1 Skatteudvalget L 84 Bilag 20 Offentligt J.nr Dato: den 21. februar 2011 Til Folketinget - Skatteudvalget L 84 - Forslag til lov om ændring af aktieavancebeskatningsloven, selskabsskatteloven og forskellige andre love (Opfølgning på harmoniseringen af selskabers aktieafkastbeskatning m.v.) Hermed sendes svar på henvendelse af 4. februar 2011 fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer (FSR) (L 84 bilag 10). Troels Lund Poulsen / Lise Bo Nielsen\n2 Indeholdelse af kildeskat Indledningsvist ønsker FSR at advare om, at den foreslåede regel om, at direkte eller indirekte selskabsaktionærer i et mellemholdselskab forpligtes til at betale et beløb svarende til skatteværdien af deres andel af det udloddede beløb til mellemholdingselskabet, vil pålægge både virksomheder og SKAT store administrative byrder. En væsentlig stigning i de administrative byrder synes uundgåelig fordi driftsselskabet, ofte ikke kender sammensætningen af de ultimative aktionærer, og derfor vil se sig nødsaget til at indeholde udbytteskat, for ikke at stå med risikoen for at blive pålagt ansvar efter kildeskattelovens 69. Herefter skal de ultimative selskabsaktionærer søge den indeholdte kildeskat tilbage, såfremt det var forkert at indeholde kildeskat. Dette vil give yderligere administrativt besvær hos både virksomhederne og SKAT. Af Skatteministeriets høringsnotat kan det læses, at det bør være undtagelsen, at der oprettes mellemholdingselskaber. Det er FSRs opfattelse, at denne holdning er årsag til at man rammer mange situationer, som ikke burde rammes, men som blot er resultatet af erhvervsdrivendes behov for at etablere og strukturere deres virksomhed på den mest hensigtsmæssige måde. Der eksisterer adskillige erhvervsmæssige grunde til at bevare eller oprette holdingselskaber til trods for, de skattemæssige konsekvenser, som bl.a. mellemholdingreglen medfører. FSR har forståelse for at Skatteministeriet og Folketinget har fundet det nødvendigt at indføre mellemholdingreglen for at undgå en omgåelse af reglerne om beskatning af selskabers aktieavance og udbytte. Da etableringen af holdingselskaber fortsat vil være aktuel ud fra ikke-skatterelaterede årsager, finder FSR det i alle parters interesse at gøre efterlevelsen af mellemholdingreglen så praktisabel som overhovedet muligt. Skatteministerens forslag til ændringer af mellemholdingreglen, herunder kravet om indbetaling i forbindelse med udbytteudlodning, går efter FSRs opfattelse i den forkerte retning. FSR skal endvidere gentage, at der synes at være væsentlige uafklarede juridiske og regnskabsmæssige problemer i relation til den foreslåede regel. FSR skal derfor opfordre Folketingets Skatteudvalg til at rette henvendelse til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen med henblik på at få en vurdering af de juridiske og regnskabsmæssige problemer, der vil være i relation til selskabslovgivningen. Side 2\n3 Kommentar: Formålet med mellemholdingselskabsreglen er, at selskabsaktionærerne i mellemholdingselskabet skattemæssigt stilles på samme måde, som hvis aktier i driftsselskabet havde været ejet direkte. Hvis aktierne havde været ejet direkte, ville skattebetalingen skulle ske ved indeholdelse efter kildeskattelovens 65. Indeholdelse af kildeskat på udbytterne er den mest effektive måde at sikre beskatningen af udlodningerne på. Det er på denne baggrund betænkeligt at fritage for indeholdelse af kildeskatten, blot fordi ejerne har indskudt et mellemholdingselskab, hvis primære funktion er ejerskab af datterselskabs- og koncernselskabsaktier og som er uden reel økonomisk aktivitet vedrørende aktiebesiddelsen. Det er korrekt, at kravet om indeholdelse kan medføre, at der i visse tilfælde vil ske indeholdelse af udbytteskat, som ikke skulle være indeholdt. Men hvis der uretmæssigt måtte ske sådan indeholdelse, kan mellemholdingselskabet få tilbagebetalt den fejlagtigt indeholdte udbytteskat. Det skal også bemærkes, at selvom der ikke sker indeholdelse, vil selskabsaktionæren stadig være skattepligtig af udbyttet og vil skulle selvangive udbyttet. Det udloddende selskab vil i givet fald alene hæfte for den manglende indeholdelse, hvis der er udvist forsømmelighed fra selskabets side, jf. kildeskattelovens 69. For god ordens skyld skal det også bemærkes, at der allerede efter gældende regler er pligt til indeholdelse af kildeskat ved udlodning af udbytte på aktier omfattet af mellemholdingselskabsreglen. De øgede administrative byrder burde således allerede være indtruffet. Det erkendes dog, at den øgede fokus på dette element kan have medført, at flere er blevet opmærksomme på forpligtelsen. FSR har tidligere nævnt, at der vil være behov for yderligere regler, herunder regler om fastsættelse af forrentning, forfaldstidspunkt og betaling af fordringen, og hvilken part, der fastsætter disse satser og tidspunkter. Hertil skal bemærkes, at lovforslaget indeholder en pligt for selskabsaktionæren til betaling af et beløb svarende til skatteværdien af selskabsaktionærens andel af det udloddede beløb. Det fremgår af bemærkningerne, at det vil være tilstrækkeligt, at der optages en fordring i mellemholdingselskabet på selskabsaktionæren i stedet for indbetalingen. Optagelsen af fordringen kan således sidestilles med, at beløbet betales. Det er naturligvis en forudsætning for optagelsen af fordringen, at parterne er enige om, at beløbet ikke betales men at Side 3\n4 der i stedet optages en fordring. Parterne vil i denne forbindelse skulle være enige om vilkårene for fordringen, f.eks. forrentning og forfaldstidspunkt, hvis beløbet ikke indbetales. Lovforslagets 1, nr. 1 (ABL 4 A, stk. 3) generelle bemærkninger vedrørende mellemholdingreglen Ved læsning af bemærkningerne til lovforslaget og Skatteministeriets svar på høringskommentarerne forekommer det klart, at mellemholdingreglens egentlige formål er at hindre, at der overhovedet eksisterer strukturer, der omfattes af bestemmelsen. Der henvises til, at strukturernes eneste formål er at gøre det muligt for de bagvedliggende aktionærer at modtage skattefrit udbytte. Det er ikke korrekt, da der som ovenfor anført i mange tilfælde vil være forretningsmæssige årsager bag etablering af holdingselskaber. Eksempelvis er det helt almindeligt, at der etableres holdingselskaber med flere ejere, fordi der ønskes sambeskatning mellem underliggende driftsselskaber. Skatteministeriet bedes angive, om det er tilsigtet, at mellemholdingreglen i visse tilfælde modvirker etablering af en koncernopbygning, der gør sambeskatning mulig? Især mellemholdingreglen kan betyde at aktionærer som tror de ejer en datterselskabsaktie, i realiteten anses for at eje en porteføljeaktie. Sådanne aktionærer vil derfor ikke have selvangivet anskaffelsessum og evt. nettokurstabssaldo for disse aktier ved selvangivelsen for Når det senere viser sig, at aktionæren eller SKAT konstaterer, at der er tale om en porteføljeaktie, bør der så på dette senere tidspunkt fastsættes en indgangsværdi og nettokurstabssaldo, naturligvis med virkning for indgangen til indkomståret Skatteministeriet bedes bekræfte at dette er muligt. I praksis har det vist sig, at det ikke er muligt for enkelt aktionærer at skaffe sig viden om, hvem der er ultimative aktionærer i medaktionærers selskaber. Kan en aktionær få disse oplysninger ved henvendelse til SKAT, således at aktionæren kan selvangive korrekt? Kommentar: Formålet med mellemholdingselskabsreglen er, at selskabsaktionærerne i mellemholdingselskabet skattemæssigt stilles på samme måde, som hvis aktier i driftsselskabet havde været ejet direkte. Dette forhindrer ikke, at mellemholdingselskabsstrukturerne etableres og Side 4\n5 der opnås sambeskatning mellem mellemholdingselskabet og driftsselskabet. Selskabsaktionærerne kan blot ikke undgå porteføljeaktiebeskatningen. Det kan bekræftes, at i tilfælde hvor aktionæren eller SKAT efterfølgende måtte konstaterer, at der er tale om en porteføljeaktie, så skal der på dette senere tidspunkt fastsættes en indgangsværdi og en nettokurstabssaldo. Begge skal fastsættes på baggrund af handelsværdien ved indgangen til indkomståret Det er korrekt, at det til tider kan være vanskeligt at identificere mellemholdingselskaberne ultimative ejere. Det skal dog bemærkes, at mellemholdingselskabsreglen ifølge betingelse nr. 5 alene finder anvendelse, når mere end 50 pct. af aktiekapitalen i mellemholdingselskabet direkte eller indirekte ejes af selskaber som nævnt i 4 A, stk. 3, 1. pkt., (dvs. selskaber, der direkte ejer mindst 10 pct. af aktiekapitalen i mellemholdingselskabet) og som ikke ville kunne modtage skattefrie udbytter ved direkte ejerskab af aktierne i det enkelte datterselskab. Det er derfor tilstrækkeligt (medmindre den nye stk. 5 finder anvendelse) at identificere de selskabsaktionærer, der ejer mindst 10 pct. af aktiekapitalen i det enkelte mellemholdingselskab. I mange tilfælde vil det være muligt at få adgang til selskabernes register over betydelige aktieposter (aktiebesiddelser på mindst 5 pct.), som aktie- og anpartsselskaber skal føre ifølge selskabslovens 55. Når Erhvervs- og Selskabsstyrelsen får deres bestemmelse om ejerregistret i selskabsloven 58 sat i kraft, bliver det muligt at få adgang online til ejerregistret i alle kapitalselskaber. I mellemtiden vil SKAT kunne være behjælpelig med de nødvendige oplysninger, der ikke kan skaffes på anden vis og som er nødvendige for at selvangive korrekt. Lovforslagets 1, nr. 1 (ABL 4 A, stk. 3, 1. pkt.) aktionærer omfattet af mellemholdingreglen Aktionærer omfattet af selskabsskattelovens 32 Skatteministeriet henviser i svaret til FSRs høringskommentarer til en tidligere udtalelse vedrørende CFC-selskaber. Uanset dette anmodes Skatteministeriet om at give et nyt eksempel på, hvornår selskaber omfattet af selskabsskattelovens 32 bliver ramt af mellemholdingreglen? Side 5\n6 Et udenlandsk selskab vil alene blive omfattet af selskabsskattelovens 32, hvis det er under bestemmende indflydelse af et dansk selskab. Efter FSRs opfattelse vil dette føre til, at der altid over et selskab omfattet af selskabsskattelovens 32 vil være et dansk selskab, der - jf. den teknik, der anvendes i forhold til mellemholdingreglen - skal udpeges som den direkte ejer af aktierne i et underliggende driftsselskab, hvilket må resultere i, at ingen CFCselskaber, jf. selskabsskattelovens 32, kan blive ramt af mellemholdingreglen? Skatteministeriet bedes oplyse, hvordan aktionærer i et mellemholdingselskab kan få oplyst, hvorvidt et udenlandsk medaktionærselskabs indkomstforhold medfører dansk CFCbeskatning. Da CFC-skattepligten kan indtræde i et indkomstår og være væk igen indkomståret efter, medfører de foreslåede regler i L 84, at aktionærerne i mellemholdingselskabet har brug for oplysningerne hvert eneste år. Endvidere er det først muligt at fastslå CFC skattepligten efter indkomstårets udløb, hvorimod mellemholdingreglen finder anvender i selve indkomståret, eksempelvis ved afståelse og/eller udbytteudlodninger. Kommentar: Det oplagte eksempel, hvor et CFC-selskab vil kunne blive anset for at være den direkte ejer af aktierne i driftsselskabet, er den situation, hvor CFC-selskabet ikke selv er et mellemholdingselskab, f.eks. fordi den primære funktion ikke er ejerskab af datterselskabsaktier eller koncernselskabsaktier. Der kan imidlertid også være tilfælde, hvor CFC-selskabet opfylder betingelserne i nr. 1-4, men ikke opfylder betingelsen i nr. 5. Selskabsskattelovens 32 finder således anvendelse, når det danske moderselskab er aktionær i datterselskabet og koncernen har bestemmende indflydelse i datterselskabet efter selskabsskattelovens 31 C (dvs. som udgangspunkt ved ejerskab af mere end halvdelen af stemmerne). Desuden medregnes aktier ejet af personlige aktionærer og deres nærtstående m.v. samt selskabsdeltagere, med hvem moderselskabet har indgået aftale om udøvelse af kontrol. Det er en forudsætning for anvendelsen af mellemholdingselskabsreglen, at der ejes 10 pct. i hvert led. Eftersom det danske moderselskab ikke nødvendigvis ejer 10 pct. af kapitalen i CFC-selskabet, vil CFC-selskabet (og ikke det danske moderselskab) kunne være selskabsaktionæren i mellemholdingselskabet. Eksempel: Side 6\n7 En fysisk person X ejer indirekte 7,5 pct. af aktiekapitalen af drift. Personen X ønsker et holdingselskab, hvor udbytterne kan opsamles skattefrit. Personen X stifter derfor 20 selskaber, som hver især ejer 5 pct. af et udenlandsk selskab (CFC Holding). CFC Holding ejer 30 pct. af et mellemholdingselskab, hvor de øvrige aktionærer er Holding II og Holding III, som ejer henholdsvis 30 pct. og 40 pct. af mellemholdingselskabet. Mellemholdingselskabet ejer 25 pct. af et driftsselskab. Holding III er ejet af den fysiske person Z. Holding III ejer indirekte 10 pct. af driftsselskabet. Holding III ville således kunne modtage skattefrie udbytter fra driftsselskabet, hvis aktierne var ejet direkte. Holding II er ejet af den fysiske person Y. Holding II ejer indirekte 7,5 pct. af driftsselskabet. Holding II ville således ikke kunne modtage skattefrie udbytter fra driftsselskabet, hvis aktierne var ejet direkte. CFC Holding ejer indirekte 7,5 pct. af driftsselskabet. CFC Holding ville således ikke kunne modtage skattefrie udbytter fra driftsselskabet, hvis aktierne var ejet direkte. Hvis CFC Holding var et dansk selskab, ville der ikke være tvivl om, at betingelsen i aktieavancebeskatningslovens 4 A, stk. 3, nr. 5, var opfyldt, idet CFC Holding og Holding II ejer 60 pct. af mellemholdingselskabet. Der bør ikke være forskel, blot fordi personen X har arrangeret sig med et udenlandsk CFC holdingselskab. Side 7\n8 100 % Person X 100 % Person Y Person Z Danske Danske Danske Mødre Mødre Mødre x5 % CFC Holding Dansk Moder 20 5 % 100 % 100 % Holding Holding II III 30 % 30 % 40 % holdingreglen Mellemholding 25 % Drift Det er korrekt, når FSR skriver, at der kan være tilfælde, hvor Holding II og dets ejer personen Y vanskeligt kan gennemskue det set-up, som personen X har konstrueret. I mange tilfælde vil personerne X og Y dog kende hinanden tilstrækkeligt godt, således at personen Y udmærket er klar over, at CFC Holding vil være et CFC selskab idet der ikke sker beskatning af aktieafkast i CFC Holdings hjemland og CFC Holding ikke har anden indkomst. Er det ikke muligt at foretage vurderingen i løbet af indkomståret, må vurderingen foretages i forbindelse med selvangivelsen. Sådanne situationer vil også kunne være et eksempel på en situation, hvor driftsselskabet uden forsømmelse efter kildeskattelovens 69 vil kunne udlodde udbytter uden indeholdelse af kildeskat. Lovforslagets 1, nr. 1 (ABL 4 A, stk. 3, 1. pkt.) aktionærer omfattet af mellem- Aktionærer der i hvert led ejer mindst 10% af aktiekapitalen - virkningstidspunkt Side 8\n9 Skatteministeriet har i svaret på FSRs høringskommentar bekræftet, at der skal ske beskatning af porteføljeaktionærer i mellemholdingselskabet, når disse efter ændringen i L 84 ikke længere rammes af mellemholdingreglen. Den foreslåede ændring vedrørende porteføljeaktionærer skal først have virkning for indkomstår, der begynder efter lovforslagets vedtagelse. Porteføljeaktionærers udtræden kan dermed komme til at ske i indkomståret 2012, dvs. at aktionærerne skal beskattes, fordi aktierne anses for afstået på et tidspunkt, hvor de har været omfattet af mellemholdingreglen i 2 år. Porteføljeaktionærerne risikerer dermed, at der er avance på aktierne i et underliggende driftsselskab, og at den foreslåede regel derfor udløser beskatning. Det bør oplyses hvordan porteføljeaktionærerne godskrives for denne beskatning i forhold til, at porteføljeaktionæren stadig ejer skattepligtige porteføljeaktier i mellemholdingselskabet? Kommentar: I besvarelsen af spørgsmål 18 i Skatteministeriets kommentar til henvendelse fra FSR vedrørende lov nr. 525 af 12. juni 2009 (SKM DEP) har Skatteministeriet indikeret, at der skal foretages en regulering af anskaffelsessummen på porteføljeaktierne i mellemholdingselskabet, når der er sket beskatning i tidligere led. Eksempel: Selskab P ejer 5 pct. af mellemholdingselskabet M, der ejer 20 pct. af driftsselskabet D. P har erhvervet aktierne i M for 100. Hvis P ved udgangen af indkomståret 2011 beskattes af en aktieavance på 5 vedrørende P s andel af aktierne i D, skal P anses for at have erhvervet aktierne i M for 105. Det omvendte vil være tilfældet, hvis P får fradrag for tab vedrørende P s andel af aktierne i D i givet fald nedsættes anskaffelsessummen med et beløb svarende til tabet. Hvis P i perioden er blevet beskattet af udbytteudlodninger fra D til M, skal anskaffelsessummen på aktierne i M ligeledes forhøjes. Lovforslagets 1, nr. 1 (ABL 4 A, stk. 3, 1. pkt.) aktionærer omfattet af mellemholdingreglen Aktionærer der er tillagt forlods udbytte I nedenstående eksempel er der tillagt person I forlods udbytte Side 9\n10 Person Person Person Person Person I II III IV V Holding Holding Holding Holding II III IV V 0,8% 24,8% 24,8% 24,8% 24,8% Mellemholding 20% Drift 0,8% A-aktier, med forlods udbytteret Mellemholding anses for et mellemholdingselskab, da ingen af selskaberne Holding II-V ville kunne modtage skattefrit udbytte, hvis de havde ejet aktier direkte i Drift. Udbytte fra Drift til Mellemholding skal derfor beskattes hos de overliggende selskaber. Gælder dette også selvom Person I oppebærer det fulde udbytte fra Mellemholding som følge af en vedtægtsbestemt forlods udbytteret? I givet fald vil Holding II-V reelt blive beskattet af et udbytte, de aldrig modtager. Vi anmoder om Skatteministeriets kommentar hertil. Kommentar: Mellemholdingselskaberne anses for at eje aktierne i drift direkte, hvorfor de anses for at modtage en forholdsmæssig andel (24,8 pct.) af udbyttet, når det udloddes til mellemholdingselskabet. Lovforslagets 1, nr. 1 (ABL 4 A, stk. 3, nr. 3) helejede datterselskaber Den nye regel om, at mellemholdingreglen ikke gælder, når datterselskabet er 100% ejet, udløser også beskatning af de aktionærer, der er omfattet af reglen i dag, og denne beskatning sker først ved overgangen til indkomståret, der påbegyndes efter lovens ikrafttræden. Side 10\n11 Dette er endnu et eksempel på, at der ikke tages hensyn til, at de nye regler udløser beskatning som de pågældende skattesubjekter er uden indflydelse på. Under hensyn til at der er tale om reparation af kompliceret lovgivning skal FSR opfordre tril at ministeriet finder en mere rimelig løsning herpå. Vi anmoder endvidere om at det bekræftes, at aktiebesiddelser via andre koncernselskaber (selskaber, hvori mellemholdingselskabet har bestemmende indflydelse) kan medregnes, når det skal afgøres, om mellemholdingselskabet ejer den fulde kapital i datterselskabet? I den foreslåede nr. 3 bør følgende formulering: og hvor udbytter fra datterselskabet ved direkte ejerskab ikke ville skulle nedsættes eller frafaldes ændres til og hvor skat af udbytter ved direkte ejerskab osv. Kommentar: Der henvises til kommentaren ovenfor, hvorefter en eventuel beskatning af udbytte eller aktieavance i perioden, hvor en selskabsaktionær er omfattet af mellemholdingselskabsreglen, kan medføre en forhøjelse af anskaffelsessummen for aktierne i mellemholdingselskabet, når mellemholdingselskabsreglen ophører med at finde anvendelse. Den foreslåede undtagelse til mellemholdingselskabsreglen om helejede datterselskaber, omfatter kun datterselskaber, der direkte ejer hele aktiekapitalen i datterselskabet. Det kan derfor ikke bekræftes, at mellemholdingselskabets indirekte aktiebesiddelser i datterselskabet kan medregnes ved afgørelsen af, om der er tale om et helejet datterselskab. Skatteministeriet finder ikke, at den særlige undtagelse skal udvides yderligere. Formuleringen af nr. 3 vil blive tilrettet. Lovforslagets 1, nr. 2 (ABL 4 A, stk. 5) personlige aktionærer og mellemholdingreglen Det foreslås i aktieavancebeskatningslovens 4 A, stk. 5 indsat en regel, hvorefter personers aktiebesiddelse i visse tilfælde skal medregnes, når det skal vurderes om mere end 50% af kapitalen i mellemholdingselskabet ejes af aktionærer, der ikke kan modtage udbytte skattefrit direkte fra driftsselskabet. Side 11\n12 Reglen gælder, når der eksisterer udbyttepræferenceaktier. Skatteministeriet bedes uddybe, hvornår der er tale om en udbyttepræferenceaktie. Vil der f.eks. være tale om en udbyttepræferenceaktie, hvis udbytte uddeles efter ejerforholdet, men selskabsaktionæren har fortrinsret ved likvidationsudlodninger? I den foreslåede aktieavancebeskatningslovs 4 A, stk. 5 henvises der i nr. 1 til aktionærer med bestemmende indflydelse efter ligningslovens 16 H, stk. 6, mens der i nr. 2 henvises til nærstående til personer omfattet af ligningslovens 16 H. Den sidstnævnte situation synes umiddelbart omfattet af henvisningen i nr. 1, idet ligningslovens 16 H også forudsætter, at nærtståendes aktiebesiddelser skal medregnes. FSR hører gerne om ministeriet mener at der er en realitetsforskel mellem de to bestemmelser eller om nr. 1 og 2 kan slås sammen? De forslåede regler i aktieavancebeskatningslovens 4 A, stk. 5, nr. 3) og 4), hvor der i begge tilfælde henvises til ligningslovens 16 H, stk. 6, synes unødvendige. Hvis en personaktionær eller vedkommendes nærtstående i relation til nr. 3) har bestemmende indflydelse i et selskab, som eksempelvis ejer 50% af kapitalen i et mellemholdingselskab, samtidig med, at personen ejer et andet selskab, som også har en (mindre) kapitalandel i mellemholdingselskabet, så er det typisk udtryk for en "teknikalitet", der kunne udlignes ved en fusion. En sådan "tilfældighed" synes det ikke relevant at ramme. I relation til nr. 4) synes det forkert, at fondes besiddelser skal kunne have betydning, når der henses til, at fonde alene anerkendes skattemæssigt, når formuen er helt udskilt fra stifteren - når fonden således anerkendes som et selvstændigt og uafhængigt skattesubjekt, er det reelt en underkendelse af fondens selvstændighed, at medregne fondens aktiebesiddelser ved opgørelsen efter 50%-reglen i mellemholdingreglen. Kommentar: Med udbyttepræferenceaktie menes aktier, hvor selskabsaktionæren på en eller anden måde har fortrinsret til udbytteudlodninger, herunder også situationer, hvor der kun er fortrinsstilling vedrørende nogle udlodninger. Der vil f.eks. være tale om en udbyttepræferenceaktie, selvom udbytte uddeles efter ejerforholdet, hvis selskabsaktionæren har fortrinsret ved likvidationsudlodninger. Det skal bemærkes, at der er realitetsforskel på nr. 1 og 2 i det foreståede stk. 5, selvom der oftest vil være sammenfald mellem de to personkredse. Efter nr. 1 skal aktiebesiddelser ejet Side 12\n13 af personlige aktionærer med bestemmende indflydelse indgå i opgørelsen i stk. 3, nr. 5, og efter nr. 2 skal aktiebesiddelser tilhørende personer, der er nærtstående til de personlige aktionærer, indgå i opgørelsen. De nærtstående efter nr. 2 vil oftest selv have bestemmende indflydelse i selskabsaktionæren, idet der ved vurderingen medregnes aktier tilhørende nærtstående. Det vil imidlertid ikke altid være tilfældet. Eksempel: Svigerfaderen A ejer 5 pct. af mellemholdingselskabet X. Svigersønnen B ejer 55 pct. af mellemholdingselskabet X. De resterende aktier i mellemholdingselskabet (40 pct.) tilhører selskabet Y, som har fortrinsret til udbytter (udbyttepræference). Aktierne i selskabet Y ejes af A (85 pct.) og B (15 pct.). Efter den foreslåede nr. 1 medregnes aktiebesiddelsen tilhørende A (5 pct.), idet A (inkl. nærtstående hvor børns ægtefæller medregnes) anses for at eje 100 pct. af aktierne i selskabsaktionæren Y. B s andel af mellemholdingselskabet (55 pct.) medregnes derimod ikke efter nr. 1, idet A ikke er nærtstående til B (ægtefælles forældre er ikke nærtstående). Efter nr. 2 skal B s andel af mellemholdingselskabet imidlertid medregnes, da B er nærtstående til A. For så vidt angår nr. 3 og 4 i den foreslåede bestemmelse, kan disses betydning illustreres med følgende eksempel. Eksempel: Personerne X, Y og Z ejer via deres holdingselskaber mellemholdingselskabet MH, som ejer 25 pct. af drift. Personen Z s holdingselskab ejer indirekte 10 pct. af aktiekapitalen i driftsselskabet. X og Y ejer via deres holdingselskaber indirekte 7,5 pct. af drift. De har imidlertid opsplittet deres ejerskab i to - dels i Holding I og Holding II, som ejer 21 pct. hver og som modtager deres andel af udbytterne fra mellemholdingselskaber, og dels i Holding IA og Holding IIA, som ejer 9 pct. af aktiekapitalen i mellemholdingselskabet. Uden nr. 3 i den foreslåede bestemmelse anses 42 pct. af aktiekapitalen i mellemholdingselskabet for ejet af selskabsaktionærer som nævnt i aktieavancebeskatningslovens 4 A, stk. 3, 1. pkt., som ikke ville kunne modtage udbytter skattefrit ved direkte ejerskab af aktierne i drift. Mellemholdingselskabet anses derfor ikke omfattet af mellemholdingselskabsreglen. Med den foreslåede bestemmelse anses 60 pct. for ejet af relevante selskabsaktionærer og mellemholdingselskabsreglen finder anvendelse. Side 13\n14 Person X Person Y Person Z 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % Holding Holding Holding Holding Holding I I A II II A III 21 % 9 % 21 % 9 % 40 % Lovforslagets 1, nr. 2 (ABL 4 A, stk. 6) indbetaling af kildeskat Skatteministeriet foreslår, at de direkte eller indirekte selskabsaktionærer i mellemholdselskabet forpligtes til, at betale et beløb svarende til