baggrund af foto taget fra et fly. Derfor er bygningerne lige så store som tagfladerne. Dette kort bliver ajourført en gang om året. Kortet er senest ajourført ud fra luftfoto fra foråret 2019.\nKortene er vejledende og du kan derfor ikke bruge dem som dokumentation. Er du usikker på kortenes betydning er det en god ide at kontakte os. Bemærk at ikke alle kort er tegnet med samme nøjagtighed. Holbæk Kommune er ikke ansvarlig for misbrug af oplysninger eller for fejl i de oplysninger, der stilles til rådighed.\nDette kort/billede er også fremstillet på baggrund af foto taget fra et fly. Kortet er fra foråret 2020.\nMatrikelkortet indeholder oplysninger om matr. nr. og ejerlav og leveres af Geodatastyrelsen. Hvis du har brug for måloplysninger eller et måleblad for din ejendom, skal du henvende dig til en praktiserende landinspektør.


5. september 1914, Willenberg = Wielbark\nJeg er Gud ske lov sund og rask endnu og ved helt god Humør. Ja lille Mor jeg ved nok at det var din fødselsdag for tre dage siden; men i de sidste 14 dage har vi slet ingen postfor bindelse haft, alt har været afreven, og det er grunden til at jeg ikke har skreven. Men nu vil jeg ønske dig Hjertelig til Lykke lille Mor og ønske, at vi må fejre den sammen, når Gud lader mig komme hjem til Jer igen. Vi ligger ikke så lang fra Allenstein, hvor vi har ligget i en 5 dage, og der har været sådanne små Træfninger, men vor Armékor har taget 14.000 Russere til fange, og de bliver afført i dag til Allenstein, hvor vi går med, og hvor brevet skulde afsendes fra. Vi har taget en hel Russisk Bagadse med Vogne og Heste, og Levnedsmidler. Ja I kan tro vi har set de russiske Officerskofferter efter, der var alt. Jeg har fået et par udmærkede Støvler, Skjorte og et par Underbukser. Vin var der også; men det tog Officererne, men jeg fik også en flaske af en Leutnant på Bat ti.buroet. Det er helt godt, men blot jeg har taget et eller to mundfulde, bliver jeg halvfuld, da jeg jo ikke er vant til Alkohol.\nI det hele har vi haft tre Gefægte, jeg har været med i en, men den, jeg var med i, har jeg jo fortalt om i forrige brev. Hvad det nu skal blive til ved jeg ikke, den fjende, som vi havde for os, er delvis taget til fange, og resten er flygtet over grænsen, og vi ved ikke hvor den er nu. Men jeg kan sige eder I kære derhjemme, I kan takke Gud for, at det ikke er hjemme, at fjenden er. Alle byer hvor vi kommer hen er enten nedbrændte eller folk er flygtet derfra, og så har først Russen taget, hvad han har haft brug for, og så kommer vi bag efter, og der er jo også mange blandt os, som ikke rigtig betænker, at det har været et hyggelig Hjem, som nu her ligger omrodet. Møbler og alt Sølvtøj er i stykker slået, og alt ligger om mellem hverandre.\nAlle os danskere, som er i vor Battl., er alle sunde og raske Poulsen har ellers flere gange været udsat for at blive skudt men de blev så vant til at høre kuglerne og se alt dette, at de mærker det ikke så meget som os, der går bagved. Ja I kan tro der er megen dårlighed at se i sådan en krig, og så er det jo endnu meget værre i frankrig eller i Slesien, hvor det rigtig går for sig i det store.\nMen Gud ske lov at vi kan krybe om heroppe i denne Hjørne.\nMen når man sådan i en stille Time sætter sig ene hen og tænker på sit kære Hjem, aa da kommer Tårerne frem, og man må længes, og man må bede Gud om fred, og om at han igen vil lade os komme hjem til alle de kære igen. Men kære forældre,\nGud har hjulpen mig så langt, og når vi beder ham om det, hjælper han os også nok resten af vejen. Ja nu må jeg slutte, da vi skal afsted.\nTak for brevet for 10 - 12 dage siden. Men penge har jeg ingen fået af.\nJa nu med mange kærlige Hilsener til Jer alle, og til Trine\nfra eders søn Peter. Lev vel.\nOprettet: 10-03-2011 11:47:00 | Rettet: 05-07-2014 20:12:42