skatteværdien af deres andel af det udloddede beløb til mellemholdingselskabet. Vi skal opfordre til at formuleringen rent sprogligt gøres lettere forståelig ved at ordene skatteværdien af erstattes af den kildeskat der påhviler. FSR har i høringsudkastet frarådet gennemførelsen af en sådan regel, idet der både ses at være praktiske og juridiske problemer med gennemførelsen heraf. FSR har endvidere op- Mellemholding Drift 25 % Det er nødvendigt at inkludere fonde stiftet af personlige aktionærer og disses nærtstående, hvis værnet i den foreslåede bestemmelse ikke relativt nemt skal kunne omgås. Hvis sådanne fonde ikke er omfattet, vil værnet kunne omgås ved at indsætte fonde stiftet af henholdsvis X og Y i stedet for Holding IA og IIA i eksemplet ovenfor. Side 14\n15 fordret Skatteministeriet til at redegøre nærmere for bestemmelsens overensstemmelse med selskabslovgivningen inden en sådan bestemmelse vedtages. Skatteministeriet har ikke fulgt FSRs opfordring, og FSR finder derfor anledning til at gentage kritikken af den forslåede bestemmelse. FSR er uenig med Skatteministeriet i, at den foreslåede bestemmelse i princippet svarer til reglerne om kompensation for underskudsudnyttelse i sambeskatningsreglerne jf. selskabsskattelovens 31-31C. Der er den helt afgørende forskel, at aktionærerne under mellemholdingreglen ikke er koncernforbundne selskaber, hvilket er tilfældet under sambeskatningsreglerne. FSR finder det uhensigtsmæssigt, at dansk skattelovgivning kan skabe en formueforpligtelse mellem to uafhængige parter ved en beslutning om udlodning af udbytte, som den indirekte aktionær i mange tilfælde ikke har mulighed for at påvirke. Dette kan på ingen måde sammenlignes med de eksisterende sambeskatningsregler. FSR skal anmode om Skatteministeriets kommentar hertil. FSR skal herudover påpege at med den nye formulering af aktieavancebeskatningslovens 4 A, stk. 3, vil CFC-selskaber omfattet af selskabsskattelovens 32 eller ligningslovens 16 H blive omfattet af mellemholdingreglen. Skatteministeriet bedes redegøre for, hvorvidt danske regler kan forpligte et udenlandsk selskab til at indbetale penge til et dansk mellemholdingselskab for at udligne den kildeskat, som et underliggende dansk selskab har indeholdt i forbindelse med udlodning til mellemholdingselskabet? I sambeskatningsreglerne er der givet mulighed for, at et selskab i en koncern kan foretage refusionsbetalingen vedrørende skattemæssige underskud på vegne af et udenlandsk koncernselskab, hvilket kan være aktuelt, hvis betalingen udløser skattemæssige konsekvenser efter udenlandske regler. Der bør indføres en tilsvarende mulighed i relation til den pligt til indbetaling af kildeskat til mellemholdingselskabet, der søges indført med dette lovforslag. Er Skatteministeriet enig i, at mellemholdingselskabet, med mindre der er tale om en koncernfordring, har tabsfradrag efter kursgevinstloven, hvis mellemholdingselskabet må konstatere, at beløb til dækning af kildeskat betalt af et underliggende datterselskab ikke kan inddrives? Er Skatteministeriet endvidere enig i, at dette fradrag ikke kan karakteriseres som et "fradrag for udbytte" efter selskabsskattelovens 13, stk. 1 nr. 2, 3. pkt.? Side 15\n16 Hvis mellemholdingselskabet ikke optager en fordring på aktionærerne vedrørende kildeskatten, er der så sket en maskeret (skattefri) udlodning, og vil denne reelle skævdeling blandt aktionærerne i givet fald have skattemæssige konsekvenser? Kommentar: Der ses ikke at være behov for en sproglig ændring af 4 A, stk. 6. Der henvises indledningsvis til kommentaren overfor om indeholdelse af udbytteskat. Når driftsselskabet udlodder udbytte til mellemholdingselskabet, skal driftsselskabet indeholde kildeskat i den del af udbyttet, som udloddes på aktier, som skal anses for direkte ejet af selskabsaktionærerne i mellemholdingselskabet. Herved mister mellemholdingselskabet denne del af udbyttet, som herefter ikke kan videreudloddes til aktionærerne i mellemholdingselskabet eller anvendes til betaling af selskabets gæld. Dette er til økonomisk skade for de aktionærer i mellemholdingselskabet, der ikke rammes af mellemholdingreglen, som derfor ikke får godskrevet udbytteskatten og for eventuelle kreditorer i mellemholdingselskabet. Dette er baggrunden for den foreslåede regel i aktieavancebeskatningslovens 4 A, stk. 6, om at aktionærer, der skal anses for at eje aktier direkte i mellemholdingselskabet, forpligtes til betaling af et beløb svarende til skatteværdien af den indeholdte udbytteskat til mellemholdingselskabet. Den omstændighed, at selskaberne ikke er koncernforbundne som ved sambeskatning, ændrer ikke på, at der er behov for at varetage disse interesser for mellemholdingselskabets mindretalsaktionærer og kreditorer. Det må anses for naturligt, at der opstår en fordring, når mellemholdingselskabet afholder aktionærernes udgifter. Den foreslåede regel svarer i princippet til reglerne i sambeskatningsreglerne i selskabsskattelovens 31-31C, hvor der automatisk opstår fordringer ved underskudsudnyttelse og når administrationsselskabet betaler skatten på vegne af de sambeskattede selskaber. Ved CFC-selskaber er det ikke det udenlandske selskab, der som sådan bliver forpligtet ifølge den fordring, der opstår. På samme måde som ved CFC-beskatningen i øvrigt, påhviler fordringen den CFC-skattepligtige danske aktionær. Hvis det findes hensigtsmæssigt, er der ikke noget til hinder for at lade et andet selskab påtage sig betalingsforpligtelsen for selskabsaktionæren. Dette skal i givet fald anses for et tilskud eller et udbytte til selskabsaktionæren, som efter omstændighederne kan være skattefrit efter selskabsskattelovens 13, stk. 1, nr. 2, eller 31 D. Side 16\n17 Hvis mellemholdingselskabet undlader at optage en fordring på aktionæren, skal dette anses for en eftergivelse af fordringen, der udgør en udbytteudlodning svarende til fordringens værdi. Fordringen vil være omfattet af kursgevinstlovens regler. Eftergivelse af en fordring, medfører ikke fradrag for fordringens værdi. Kan betalingsforpligtelsen ikke gennemføres, f. eks. som følge af selskabsaktionærens konkurs, er der tale om et tab, der for mellemholdingselskabet skal behandles efter reglerne i kursgevinstloven. Hvis ikke alle aktionærerne er omfattet af mellemholdingreglen kan en eftergivelse af fordringen føre til en skævdeling af udbytte mellem aktionærerne. Skævdeling af udbytte kan ifølge retspraksis føre til, at en forholdsmæssig andel af udbyttet skal anses for at have passeret de øvrige aktionærers økonomi som udbytte og videregivet som gave/tilskud til medaktionærerne, se Ligningsvejledningen , S.F under omtalen af SKM ØLR. En eftergivelse af fordringen kan efter en konkret vurdering være omfattet af denne praksis. Beskatningen af udbyttet og tilskuddet skal ske efter de almindelige regler. Det vil sige, at udbyttet/tilskuddet kan være skattefrit, hvis betingelserne i selskabsskattelovens 13, stk. 1, nr. 2, henholdsvis selskabsskattelovens 31 D er opfyldt. Diverse kommentarer vedrørende mellemholdingreglen Skatteministeren bedes oplyse, om det forhold, at de ultimative danske selskabsaktionærer i henhold til mellemholdingreglen anses for at eje aktierne i et selskab ("driftsselskabet"), der ejes indirekte via et mellemholdingselskab, i andre sammenhænge har betydning for, hvem der anses for at være aktionærer i driftsselskabet, herunder fx i relation til ligningslovens 15, stk. 7? I relation til ligningslovens 15, stk. 7 kan der til illustration af problemstillingen henvises til strukturen i SKM DEP, hvor MH 2 ejer 24% af aktierne i MH 1. I relation til ligningslovens 15, stk. 7 anses MH 2 for at være ejer af disse 24% af aktierne i MH 1, men da MH 2 er omfattet af mellemholdingreglen anses de ultimative selskabsaktionærer i MH 2 i relation til aktieavancebeskatningsloven for at eje disse 24% af aktierne i MH1. FSR skal opfordre Skatteministeriet til at overveje indførelsen af en undtagelse til mellemholdingreglen, således at igangværende generationsskifter ikke bliver ramt af reglen. Som skatteministeren selv foreslår vedrørende "udbyttepræference-aktier" kunne en mulighed være, at der ved afgørelsen af, om der kan modtages skattefrie udbytter, medregnes aktiebesiddelser i selskaber ejet af nærtbeslægtede. Herved kan en situation, hvor eksempelvis en far har påbegyndt et generationsskifte til børnene, men hvor børnene endnu ikke har ak- Side 17\n18 kumuleret kapital nok til, at deres selskab har kunnet anskaffe en aktiepost, der også indirekte kvalificerer til skattefrit udbytte, holdes uden for reglen. Der er således tale om et "overgangsfænomen" i forbindelse med at aktiekapitalen går over på yngre hænder, hvilket ikke er udtryk for en ikke-forretningsmæssig selskabsstruktur. Generationsskifte af virksomheder bør efter FSRs opfattelse ikke pålægges flere byrder end højst nødvendigt, hverken af økonomisk eller administrativ art. FSR skal bede om Skatteministeriets bemærkninger hertil. Skatteministeriet bedes bekræfte, at en omstrukturering med selskabsretlig og skattemæssig virkning f.eks. den 1. januar 2011, der medfører, at aktionærerne ikke kan modtage skattefrie udbytter fra et underliggende datterselskab, ikke medfører, at aktionærerne bliver ramt af mellemholdingreglen, når der fortages endnu en omstrukturering pr. den samme selskabsretlige og skattemæssige omstruktureringsdato, som bringer aktionærerne ud af mellemholdingreglen. Det bedes således bekræftet at den skattemæssige tilbagevirkende kraft også accepteres i relation til mellemholdingreglen? Skatteministeriet bedes også bekræfte, at når en aktionær skal anses for at eje aktier i et indirekte ejet selskab som følge af mellemholdingreglen, har aktionæren ret til skattemæssig succession vedrørende disse aktier, hvis de udskilles i forbindelse med en skattefri omstrukturering med mindre der sker statusskifte som følge af omstruktureringen. Hvor mellemholdingreglen finder anvendelse, dvs. når mere end 50% af kapitalen i mellemholdingselskabet ejes af selskabsaktionærer, der ikke kan modtage skattefrit udbytte direkte fra et underliggende datterselskab, kan mellemholdingreglen som yderligere konsekvens betyde, at ændringer i om man er omfattet af reglen eller ej kan udløse underskudsbegrænsning i det underliggende datterselskab som følge af ejerskiftereglen i ligningslovens 15, stk. 7. Da det ikke er sådanne situationer, reglen i ligningslovens 15, stk. 7, skal værne mod, bør der i lovgivningen indføjes en undtagelse, sådan at underskud ikke kan blive begrænset som følge af mellemholdingreglen. I TfS fastslog Landsskatteretten at territorialprincippet ikke skal anvendes, når der opgøres indkomst efter skyggesambeskatningsreglerne. Er Skatteministeriet enig i, at baggrunden for denne afgørelse også må betyde, at mellemholdingreglen - der ikke var gældende den gang skyggesambeskatningsreglerne blev indført - ikke skal lægges til grund ved opgørelse af indkomst under skyggesambeskatning? Side 18\n19 Kommentar: Mellemholdingreglen finder kun anvendelse i forbindelse med beskatning af aktieavance og udbytte på aktier, der efter mellemholdingreglen skal anses for direkte ejede porteføljeaktier. Den omstændighed, at en selskabsaktionær ifølge mellemholdingreglen skal anses for direkte ejer af porteføljeaktier, der civilretligt ejes af et mellemholdingselskab, har ikke betydning for vurderingen af ejerforholdet i relation til f. eks. ligningslovens 15, stk. 7. Skatteministeriet finder ikke grundlag for at lempe mellemholdingreglen ved at sammenlægge aktieposter i selskaber, der ejes af nært beslægtede. Skattelovgivningen indeholder allerede en række regler, der lemper beskatningen i forbindelse med generationsskifte, hvorfor der ikke findes behov for en yderligere lempelse af mellemholdingreglen. Det kan overordnet set bekræftes, at den skattemæssige tilbagevirkende kraft ved omstrukturering også accepteres i relation til mellemholdingreglen ved vurderingen af de modtagende selskabers anskaffelsestidspunkter for aktierne i mellemholdingselskabet. Der kan henvises til SKM SR, hvorefter princippet er, at udbytte udloddet i mellemperioden i forbindelse med en skattefri ophørsspaltning ikke anses for modtaget af den hidtidige aktionær. Som eksempel kan nævnes et tilfælde, hvor et mellemholdingselskab MH A/S ejes af en fysisk person med 40 pct, A A/S med 10 pct. og B A/S med 50 pct. MH A/S ejer 20 pct. af driftsselskabet D. B A/S spaltes pr. 1. januar 2011 i B1 A/S og B2 A/S, hvor B1 A/S ejer 40 pct. og B2 ejer 10 pct. af kapitalen i MH A/S. A A/S, B1 A/S og B2 A/S skal herefter anses for at eje henholdsvis 2, 8 og 2 pct. af aktierne direkte i D A/S. Hvis det efterfølgende besluttes at fusionere selskaberne A A/S og B1 A/S med virkning fra 1. januar 2011, skal det modtagende selskab anses for at have anskaffet aktierne i MH på de oprindelige anskaffelsestidspunkter p.g.a. successionen. De direkte ejede aktier i D A/S anses for anskaffet til handelsværdien på spaltningsdatoen i forbindelse med den første omstrukturering og tilsvarende afstået til handelsværdien på fusionsdatoen i forbindelse med den efterfølgende fusion. Det kan bekræftes, at porteføljeaktier, der skal anses for direkte ejet som følge af mellemholdingreglen, kan overdrages uden beskatning i forbindelse med succession. Ved spaltning af en selskabsaktionær, der skal anses for at eje porteføljeaktier direkte i et underliggende driftsselskab, vil en udspaltning af aktieposten i mellemholdingselskabet samtidig overføre de direkte ejede porteføljeaktier med succession, som det modtagende selskab også succederer i. Tilsvarende kan der ske succession, hvis det er driftsselskabet, der spaltes og vederlagsaktierne fortsat er omfattet af mellemholdingreglen. Side 19\n20 Reglerne for opgørelse af indkomsten i et udenlandsk datterselskab under skyggesambeskatning fremgår af 15, stk. 8, 3. pkt. i lov nr. 426 af 6. juni 2005, hvorefter medregningen af overskud i efterfølgende indkomstår opgøres i overensstemmelse med skattelovgivningens almindelige regler med de undtagelser, der inden denne lov fandtes for sambeskattede selskaber. Det vil sige, at det ikke er de nye sambeskatningsregler men de gamle sambeskatningsregler, der finder anvendelse ved opgørelsen af overskud i datterselskabet. Der er ikke tale om, at indkomsten under sambeskatningen skal opgøres efter ophævede skatteregler, der var gældende under sambeskatningen. De ændrede regler som følge af harmoniseringen af selskabers aktie- og udbyttebeskatning, herunder mellemholdingreglen, finder således anvendelse under skyggesambeskatning. Landsskatterettens kendelse i TfS er en konkret begrundet afgørelse om, at territorialprincippet ikke fandt anvendelse under skyggesambeskatning. Afgørelsen er ikke udtryk for, at der skal ses bort fra senere lovændringer. Lovforslagets 1, nr. 3 (ABL 4 B, stk. 2) mellemholdingregel og koncernselskabsaktier I lovforslagets 1, nr. 3, foretages en tilpasning af de omfattede aktionærer på samme måde, som det er foreslået vedrørende datterselskabsaktier. Det medfører, at koncernselskabsaktier skal anses for ejet af mellemholdingselskabets aktionærer, når disse ejer mindst 10 pct. af aktiekapitalen i det underliggende selskab i ethvert led mellem aktionæren og mellemholdingselskabet. Skatteministeriet bedes give eksempler på, hvornår denne regel er aktuel, uden at der er tale om datterselskabsaktier. Kommentar: Et eksempel, hvor koncernmellemholdingselskabsreglen finder anvendelse, uden at der er tale om datterselskabsaktier, vil være det følgende: Eksempel: Selskabet X ejer 60 pct. af mellemholdingselskabet MH, som ejer 60 pct. af aktiekapitalen i det udenlandske selskab HK, som er hjemmehørende i Hong Kong. MH s aktiepost i HK er ikke datterselskabsaktier (idet Danmark ikke har en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Side 20\n21 Hong Kong), men der er umiddelbart tale om koncernselskabsaktier. Selskab X skal som følge af aktieavancebeskatningslovens 4 B, stk. 2, anses for at eje 36 pct. af aktierne i HK direkte. Lovforslagets 1, nr. 4 (ABL 5 A) aktietabsfradrag Skatteministeren foreslår at der indsættes en ny 5 A i aktieavancebeskatningsloven, hvoraf følger, at tab på aktier kun kan fradrages i det omfang tabet overstiger summen af modtagne udbytter af de pågældende aktier, som den skattepligtige i ejertiden har været fritaget for at medregne ved indkomstopgørelsen. Skatteministeriet bedes bekræfte, at når en aktie har skiftet status efter aktieavancebeskatningslovens 33 A, så er det "nye aktier" med den konsekvens i forhold til den foreslåede 5 A, at det alene er udbytter, der er modtaget efter det seneste statusskifte, der skal reducere et aktietab. FSR henviser i den forbindelse til Skatteministeriets bemærkninger til det foreslåede tabsfradrag vedrørende datterselskabsaktier, hvor ministeriet selv anfører, at tabsfradraget fortabes ved statusskifte, fordi statusskiftet udgør en afståelse. FSR henviser endvidere til, at situationen må være det samme som i relation til den foreslåede regel om tab på datterselskabsaktier. Her anføres det, at hvis der sker statusskifte efter aktieavancebeskatningslovens 33 A, da bortfalder tabet, fordi statusskiftet sidestilles med en afståelse og genanskaffelse. Skatteministeriet bedes bekræfte, at et kontantvederlag ved en skattefri fusion, der efter den foreslåede regel i fusionsskattelovens 9, skal behandles som udbytte, ikke får betydning for et eventuelt fremtidigt aktietab på aktierne i det modtagende selskab. Er ministeriet enig i, at der i den foreslåede 5 A, stk. 3, bør tilføjes, at det kun er tilskud og udbytte på præferenceaktier, der tilflyder et selskab, som den skattepligtige efter aktieavancebeskatningslovens 17 har datterselskabsaktier i, der skal medregnes til det udbytte, der reducerer et aktietab efter bestemmelsens stk. 1? Skatteministeriet bedes bekræfte, at det i det hele taget kun er udbytter og tilskud, som er skattefrie - i et eller andet omfang - der kan føre til reduktion af aktietab. Er der betalt skat af udbyttet eller tilskuddet, reduceres et eventuelt fremtidigt aktietab således ikke. I en forbindelse bedes Skatteministeriet give et eksempel på et skattefrit tilskud, der skal reducere et aktietab for en fysisk person, som følge af, at tilskuddet er ydet mellem selska- Side 21\n22 ber, som personen har bestemmende indflydelse over, jf. sidste punktum i den foreslåede 5 A, stk. 3. Endvidere bedes ministeriet bekræfte, at hvis en person får sit selskab til at yde et tilskud til et andet selskab ejet af samme person, og denne transaktion udløser en beskatning af personen, fordi tilskuddet anses for at have passeret personens økonomi, da skal tilskuddet ikke reducere personens eventuelle aktietab på aktierne i det tilskudsydende selskab, jf. den foreslåede 5 A, stk. 3, sidste pkt. Kommentar: Ifølge den foreslåede bestemmelse i aktieavancebeskatningslovens 5 A kan tab ved afståelse af aktier kun fradrages, i det omfang tabet overstiger summen af modtagne udbytter af de pågældende aktier, som den skattepligtige i ejertiden har været fritaget for at medregne ved indkomstopgørelsen. Dette svarer til den gældende bestemmelse i 17, stk. 2 Ved et statusskifte efter aktieavancebeskatningslovens 33 A, skal aktierne anses afstået og anskaffet igen til handelsværdien på tidspunktet for skift af skattemæssig status. Da det kun er udbytte, som den skattepligtige i ejertiden har været fritaget for at medregne ved indkomstopgørelsen, der begrænser tabsfradraget, kan Skatteministeriet bekræfte, at der i relation til den foreslåede bestemmelse i aktieavancebeskatningslovens 5 A, anses at starte en ny ejertid ved et statusskifte, således at det kun er skattefrit udbytte, der er modtaget efter det seneste statusskifte, der skal reducere et aktietab. Det ses ikke, hvornår et kontantvederlag ved en skattefri fusion, der efter den foreslåede regel i fusionsskattelovens 9, skal behandles som udbytte, kan få betydning for et eventuelt fremtidigt aktietab på aktierne i det modtagende selskab. For det første vil udbytterne som regel være skattepligtige for udbyttemodtageren og for det andet vil udbyttemodtageren være hjemmehørende i udlandet og dermed ikke være skattepligtig i Danmark af aktieavance på aktierne i det modtagende selskab. Ifølge den gældende bestemmelse i aktieavancebeskatningslovens 17, stk. 2, medregnes til udbytte fra det aktietabsgivende selskab ethvert tilskud og udbytte af udbyttepræferenceaktier ydet af det aktietabsgivende selskab og koncernselskaber, som det aktietabsgivende selskab direkte eller indirekte har bestemmende indflydelse over, til koncernselskaber, som det aktietabsgivende selskab ikke har direkte eller indirekte bestemmende indflydelse over. Side 22\n23 Ved koncernforbundne selskaber forstås selskaber i samme koncern efter selskabsskattelovens 31 C. Et tilskud skal således efter de gældende regler behandles som skattefrit udbytte hos selskabsaktionæren, selvom selskabsaktionæren ikke er koncernforbundet med hverken det aktietabsgivende selskab eller det tilskudsmodtagende selskab. I lovforslaget sker der en lempelse på dette punkt, idet tilskuddet mv. kun medregnes som skattefrit udbytte, hvis selskabet er koncernforbundet med det aktietabsgivende og det tilskudsmodtagende selskab. Der ses derfor ikke at være behov for at lempe bestemmelsen yderligere ved at indsætte en bestemmelse om, at selskabet skal have datterselskabsaktier i det tilskudsmodtagende selskab. Det typiske område for den foreslåede bestemmelse i aktieavancebeskatningslovens 5 A, stk. 3, vil i praksis være tilskud mellem koncernselskaber, som er skattefri efter selskabsskattelovens 31 D, men bestemmelsen er ifølge sin ordlyd ikke begrænset til skattefri tilskud. Dette svarer til den gældende bestemmelse i aktieavancebeskatningslovens 17, stk. 2, der omfatter alle tilskud og der foreslås ikke ændringer på dette punkt. Som et eksempel på en situation, hvor et tilskud skal begrænse tabet hos en fysisk person, jf. 5 A, stk. 3, sidste punktum, kan der nævnes et tilfælde, hvor en person H ejer hele aktiekapitalen i M A/S. M A/S ejer hele aktiekapitalen i D1 og 60 pct. af aktiekapitalen i D2. H ejer de resterende 40 pct. af kapitalen i D2. Yder D2 et tilskud til D1, skal dette tilskud, der udvander værdien af D2, begrænse et tabsfradrag på H s aktier i D2. Tilskud mellem selskaber kan ifølge praksis efter en helt konkret vurdering medføre, at tilskuddet skal anses for at have passeret aktionærens økonomi og derfor beskattes hos aktionæren som maskeret udlodning. Hvis tilskuddet i ovennævnte eksempel skal beskattes som maskeret udbytte hos H, skal tab på H s aktier i D2 ikke begrænses med dette udbytte efter 5 A, stk. 3, idet der ikke er tale om skattefrit udbytte. Lovforslagets 1, nr. 8 (ABL 28) kreditaktier Er Skatteministeriet enig i, at de fordringer på selskabsdeltagerne, som et selskab måtte have, når der efter de nye regler i selskabsloven er foretaget kapitalforhøjelse uden fuld indbetaling af kapitalen, kan medregnes til selskabets egenkapital, når det f.eks. skal afgøres om reglen om tynd kapitalisering, jf. selskabsskattelovens 11 er opfyldt? Side 23\n24 Skatteministeriet har i svar til FSRs høringskommentarer oplyst, at der tidligst skal ske forrentning af fordringen, når selskabet indkalder kapitalen. Vi foreslår, at dette skrives ind i den foreslåede 28 A, sådan at eventuelle ligningssager herom undgås. Det bør samtidig præciseres, at det af hensyn til aktionærernes ligestilling vil være muligt at aftale en tidligere forrentning. Kommentar: Ja, Skatteministeriet er enig i, at de fordringer et selskab måtte have på selskabsdeltagerne efter selskabsloven 33, kan medregnes til selskabets egenkapital, når det skal afgøres, om reglen om tyndkapitalisering efter selskabsskatteloven 11 er opfyldt. Vedrørende spørgsmålet om forrentning af selskabets krav på ikke indbetalt kapital skal Skatteministeriet i forhold til den tidligere kommentar til FSR s høringssvar præcisere, at fastsættelse af en sådan forrentning i skattemæssig henseende vil afhænge af, om forholdet falder inden for ligningslovens 2. Endvidere bemærkes, at en eventuel skæv indbetaling af kapitalen kan rejse spørgsmålet, om der kan anses at være overført midler mellem kapitalejerne, der udløser beskatning. Hvis situationen eksempelvis er den, at en eller flere aktionærer frivilligt indbetaler hele kapitalen, mens én aktionær ikke foretager en tilsvarende indbetaling, vil den aktionær, der ikke indbetaler kapitalen fuldt ud, således som udgangspunkt få andel i forrentningen af den kapital, de øvrige aktionærer indskyder. Herved vil der kunne overføres midler mellem aktionærerne. Dette vil eventuelt kunne udlignes ved aftale om, at den aktionær, der ikke indbetaler den resterende kapital, betaler en rente af den ikke indbetalte kapital. Skatteministeriet finder ikke, at det på hensigtsmæssig vis er muligt at indføje ovennævnte i den foreslåede regel i kursgevinstlovens 24 A. Lovforslagets 1, nr. 10 (ABL 33 A, stk. 5) tab på datterselskabsaktier Tab realiseret på porteføljeaktier, som tidligere var datterselskabsaktier, jf. den foreslåede 33 A, stk. 5, skal ifølge ikrafttrædelsesbestemmelsen angives på selvangivelsen. Bliver der i lyset af, at det er et særligt kildeartsbegrænset tab oprettet en særlig rubrik på selvangivelsen? Side 24


BOGANMELDELSE: Møns Klint i klart vejr af Niels Rohleder | Bogrummet\nDe tre Weissmanns fra Westport af Cathleen Schine\naf Hans Christian Davidsen d. 4. november 2011\nNiels Rohleders spændingsroman »Møns Klint i klart vejr« blev af dagbladenes anmeldere klandret for at være pladderromantisk, forudsigelig og skrevet efter en skabelon – hvad figurtegningerne angår.\nLæser man romanen med litteratens briller, er det da heller ikke sikkert, at man bliver voldsomt imponeret. Spændingsromaner er nu ofte skåret efter nogenlunde samme læst – og af en eller anden grund skal der næsten altid være detaljerede samlejebeskrivelser med i dem (for det meste kedsommelige at læse).\nMen »Møns klint i klart vejr« kan bestemt anbefales at læses med lidt andre briller end de rent litterære – især hvis man interesserer sig for tyske forhold og frem for alt for DDR, som i over 20 år har været historie.\nRohleder giver os nogle meget autentiske beskrivelser af den side af arbejder- og bondestaten, der med rette har gjort den så berygtet. Nemlig de gennemresearchede beskrivelser af den menige DDR-borgers totale undertrykkelse i hverdagen. Det er som at være der selv midt i 1980erne.\nSamtidig har Rohleder blik for de små ting, der siger så meget, og som styrker troværdigheden. I den ateistiske stat hed engle ikke engle, men »Jahresendflügelfiguren«. Og sådan fanger Rohleder meget af det, der kræver kendskab.\nI 1984 møder den danske studerende Martin Wulff (der ligesom forfatteren har sønderjyske rødder) den østtyske studerende Julia, og for gentagne gange at kunne få besøgsvisum til DDR, vikler han sig ind i lidt for tæt samarbejde med den østtyske ambassade i København. Martin er aktiv i det danske socialdemokrati – en lækkerbisken for Stasi og samtidig også den danske efterretningstjeneste.\nForløbet når et bizart klimaks midt ude på Østersøen. Stasi ødelægger meget udspekuleret forholdet imellem dem.\nTiden skrues nu frem til 2010, og her bliver den nu midaldrende Martin Wulff, der nu er folketingsmedlem og ministerkandidat, beskyldt af Ekstra Bladet for at have været Stasi-agent. Og det er fra 2010, at den dramatiske fortid rulles op med Martin Wulff som jeg-fortæller. Der kan være delte meninger om, hvordan denne fortælleteknik virker. Jeg havde ingen problemer med konstruktionen og blev godt underholdt.\nDanmark2010-2019kærlighedsamfundsforholdspændende bøgerpolitik1980-1989Tyskland (DDR)STASI