Ned med højderne i midtbyen | Midtjyllands Avis\nDebat Skanderborg Byudvikling Kommunalvalg Skanderborg 2021\n18. oktober 2021, 13.26\nSpidskandidat for SF i Skanderborg Kommune\nBYUDVIKLING Med den nye kommuneplan for Skanderborg Kommune reduceres muligheden for at bygge højt på centrale steder i både Skanderborg, Ry, Stilling og flere andre byer.\nEt enigt økonomiudvalg har netop sendt kommuneplanen i fornyet høring med anbefaling om at tage toppen af højderne ved fremtidigt byggeri.\nFor Skanderborg betyder det, at den hidtidige mulighed for at bygge i op til 14 etager på den såkaldte Kvickly-grund nu bliver annulleret og erstattet af et max på 4,5 etager ud mod Adelgade. Desuden fjernes muligheden for at bygge højt på hjørnegrunde tæt på trafikknudepunkter.\nDet er ingen hemmelighed, at det er gået hurtigt de seneste år med byggeprojekter i byerne. Nok også for hurtigt\nClaus Leeick (SF)\nFor Ry betyder det, at den nuværende mulighed for at bygge op til 4 etager langs Kyhnsvej-Klostervej-Enghavevej reduceres til max 2,5 etager. Desuden skal der ske en nedtrapning til 2,5 etager på Skanderborgvej i retning mod jernbanen ved fremtidig byggeri.\nI Stilling er det allerede tidligere besluttet at byggeri på Aarhusvej på søsiden kun må være max 10 meter. Der er også nedjusteret i andre byer.\nSamtidig gør den nye kommuneplan det svært for spekulanter, der i dag opkøber huse i de gamle villakvarter, river dem ned og i stedet bygger to eller tre nye boliger på grundene.\nDet er vigtigt, at vi passer på vores bycentre og vælger at lave byfortætning andre steder i byerne. Vi kan dog ikke ændre på det, der er allerede er bygget eller givet lov til, men kun fremtidigt byggeri.\nDet er ingen hemmelighed, at det er gået hurtigt de seneste år med byggeprojekter i byerne. Nok også for hurtigt. Tidligere kommuneplaner har på nogle områder været upræcise og for lidt kritiske ift. til byggehøjder og krav til arkitektur.\nDer er i kommunens budget 2022 afsat penge til en styrket fokus på arkitektur. Det kan fx ske i form af en arkitekturpolitik eller arkitekturprincipper, der skal suppleres med et arkitekturråd, der kan give kommunen gode råd og anbefalinger ved større og markante byggeprojekter.


/ Fyr fornuftigt\nFyringsrunder er aldrig sjove. Hverken for de fyrede, for de ledere, der eksekverer fyringerne, eller for de medarbejdere, der bliver tilbage. Alligevel kan der være mange omstændigheder, der gør, at afskedigelser er helt nødvendige. Når de sker i stort antal, er de et sandhedens øjeblik for den organisation, hvori de sker. Afskedigelserne kan skabe langt større problemer, end de løser. Eller de kan markere en ny begyndelse. Den rette fyringskommunikation kan gøre forskellen. Se dens 10 trin her.\nAf Jacob Søby Bang, Strategize\nFyringsstrategiens trin 4: Hvordan kommunikeres til alle interessenter?\nFyringsstrategiens trin 8: Hvordan forberedes virksomhedens ledere?\nFyringsrunden er en af de situationer, hvor man som leder i størst muligt omfang bliver eksponeret og træder i karakter. Og hvor de ting, man gør og siger (eller ikke gør og siger), vil blive lyttet mest til. Den utrænede leder kan hurtigt komme til at forsøge at prøve at berolige og gyde olie på vandene: ”Når vi skærer så dybt i år, så er vi til gengæld fri for at skulle spare igen inden for en overskuelig fremtid,” hører man ofte. Sådanne løfter skal man aldrig give, fordi man ved en eventuel næste fyringsrunde har mistet troværdighed. Der er desuden mange situationer, som det kan være en god idé at øve sig i på forhånd. Hvordan overbringer man fyresedlen? Hvordan samler man op på dem, der bliver tilbage? Og hvordan håndterer man medarbejdere, som over længere tid vil befinde sig forskellige steder på forandrings- og motivationstrappen?\nFyringsstrategiens trin 9: Hvordan vil man løbende forventningsafstemme?\nMan når næsten aldrig en fuldstændig afklaring af ovenstående spørgsmål, inden det for alvor går løs. Men i stedet for at slå sig selv oven i hovedet med den ufuldstændige afklaring, kan man undervejs i fyringsrunden løbende afsøge, hvad medarbejdere og andre interessenter i særlig grad søger svar på. En spørgsmålsmulighed på intranettet er for mange obligatorisk, men min erfaring er, at man får mere ud af ofte at møde folk ansigt til ansigt i mindre enheder og høre, hvilke spørgsmål og afklaringer der er kommet op siden sidst, end ved at lave elektroniske eller andre skriftlige spørgsmålsmuligheder. Spørg-direktionen-knappen virker bare ikke rigtig og bliver brugt langt mindre, end der egentlig er brug for. Til gengæld er det godt at have de målbare mål synlige og løbende følge op på, hvordan det går med at leve op til dem, fx via en ugentlig eller månedlig temperaturmåling.