Tagbøjler Thule SlideBar til RENAULT KADJAR fremstillingsår 06.15- | Rameder tagbøjler\nTagbøjler Thule SlideBar - RENAULT KADJAR\negnet til RENAULT KADJAR\nThule SlideBar er den eneste tagbøjle, der kan trækkes ud. Stængerne kan på begge sider af bilen trækkes 600 mm sideværts ud. Det vil sige, at siden på din RENAULT KADJAR på grund af afstanden til bilen er beskyttet mod læsse- og losseskader, og du kan bekvemt læsse lastholderen fra kantstenen med f.eks. cykler eller andet gods, der skal transporteres. Så slipper du for at skulle strække dig helt ind til midten af bilens tag. Når det hele er forsvaligt anbragt, skubber du tagbøjlen tilbage i udgangsposition. Takket være den innovative T-not, der kan skjules, kan tilbehør som tagboks og cykelholder let monteres.\nSlidebar fra den svenske mærkeproducent Thule overbeviser med en enkel håndtering, et vellykket design og en fremragende kvalitet. Lige som alle Thule-produkter har SlideBar til RENAULT KADJAR også undergået de strenge sikkerheds- og kvalitetstests hos producenten og opfylder dermed kravene i City-Crash-standarden.\nVægt 10,76 kg\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.2 TCe 130 96kW / 130hk 06.15 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.3 TCe 140 103kW / 140hk 08.18 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.3 TCe 160 (HLNC) 117kW / 160hk 08.18 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.5 BLUE dCi 115 85kW / 116hk 08.18 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.5 dCi 110 81kW / 110hk 06.15 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.6 TCe 165 120kW / 163hk 11.16 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.6 dCi 130 96kW / 130hk 06.15 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.6 dCi 130 4x4 96kW / 130hk 06.15 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.7 Blue dCi 150 110kW / 150hk 02.19 -\nRenault KADJAR (HA_, HL_) 1.7 Blue dCi 150 4WD 110kW / 150hk 02.19 -


Er vi bare usolidariske, eller hvorfor pokker støtter vi ikke aktivt sygeplejerskerne og varsler sympatikonflikt? – Arbejderen\nVi har også brugt konfliktvåbenet i FOA. Skuffelsen har været stor mange gange. Det er lige præcis derfor, at hele Forhandlingsfællesskabet så stift i øjnene, at det først blev efter OK21, at arbejdet med tjenestemandsreformen for alvor kunne komme i gang.\nFællesskabets helt store kamp om at få bekæmpet uligeløn i den offentlige sektor og mellem den offentlige og den private sektor er nu blevet til en grumset affære, hvor sygeplejerskernes konflikt har udløst en rigtig træls debat.\nHvad er egentlig op og ned i den debat?\nSygeplejerskerne er ikke alene om at kæmpe for en retfærdig løn – det er også din og min kamp.\nHvordan er det dog blevet til en helt håbløs situation?\nDebatten om løngab, uligeløn og det faktum, at den oprindelige tjenestemandsreform indplacerede fag og efterfølgende blev taktstokken for, hvordan nye fag og uddannelser blev indplaceret, er helt på sin plads, og det er slet ikke en ny debat. Den har vi rejst på kryds og tværs af organisationer gennem mange år.\nVi har også brugt konfliktvåbenet i FOA. Skuffelsen har været stor mange gange, især dengang Christiansborg i 2007 meldte sig klar med fem milliarder på bordet. Det var bare ikke fem milliarder ekstra, men en fremrykning af lønmidler til første år, så hunden blev fodret med sin egen hale. Det er også det, der kan ske nu. Det er lige præcis derfor, at hele Forhandlingsfællesskabet så stift i øjnene, at det først blev efter OK21, at det arbejde for alvor kunne komme i gang.\nVæk med Corona, gang i væksten og ikke mindst gang i lønforhandlinger på det private område. Der er ikke meget ved at strejke sig til et bedre lønresultat og så betale gildet tilbage via reguleringsordningen.\nKomplekse spørgsmål kalder på lønkomite\nDet er fakta, at de typiske kvindefag halter bagud på løn. Det er ikke noget, vi bare finder på til lejligheden. I mange omsorgsfag er mere end 90 procent kvinder, og der er et minus på 36 kroner i timen i forhold til fag, hvor 90 procent er mænd. Det fortæller ViVE i en rapport fra forsker Mona Larsen. Det bliver til mange lønkroner gennem et arbejdsliv.\nSiden tjenestemandsreformen i 1969 har mange fag udviklet sig, arbejdsmarkedet har udviklet sig, krav til viden og uddannelse er vokset, opgaveglidning mellem fag har også haft stor betydning.\nEn sammenligning alene på uddannelseslængde er ikke det rigtige svar, en sammenligning alene på optagelseskrav til uddannelser er heller ikke det rigtige svar. Der er en myriade af komplekse spørgsmål, som kalder på en lønkomite, som skal adskille sig væsentligt fra den tidligere lønkommissions arbejde.\nSelve værdisætningen af velfærdsfag spiller en stor rolle. Det har også stor betydning, at det ikke er alle svar, der kan findes statistisk i historisk perspektiv. Eksempelvis er social-og sundhedshjælpere og social-og sundhedsassistenter indplaceret sammen i servicefag, lige som der er faggrupper, der slet ikke findes med statistisk materiale bagudrettet.\nAmbulancebehandlere og paramedicinere er også en autoriseret gruppe med en uddannelseslængde på fire år og syv måneder. Men erhvervsuddannelser tæller ikke på samme måde i uddannelses hierarkiet. Er det rimeligt? Nej det synes vi ikke i FOA.\nDet er et arbejde, der sættes i gang, når OK 21 for alle organisationer er afsluttet. FOA mener, at en ny lønkomite skal starte nu og ikke vente.\nKan man så ikke bare lægge fælles pres lige nu på, at sygeplejerskernes skal have et stort lønhop nu?\nPengene er der ikke hos arbejdsgiverne, og hvis der så kunne tilføres ekstra midler NU, så vil det ligge indenfor reguleringsordningen. Så det kan man kun, hvis alle andre næsten 50 organisationer på deres medlemmers vegne siger ja til, at vi vil betale prisen via reguleringsordningen. Altså at for eksempel social- og sundhedshjælperen siger ja til at betale af sin løn, for at sygeplejersken kan blive hævet.\nDet ville så komme oveni den såkaldte ”minus-regulering”, som vi måtte indregne i overenskomstresultatet for den samlede periode, og som på det regionale område har udviklet sig yderligere i negativ retning siden forhandlingerne. Så derfor er svaret, det kan vi ikke. Det er ikke løsningen.\nDen form for solidaritet kan vi IKKE vise.\nI den korte form er situationen sådan her:\nResultatet ved OK21 er vedtaget med samtlige organisationers tilslutning. Urafstemninger blandt medlemmerne gav også et markant ja – på nær sygeplejerskerne og radiograferne.\nAlle organisationer havde inden forhandlingerne aftalt med hinanden, at hele løndannelsen i den offentlige sektor skulle op og vende, og vi skulle sikre tilslutning i hovedorganisationen, så det ikke bare udløste en krig mellem offentlige og private organisationer.\nVi udarbejdede et politisk forståelsespapir med hinanden på det tidspunkt, og arbejdet er allerede i gang. Det, vi kunne blive enige om, var, at det skulle i gang efter OK21.\nKunne vi ikke bare have gjort det før?\nMed til hele billedet hører, at vi som parter også har igangsat analysearbejde af det nye lønindex fra Danmarks Statistik. Et arbejde der først afsluttes i 2022. Resultatet heraf er en vigtig trædesten for, hvordan eksempelvis ændret sammensætning af personale har indflydelse på reguleringsordningen og løngabsdiskussionen mellem offentlig og privat.\nVed OK18 fik vi i fællesskabet afsat puljer til ligeløn og lavtløn, ved OK21 lykkedes det at øge størrelsen på lavtløns- og ligelønspuljer, det var godt, men uretfærdigheden er mere grundlæggende.\nFor FOA er målet klart:\nOpgør med for lav værdisætning af velfærdsfag, løft af lavtlønnede, opgør med uligeløn mellem typiske kvindefag og typiske mandefag, og ikke mindst en ændring af måden vi aftaler de generelle lønstigninger på og betragter reallønsudvikling ens for alle lønniveauer.\nSå længe vi forhandler generelle lønstigninger i procenter, bliver vi ved med at øge uligheden mellem lavtlønnede og højtlønnede. Det er den helt store kamp, som vi burde være fælles om på tværs af alle fag. Og i det arbejde vil der uden tvivl være brug for kompromisser og langsigtede planer for ændringer.\nMen det klares ikke uden Christiansborg, for der SKAL ganske enkelt løftes på låget til pengekassen, øremærket til formålet – opgøret med uligeløn – men forhandlet af parterne ved bordet.\nLøsningen kan ikke findes inden for rammen.\nOg PS…. så vil vi på det kommunale og regionale område have indflydelse på forhandlinger om rammens størrelse fremover.\n17. juli 2021 | 07:08\nMona Striib">Vis alle\nEfter fem ugers konflikt\nSygeplejerskernes strejke er nu meget mærkbar\nØger pres på arbejdsgiverne\nSygeplejerskernes kampgejst er stor efter fire ugers strejke\njuli 18, 2021 at 10:14\njuli 18, 2021 at 10:48\njuli 26, 2021 at 12:37\nTak for stötten til sygeplejerskerne og radiograferne: https://politiken.dk/indland/art8300991/Sygeplejerskerne-har-fokus-det-forkerte-sted


Områdekode 733 / +680733, Palau\nOmrådekode 733 (+680733)\nPræfixet 733 er områdenummeret for Ngaremlengui. For det fiktive telefonnummer 7896916 og er områdekoden 733, det nummer, der skal ringes op, er 733 7896916. Og Ngaremlengui ligger i Palau.\nOmrådekodepræfikset tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 7896916 er områdekoden 733 (Ngaremlengui) og landekoden 00680, det nummer, der skal ringes op, er 00680 733 7896916. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres landekoden med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan landekoden udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 733 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen landekode +680 (00680) eller områdekode 733 (Ngaremlengui).\nHvis du er uden for Palau, og du vil ringe til en person i Ngaremlengui, skal du udover landekoden have landekoden for det land, du ønsker at ringe til. Landekoden for Palau er +680 (00680), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Ngaremlengui, skal du prefikse personens telefonnummer med +680 733. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 7896916 er områdekoden 733 (Ngaremlengui) og landekoden 00680, det nummer, der skal ringes op, er 00680 733 7896916.


Robuste IT løsninger til din virksomhed – Fodboldtrøjer til børn\nFind alt om fodboldtrøjer til børn\nRobuste IT løsninger til din virksomhed\nAf fodbolden\ti Ikke-kategoriseret\nDer kan være mange grunde til, at din virksomhed har brug for IT-løsninger, som passer til et bestemt arbejdsmiljø. Du kan købe IT, som kan holde til vind og vejr, eksplosionsfarlige omgivelser eller hygiejne. Hvis du arbejder i et miljø, hvor dit IT kan være i risiko for at blive ødelagt, burde du finde en god IT-løsning til dig og din virksomhed.\nDet er ikke alle arbejdspladser, at det giver mening at have almindelige computere og tablets. Hvis dine ansatte arbejder udenfor, i værksteder eller steder hvor hygiejnen er prioriteret højt, er det bedst, at IT-udstyret er lavet til disse miljøer. På den måde kan du og dine ansatte få mest ud af teknologien, og risikoen for at det går i stykker er lavere. Derfor er det vigtigt, at du tilpasser dit IT til hvor dine ansatte arbejder, og hvad de laver. Når du har det rette IT, er det mere praktisk for alle.\nEksempler på IT-løsninger\nHos Blue-line.dk kan du finde robuste IT løsninger, som passer perfekt ind i dit firma. På denne hjemmeside kan du finde IT-løsninger til mange forskellige arbejdsmiljøer. Derfor kan du let kigge igennem udvalget og finde det, som du har brug for. Du kan eksempelvis finde monitorere, som kan holde til vind og vejr eller i værksteder, hvor der kan være risiko for eksplosioner eller andet i samme til. Yderligere er det muligt at købe udstyr, som let kan betjenes med handsker. På den måde kan du stadig have udstyr i god kvalitet, som giver mening på en steril arbejdsplads. Tænk over hvad giver mening til din arbejdsplads, og hvor du har brug for robuste IT løsninger.\nTre råd: Sådan kan du blive mere bæredygtig til sommer\nEr det tid til en ”reperstion” af din computer?\nEn indbygget biopejs er en løsning der minimerer tilstedeværelsen af en skorsten\nFind de bedste tilbud på en håndværker


Line Grubak dyrker Danmarks mindst populære sport: - Lidt op ad bakke - TV 2\nLine Grubak dyrker Danmarks mindst populære sport: - Lidt op ad bakke\n8. jan. 2022, 08:15\nLine Grubak må erkende, at moderne femkamp ikke længere er særlig moderne. Hun træner gerne 30 timer om ugen, men der er ikke nogen at dyste imod.\n- Man kan sige det sådan, at hvis der skulle afvikles et DM i kategorien kvinder, er vi kun mig og Julia i min aldersklasse.\nLeveringen falder både tørt og umiddelbart. 25-årige Line Grubak har vænnet sig til en virkelighed, der ikke kan sammenlignes med andre sportsgrene i Danmark.\nDet er så fedt at dyrke noget, der er konstrueret sådan, at man ikke bliver træt af det\nModerne femkamp er en konkurrenceidræt, der består af fem forskellige sportsgrene:\nAlle fem discipliner giver en række point, og så gælder det om at opnå den højest mulige samlede pointscore. Læs de specifikke pointfordelinger her.\nModerne femkamp har været en OL-disciplin siden 1912 og bygger på en lang historie.\nMen siden 1912 har der også været foretaget mange ændringer og justeringer på sporten. Det nyeste tiltag fra det internationale femkampforbund UIPM (Union Internationale de Pentathlon Moderne) er, at ridning fra OL i 2028 skal fjernes og erstattes med noget andet.\nDanske Eva Fjellerrup var i 1990'erne blandt verdens bedste til moderne femkamp. Her vandt hun en række danmarks- og verdensmesterskaber.\nLine Grubak indledte faktisk karrieren som dressurrytter og var rigtig glad for det. Men som 16-årig oplevede hun, at begge hendes heste og hendes pony blev skadet på samme tid. I stedet blev hun lokket med til fægtning, og så var der ellers flueben ved to ud af fem discipliner. Herefter begyndte tankerne om, at moderne femkamp måske kunne være meget sjovt alligevel.\nOg på trods af evige udfordringer, enormt begrænsede muligheder og en tur i mors fodspor elsker Line Grubak i dag moderne femkamp.\nPå de hårde træningsdage kan man godt have fire træninger\nEn anden udøver, der også har fundet glæden ved moderne femkamp, er Julia Palotás. Hun er flyttet fra Ungarn til Danmark, og hun har på sine få år i Danmark allerede leveret flotte præstationer under dansk flag.\nDet er svært at forudse, hvad der kommer til at ske de kommende år\nLine Grubak træner her sine evner i skydning, der er blandt de fem sportsgrene i moderne femkamp. Foto: Privat\nOgså Julia Palotás satser på OL i 2024, hvor hun håber at levere et stort resultat til Danmark.


Kør som chauffør eller passager med Uber i London, Ontario | Uber\nUber sætter London, Ontario i bevægelse\nKør med Uber i London, Ontario\nFå penge på dine egne vilkår. Fuldtids- og deltidschaufførjob for uafhængige kontrahenter i London, Ontario giver dig fleksibiliteten ved at arbejde, så lidt eller meget du vil. Uber tager sig af alle detaljerne, så du kan fokusere på at køre din bil, når det passer dig.\nVi brænder for at gøre din by bedre. Det er derfor, at vi har indgået partnerskab med tusindvis af lokale, der holder London, Ontario i bevægelse. Sammen sætter vi gang i lokaløkonomien, hjælper med at gøre gaderne mere sikre fra spirituskørsel og fremmer et mindre overbelastet miljø.\nVil du arbejde sammen med os i London, Ontario?\n*Uber er ikke en transportleverandør. Det er ikke nødvendigt at give drikkepenge. Faste priser gælder for direkte ture mellem specificerede placeringer. Yderligere stop kan medføre en højere pris. Gældende vejpenge og gebyrer kan føjes til din pris. På tidspunkter med stor efterspørgsel ændres vores priser over tid for at holde bilerne ledige. De viste priser er i canadiske dollars.


Døv, blind og musiker: Destin overgiver sig ikke | Fredericia | frdb.dk\nPubliceret 21. juli 2019 kl. 19:41\nDet krævede lidt hjælp at koble alt udstyret op, men nu ved Destin, hvor de mange knapper og stik er. Foto: Peter Friis Autzen\nIngen skal bestemme over Destin Bisgaard fra Fredericia. Når han vil lave musik, så laver han musik.\nFredericia: - Jeg har altid drømt om at rappe, siger Destin Bisgaard.\nDen 20-årige mand fra Fredericia kan hverken se eller høre. Men dét er ikke udfordringer, der kan få Destin til at give op. Det ligger i det hele taget ikke til ham at give op - tværtimod har han flere gange kastet sig ud i udfordringer, døvblinde normalt holder sig tilbage fra. Han går for eksempel til judo.\nSidste år besluttede Destin at gøre alvor af drømmen om at lave musik. I første omgang for sin egen rekreative fornøjelses skyld, men for nylig har han også lagt enkelte numre ud til salg og streaming på nettet.\n- Jeg fandt udstyret på nettet. Da jeg fortalte mine venner om min plan, syntes det, at det lød for dyrt. Men jeg ville i gang, siger han og tænder for en stribe knapper og kontakter på ydstyret, der er linet op på et stort bord.\nHan ved, hvor alt er: Stik, ledninger, knapper. Undervejs kobler han sin smartphone til for at hente noget lyd ud fra den.\nVolumenkontrollen indstilles på en styrke, der tager hensyn til ElboBladets udsendte, og pludselig dunker en elektronisk rytme ud i rummet. Destins stemme høres i et næsten messende rap om, hvordan det er at leve som døvblind.\nJeg rapper, fordi jeg kan. Og fordi jeg vil vise verden, at jeg kan.\nVia sine implantater kan Destin høre sin musik helt lydløst. Men når ElboBladets udsendte skal lytte med, er der brug for højttalere. Foto: Peter Friis Autzen\nSygdom tog synet og hørelsen\nDestin har ikke altid været blind og døv. Da han var lille, løb han rundt og legede med andre børn.\nSiden kom en sygdom til, som fjernede begge sanser. I dag kan han "høre" via indopererede CI-implantater, der sender elektriske impulser uden om de ødelagte dele af hørelsen.\n- Min telefon kan kobles op på implantaterne. Så jeg kan faktisk høre min musik direkte ind - uden at I andre kan høre den, forklarer Destin, som dermed kan høre sin musik så højt, han vil uden at genere naboerne.\nI hans lille hjemmestudie står også et keyboard.\n- Jeg har ikke rigtigt lært at spille på det endnu. Det vil jeg bruge sommerferien på, siger han og viser at påklistrede filt-dutter på hver c-tangent fungerer som vejviser for hans fingre.\nHan har også købt sig en elektrisk guitar.\nMusikken giver ro\nIndtil videre har Destin skrevet og indspillet tre rap-numre og omkring ti stykker elektronisk musik uden ord.\n- Teksterne handler om mit liv som døvblind. Døvblinde har brug for bedre hjælp - og det fortæller jeg om i teksterne. Jeg har også lavet et rap om at have lyst til at danse, selvom livet er hårdt.\nDet er hårdt arbejde at lave et nummer, men glæden ved det færdige resultat er stor. Og glæden ved at spille musikken for andre er også til at tage og føle på - især nu, hvor Destins indledende generthed er ovre.\nUnder interviewet benytter Destin en tegnsprogstolk. Ved hjælp af særlige teknikker, hvor tolkens og Destins hænder følges ad, kan han følge med i samtalen. Men for det meste svarer han med sin egen stemme - ofte med lidt forsigtig stemmeføring.\nPå hans musik er forsigtigheden væk, og stemmen er klar og tydelig.\n- Jeg drømmer om en pladekontrakt. Både fordi jeg har en kunstner i maven, og for at vise, at jeg kan. Jeg skal bevise det til hele verden, siger han.\nDestin benytter kunstnernavnet DB Wolf.\nKunstner endte på Trelde ved et tilfælde: Man må gerne røre ved det\nDestin er døv og blind - men han kan alligevel sparke røv


sparetips • Tjeck\nVi har lige overstået december, som har været en hyggelig men dyr fornøjelse. Julegaver og et festlig nytår har måske medvirket til, at pengepungen her i januar måned ikke har det så godt. Vi kommer derfor med nogle tips til, hvordan du nemt og hurtigt kan spare penge i januar. Kig tilbudsaviserne igennem Der er mange gode tilbud at hente ...\nNår gæld giver mening: Derfor skal du have et SU-lån\nSom studerende har du mulighed for at optage et SU-lån. Dit SU-lån svarer i dag til cirka 3.000 kroner om måneden, hvis du i forvejen får udeboende SU på 5.900 kroner. Du får sikkert i forvejen SU-lånet, hvis du har brug for pengene til at få hverdagen til at hænge sammen.Men selv hvis du ikke sidder økonomisk stramt i det, ...


NYT KURSUS RUSTER ERHVERVSRÅDGIVERE TIL AT TALE : Sustain Report\nNyt bæredygtighedskursus for erhvervsrådgivere\nAf Redaktionen - 10. september\nErhvervsrådgiverne skal have viden om bæredygtighed, så de kan hjælpe deres kunder med at se forretningsmuligheder og risici på området. Nyt kursus klæder dem på til at tage dialogen.\n– Det kan være guld værd for en virksomhed, når deres rådgiver hjælper dem og guider dem i forhold til bæredygtighed, siger Kent Petersen, formand for Finansforbundet der har taget initiativ til uddannelsen, og fortsætter:\n– Bæredygtig omstilling handler både om udviklingen af vores samfund som helhed, men så sandelig også om fremtidssikringen af den enkelte virksomhed og den konkrete forretningsmodel. For en virksomhed er erhvervsrådgiveren derfor en af de sparringspartnere, der er tættest på til at kunne inspirere til en dialog om nye muligheder og risici, siger Kent Petersen.\nNår erhvervsrådgiverne skal tale bæredygtighed med kunderne, kan det konkret dreje sig om for eksempel ny regulering, energieffektivisering, nye standarder for produktionen, krav til værdikæden, mulighed for støtteordninger og grønne puljer.\n– Finanssektoren har et medansvar for at bidrage til den grønne omstilling, men også en unik mulighed for at gøre det. Sektorens rådgivere er hver eneste dag i dialog med kunder landet over. Og i den dialog bidrager rådgiverne proaktivt med løsninger og forretningsmuligheder for kunderne i relation til den grønne omstilling, siger Nadeem Farooq, konstitueret administrerende direktør i Finanssektorens Arbejdsgiverforening.\n– Bæredygtighed er mange ting, og der er uendelig mange områder, man kan arbejde med. Vi har haft fokus på at finde en balance. På den ene side skal erhvervsrådgiveren være klædt ordentligt på til dialogen – på den anden side skal de ikke sætte sig ind i alting på én gang, for så mister de overblikket, siger Søren Laursen, administrerende direktør på Finanssektorens Uddannelsescenter.\n– Vi vil være sparringspartner med vores virksomheder – og det vil vi selvfølgelig også på det her område. Mit mål med at være her er at få nogle redskaber til at tage dialogen, så vi spørger til de rigtige ting og skaber værdi for erhvervskunderne uanset, om de er langt i arbejdet med bæredygtighed, eller det er helt nyt for dem, siger hun.\nPå forløbet ”Bæredygtig kundedialog – erhverv” får erhvervsrådgiveren:\nForløbet klæder erhvervsrådgiveren på til at stille spørgsmål, starte dialoger og give rådgivning til SMV’er om forskellige aspekter af bæredygtighed – for eksempel klima- og ESG-rapportering, verdensmål og cirkulær økonomi.\nForløbet er en del af Finanskompetencepuljen, hvilket betyder, at hovedparten af finanssektorens medarbejdere kan deltage gratis. Lige nu er der planlagt fire hold. De første to hold starter 8. november i Jylland og 17. november på Sjælland.\nErhvervslivet har kun haft beskedent fald i CO2-udledning siden 1990\nOg biomasse fylder i billedet, viser nye tal fra Danmark Statistik.\n!-- post details --> 17. september 2021\nThomas Schulz og Ingrid Reumert blandt talere til Sustain Awards\nFondsdirektør: – Det er ved at være sidste udkald\nTidligere Superliga-spiller: – Alle skal have lov at blive den bedste udgave af sig selv\n3D-printede støbeforme vil kunne sænke CO2-aftryk markant\nPandora vil halvere CO2-udledning inden 2030\n– Vi har lagt en plan, selvom vi ikke har alle svarene, lyder det fra CEO.\nSådan leder du Generation Y og Z\nEgmonts HR-direktør deler erfaringer og udfordringer ved de unge generationer.\nBankernes grønne krav peger kun i én retning\nNye EU-regler og krav fra partnere vil kunne ses, når bankerne udsteder lån, lyder det fra Finans Danmark.\nLangt fra grønne skål-taler til virkelighedens Danmark


36 års forskning i skovbrug hos Smurfit Kappa Cartón de Colombia\nBruger Login LSE (SKG): £30,00 ISE (SKG): €34,18\nI 36 år har Forestry Research Department været meget vigtig for udviklingen af divisionen for skovbrug i SKCC, især inden for de tre hovedområder, som nævnes nedenfor.\nForskningsprojekt for skovbrug og genetisk forbedring:\nI begyndelsen fokuserede Forestry Research Department på at introducere og teste adskillige træarter med henblik på at skaffe fibre til virksomhedens produkter. Der blev gennemført en række test af de forskellige arter. Genetisk forbedring er baseret på klonskovbrug for eukalyptus, hvor de bedste træer udvælges og reproduceres via rodstiklinger fra det samme træ, samt familiebaseret skovbrug for fyrretræer, hvor de bedste kimplanter indsamles fra træer af ekstra god kvalitet. Der anvendes ingen genteknologi – det er alt sammen baseret på udvælgelse af de bedste eksempler.\nForskningsprojekt for skove og produktivitet:\nMed erhvervelsen af nye gårde opstod der nye udfordringer som f.eks. spørgsmålet om, hvor mange træer der skal plantes, hvordan jorden skal forbedres, hvornår og hvor ofte ukrudt skal kontrolleres, og hvordan der skal tilføres ekstra gødning, så træerne kan vokse endnu bedre, samt hvordan det potentiale, som er blevet skabt gennem genetisk forbedring, kan udnyttes.\nIfm. forskningsprojektet blev der udviklet tre computerprogrammer:\n1. SMURFERC Establishment til udregning og optimering af den mængde gødning, som kræves til plantning af hver af de seks anvendte arter i de 64 forskellige jordenheder på vores jorde. ;\n2. SMURFERC Maintenance, som – vha. tidlig analyse af bladene i plantager med fyrretræ og eukalyptus – gør det muligt at bestemme den ernæringsmæssige status og vækst for at generere forskellige muligheder for ernæringsmæssig administration, og that makes it possible to determine, through early stage analysis of the leaves in pine and eucalyptus plantations, the nutritional status and growth, to generate nutritional managements options; and\n3. Cartón de Colombia Carbon fixation Programme (3Cfix), som er et program der gør det muligt for skovbrugsafdelinger, vha. lokale beregninger af vækst og dræning samt indekser fra videnskabelige undersøgelser af fyrretræer og eukalyptustræer, at udregne kulstofbindingen og opgørelser over plantagerne samt, hvor megen CO2, der fjernes fra atmosfæren under processen. Alle disse udregninger kan foretages årligt.\nForskningsprojekt for beskyttelse af planternes sundhedstilstand:\nI takt med at vores skove har ændret sig, er de forskellig træarter blevet udsat for en lang række miljømæssige forhold. Med tiden dukkede forskellige sygdomme og skadedyr op, hvilket gav anledning til bekymring over skovenes produktivitet og fiberkvaliteten. Forskningsprojektet for beskyttelse af planternes sundhedstilstand blev påbegyndt i 1988 med det mål at løse disse problemer. Det består af tre hovedkomponenter: oplæring, forebyggelse og håndtering af sygdomme og skadedyr.


Lenovo Thinkpad 13 Bærbar\nUltrabook, Core i5 7200U / 2.5 GHz, Win 10 Pro 64-bit, 8 GB RAM, 256 GB SSD TCG Opal Encryption 2, NVM Express (NVMe), 13.3" IPS 1920 x 1080 (Full HD), HD Graphics 620, Wi-Fi, Bluetooth, ren sort, kbd: Dansk … læs mere her\nLenovo Thinkpad 13 Bærbar / Laptop\nLenovo Thinkpad 13 ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i varegruppen Baerbar. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Lenovo Thinkpad 13 i den kendte webshop Proshop.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKøb Lenovo Thinkpad 13 allerede i dag til kun kr. 10714.00\nLenovo Thinkpad 13 til arbejde, studie eller bare til lidt surfing\nKøbes der ind i en webshop, får du nogle bedre betingelser, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser på alle tider af døgnet, så længe du er online. En anden ting du også slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køen er der slet ikke, når du handler online, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.


Grand komfortabelt sommerhus til 6 personer, med fælles swimmingpool. - Saint-Apollinaire-de-Rias\nGrand komfortabelt sommerhus til 6 personer, med fælles swimmingpool.\nSaint-Apollinaire-de-Rias, Auvergne-Rhône-Alpes, Frankrig\nTemmelig træsommerhus til 6 med stor terrasse. Fælles pool.\nDu er 7 km fra Vernoux en Vivarais, grøn ferie i regionale naturpark i Monts d'Ardèche, og for en afslappende ferie eller sport. Fitnesscenter med dampbad i Vernoux, vandreture eller mountainbiking, ridning, anstændige af Dunière kano (25 km) og klatring i træer ved at gøre træklatring (ved 45 km), men også ture museer, slotte og grotter i området.\nOgså mange sports-og festlige arrangementer i løbet af året. I begyndelsen af juni fejrer Picodon den middelalderlige landsby Désaignes (15 km væk), og i slutningen af juni kan du opmuntre eller deltage i Ardéchoise cykelbane (7 km væk)\nKlatre med familien Mount Gerbier de Jonc 1551 m (40 km) og nyd panoramaudsigt. Der er selvfølgelig også mulighed for at shoppe i Valencia eller romerne.


Derfor er firmagaver en god idé - Om erhverv\njanuar 26, 2018 Socialt\nFirmajulegaver og gaver til andre anledninger er udbredt i de fleste firmaer, men der findes også arbejdspladser, der vælger at undlade firmagaven. For nogle medarbejdere har det ingen betydning, om der eksempelvis bliver smidt et par flasker vin efter dem fra firmaets side i anledning af julen, men for langt de fleste danskere bliver julen sat i forbindelse med gaver – også fra firmaet.\nFirmagaver kan bidrage med mere, end du måske går og tror. De kan være med til at sprede glæde, motivation og generelt godt humør blandt de ansatte. Vi vil i det følgende tage et kig på, hvorfor firmagaver er vigtige for virksomheden og de ansatte.\nAlle mennesker ønsker i bund og grund at blive forstået og anerkendt for deres arbejde – især af en arbejdsgiver. En firmagave giver medarbejderne indtryk af, at de værdsættes og anerkendes på arbejdspladsen. I store firmaer, eller små travle for den sags skyld, kan det være besværligt at anerkende hver enkelt medarbejders indsats for firmaet i løbet af året.\nHer kommer julen især ind i billedet. Julen er en tid, hvor der bliver spredt ekstra glæde, og medarbejdere værdsætter uden tvivl en gave. Julen er en tid, hvor du kan vise dine ansatte, at du anerkender dem og på samme tid gøre dem opmærksomme på, at du værdsætter det stykke arbejde, som de hver dag ligger i virksomheden. Selvom der er lang tid til jul igen, kan du allerede nu begynde at lægge mærke til dine ansattes interesser, så du får de bedste forudsætninger for at give dem en personlig gave.\nDe ansattes motivation\nAlle, uanset hvad de laver, har igennem deres karriere oplevet en flad og umotiveret medarbejder. Det kan ødelægge mange ting internt – også mere end du måske forventer. Motivationsfaktorer er enormt vigtige, hvad end det er i form af penge, tidligere fri, et godt resultat for virksomheden eller en firmagave.\nEn firmagave kan for mange medarbejdere være en motivationsfaktor. Nogle chefer vil sige, at der ikke behøver være anden motivation end det, at de ansatte har et arbejde. Til dels er det naturligvis også sandt, men det er desværre ikke helt sådan, at mennesket er skruet sammen. For at vi kan holde os kørende, er det nødvendigt, at der er grunde til, at vi skal holde os kørende.\nDesuden vil du måske opleve, at enkelte ansatte arbejder endnu mere intenst og koncentreret med opgaverne. Det kan være, at de endda laver mere, end deres jobtitel foreskriver – blot fordi du gør lidt ekstra ved at give en gave.\nDer er mange måder, hvorpå du kan opnå en god atmosfære på arbejdspladsen. Det er vigtigt, at der holdes en fornuftig tone, og at kolleger viser interesse for hinanden og anerkender hinanden. Anerkendelsen fra en firmagave smitter også af på den gode atmosfære i en virksomhed. Når alle er motiverede og føler sig værdifulde, skaber det glade medarbejdere og dermed en god stemning i det daglige.\nDet psykiske arbejdsmiljø er mindst lige så vigtigt som det fysiske arbejdsmiljø. Hvis alle medarbejdere trives, vil meget af virksomhedens arbejde og dagligdag blive lettere. Det vil eksempelvis blive lettere at komme igennem travle tider, hvor stressniveauet er ekstra højt. Som regel er julen jo også en af årets travleste perioder, og derfor er det ideelt med netop firmajulegaven til at skabe en god atmosfære blandt de ansatte.\nGør din arbejdsplads attraktiv\nUdvikling, udvikling, udvikling. Verden udvikler sig konstant, og virksomhederne er nødt til at udvikle sig med den for at sikre deres fortsatte eksistens. En attraktiv arbejdsplads sikrer dig, at dine vigtigste medarbejdere altid vil være der for dig, og at de ikke søger nye græsgange. Og hvis der skal ansættes nye og kvalificerede medarbejdere, er det ligeledes vigtigt, at din virksomhed fremstår attraktiv.\nEn firmagave kan naturligvis ikke sikre det hele, men det er med til at gøre din arbejdsplads attraktiv for de ansatte, som du måtte have på nuværende tidspunkt. Du kan også betragte en firmagave som en symbolsk gestus. Du får et virksomhedsbrand, der anerkender og værdsætter vigtigheden af det stykke arbejde, de ansatte hver eneste dag udfører.\n← Gør det nemmere at have en virksomhed\nStyr alle de vigtige arbejdsprocesser i Skyen →


En lang række e-butikker yder til alt held et stort udvalg af billige muligheder for levering til juledekorationer. Den mest almindelige er for øjeblikket levering til et afhentningssted, hvor det er nemt for dig at hente de købte produkter når det passer dig. Fragtløsningen er nemlig rigtig bekvem, samt mange gange endvidere den mest betalelige form for levering.\nDu kunne på samme måde afveje for og imod at vælge afsending hjem til hvor du bor eller ud på din arbejdsplads. Metoden viser sig for det meste et hak dyrere, men endda usædvanlig uproblematisk ved køb af juledekorationer online. Den mindst kostelige løsning til levering vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente produkterne, men det stiller krav om at du befinder dig tæt på internet forretningens byggemarked, eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix eller Silvan.\nAntal dages levering på juledekorationer kan vise sig at være meget bestemmende i tilfælde af at man står og skal bruge dine nye varer om et øjeblik, og herved er det helt klogt at man dobbelttjekker det forventede leveringstidspunkt på juledekorationer. De fleste byggemarkeder – eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og Bauhaus – udlover billig 1 dags levering på en lang række af deres varenumre online, men husk at det er betinget af at du når at bestille tidligere end et bestemt tidspunkt, så de sandsynligvis kan nå at få ordren afsendt forud for at pakkemedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte netbutikker yder fragtfri levering på juledekorationer online, men oftest er det kun gældende hvis du handler for et fastsat beløb. Desuden kunne du overveje den mindst kostelige leveringsmanér, der typisk er at få fragtfirmaet til at levere varerne til et afhentningssted.\nStørstedelen af netbutikker udlover afhentning hvor man handler billig juledekorationer online men selv henter i butikken. For eksempel Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, 10-4, Davidsen, Stark, Bygma og Silvan. Byggemarkederne foreslår bl.a. click-and-collect på juledekorationer i følgende områder:\nHolbæk, Randers, Lyngby, Frederikssund, Rønne, Kalundborg, Silkeborg, Nørresundby, Thisted, Struer, Horsens, Albertslund, Værløse, Middelfart, Kolding, Frederikshavn, Nyborg, Frederiksværk, Hørsholm, Gladsaxe, Højbjerg, Hedensted, Brønderslev, Aabenraa, Tårnby, Solrød Strand, Sønderborg, Brønshøj, Hillerød, Nykøbing Falster, Birkerød, Odder, Farum, Holstebro, Næstved, Frederiksberg, Ballerup, Virum, Hedehusene, Ringsted, Kokkedal, Risskov, Herning, Hvidovre, Brøndby, Stenløse, Brabrand, Odense, Nærum, Grenaa, Vordingborg, Varde, Svendborg, Roskilde, Hobro, Aalborg, Hjørring, Lystrup, Køge, Haderslev, Vallensbæk, Viborg, Skanderborg, København, Greve, Valby, Taastrup, Fredericia, Nakskov, Charlottenlund, Ølstykke, Rudersdal, Ikast, Glostrup, Søborg, Jyllinge, Allerød, Haslev, Skive, Aarhus, Rødovre, Dragør, Vanløse, Gentofte, Ishøj, Helsingør, Korsør, Åbyhøj, Herlev, Lillerød, Vejle, Slagelse, Esbjerg, og Tilst, .\nKlik-og-hent af juledekorationer er tilgængeligt i alle dele af landet: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn), Jylland (Vestjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sydjylland, Østjylland) og Sjælland (Hovedstaden, Falster, Bornholm, Amager, Østsjælland, Midtsjælland, Vestsjælland, Lolland, Nordsjælland, Sydsjælland).\nSes der på statistikkerne fremstår det klart, at folk tit kigger efter eksempelvis juledekorationer online og juledekorationer tilbud. Derudover oplever vi typisk mennesker lede efter fx juledekorationer priser, billig juledekorationer samt køb juledekorationer, plus de store byggekæder som Bygma, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, 10-4, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg og Bauhaus.\nDet har vist sig at være ualmindeligt uproblematisk for almindelige mennesker at søge information om priser på billige juledekorationer online hos flere e-forretninger, og så har en lang række internet webshops set sig tvunget til at nedskære salgspriserne på juledekorationer kolossalt, og i øvrigt love billig levering.\nTrods dette kan det stadigvæk blive smart at kontrollere nogle enkelte internet webshops efter tilbud og rabatter på juledekorationer online inden du køber, sådan at man er tryg ved at skaffe sig den mest billige pris. Se ikke blot på de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Silvan, Stark og XL-Byg.\nMan bør ikke desto mindre ikke overse, at ifald en e-forhandler afsætter billige juledekorationer online for en pris som kan virke himmelråbende fremragende, bør det i nogle tilfælde være en indikation på en svindel internet butik. Køb med gængse betalingskort er heldigvis omfattet af et reglement, som redder køber imod falske online forhandlere.\nVi tilråder betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ kan du vælge en løsning fra fx ViaBill, forudsat du efterspørger at honorere pengene til juledekorationer over tid. Det foreslåes normalt ved nicheforhandlere, men ikke de store byggemarkeder som eksempelvis Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma og Stark.\nNår man ser på tallene står det klart, at netshoppere typisk leder efter fx juledekorationer tilbud og juledekorationer online. Derudover ser vi mange gange internet shoppere kigge efter eksempelvis køb juledekorationer, juledekorationer priser og billig juledekorationer.\nTrustpilot genererer fuldstændig strålende løsninger til at eftersøge mange aktuelle kunders synspunkter og på grund af dette er det smart, at du ser nærmere på webshoppens ratings inden du bestiller billige juledekorationer online.\nFacebook byder på derudover evigt fornemme løsninger til at få indsigt i internet forhandlerens kundetilfredshed. Foruden det er der faktisk e-forretninger som gør det muligt at nedfælde en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket ligeledes bør tages i brug til at afveje kundetilfredsheden.\nInden nogen bestiller billige juledekorationer online på en webshop bør de i princippet skimme shoppens handelsbetingelser, det er dog naturligvis et tidskrævende arbejde, specielt på de velkendte byggekæder som XL-Byg, Davidsen, Stark, Silvan, 10-4, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus og Harald Nyborg.\nEt alternativ er at tjekke hvorvidt online firmaet er e-mærke godkendt, da det ofte er en antydning af at internet firmaet lever op til gældende dansk lovgivning, samt at internet forhandleren ofte revurderes af jurister som har megen viden om reglementet på området.\nDette er en god genvej til at få assistance, ifald du udsættes for vanskeligheder i processen med dit køb af juledekorationer. Foruden dette er det fornuftigt at køber er oppe på mærkerne omkring de primære vedtægter der kan have indvirkning på bestillingen af juledekorationer online, eksempelvis hvilken bytteret webbutikken tilsikrer.\nHer er det desuden afgørende, at man når som helst gemmer ens e-mail kvittering, så man når som helst vil kunne bekræfte sit køb af juledekorationer, uanset om man køber hos XL-Byg, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Jem og Fix, Davidsen eller Silvan.