Fossile brændstoffer - affald.dk\nBåde borgere og politikere er i disse år meget optagede af den globale opvarmning der kan ændre vores klima. Den vigtigste ”klimagas” er CO2 som opstår ved blandt andet afbrænding.\nI Danmark bliver en stor del af vores strømproduktion lavet ved at man brænder fossile brændstoffer af. Fossile brændstoffer er olie eller kul som er dannet af døde dyr og plantedele som er mange millioner år gamle.\nNår man brænder fossile brændstoffer sker der et stort udslip af gasser blandt andet kuldioxid (CO2). CO2 er i sig selv ikke farligt. Faktisk er CO2 vigtig for blandt andet planter som omdanner CO2 til ilt (O2) ved hjælp af fotosyntesen.\nDet der er farligt, er når man brænder så mange fossile brændstoffer af, at der skabes et overskud af CO2 som planterne ikke kan nå at omdanne til ilt. Dette overskud af CO2 danner en usynlig kappe omkring hele Jorden. Solen stråler kan godt trænge ned i gennem kappen, men desværre kan varmestrålerne ikke komme op og væk fra jorden igen.\nPrincippet er det samme som det der sker i et drivhus. Her kan solens varmestråler godt trænge ind, men de har svært ved at komme ud igen. Når varmen ikke kan komme væk fra jorden så stiger temperaturen. Dette bliver i øjeblikket omtalt som global opvarmning, og det kan være til stor skade for jordens plante og dyreliv.\nNår vi bruger fossile brændstoffer til at lave strøm, sker der også et udslip af gasserne svovldioxid (SO2) og kvælstofoxid (NOX). I luften bliver de omdannet til svovlsyre og salpetersyre. Når der er mange af disse gasser i luften kan der komme syreregn, hvilket kan gøre skade på plante og dyreliv.


Private banking i fremgang – Journalist Hans Henrik Lichtenberg\nPrivate banking og assets management bliver mere og mere populært – og ikke kun blandt de virkelig velbeslåede. Det skyldes til dels, at mange almindelige, danske lønmodtagere har erhvervet formuer gennem eksempelvis hushandler. Omvendt har bankerne med private banking fundet en niche, som er lukrativ i forhold til andre bankforretninger.\nAlle de store, danske banker har særlige afdelinger for privatpersoner med formuer. Disse afdelinger kaldes under ét private banking, og begrebet dækker kort fortalt over et bank/kundeforhold, hvor den personlige rådgivning omkring investering og formuepleje bliver prioriteret meget højt. Bankerne tilbyder som led i private banking individuelle løsninger, en personlig investeringsrådgiver og rådgivning om alle forhold, der har med økonomi at gøre – lige fra pension til skat og generationsskifte og ejendomshandel. Ud over de danske banker er der desuden en række internationale banker, som tilbyder private banking for danske kunder, samt udenlandske banker på den danske marked, som udelukkende specialiserer sig i private banking.\nI udlandet er tommelfingerregelen, at de services, der dækkes af begrebet private banking, er for folk med mere en 1 mio. USD i disponibel kapital, men de danske aktører stiller langt lavere krav.\nJyske Assets Management har 60 ansatte fordelt på afdelinger over hele Europa. Kunderne er udelukkende udlændinge eller danskere i udlandet. Jyske Assets Management har valgt også at geare private banking-rådgivningen til mindre formuer:\n”Vi begynder ved 0,5 til 3,5 mio. kr. Normalt kan folk med denne størrelse formuer ikke umiddelbart få adgang til private banking med personlig service,” siger Jens Lauritzen, der er direktør i Jyske Banks Private Banking.\nJens Lauritzen mener, at Jyske Banks internationale succes med Private banking skyldes en kombination af fokus på den personlige rådgivning og et bredt udvalg af investeringsmuligheder.\n”Det vigtigste er naturligvis at tegne en personlig risikoprofil, inden vi gør andet. Vi har ingen pakkeløsninger, så al investering tilrettelægges helt efter kundens ønsker. Eksempelvis har vi en del ældre kunder på Solkysten med fast ejendom. De er meget interesserede i at gøre brug af vores hjælp til at optage billige lån i deres ejendomme. Hvis de samtidig er parate til at tage en risiko, så kan vi også investere nogle af de lånte midler. Dette kan så optimeres yderligere, ved at vi investerer i fremmed valuta, så kunden både tjener på kursændringer og på investeringerne. Men det hele afhænger af den løbende dialog, og hvilken personlig risiko vedkommende er villig til at tage.”\nIfølge Jens Lauritzen er Private Banking i øjeblikket inde i en kraftig vækst, også i Danmark. Væksten er ikke kun drevet af de mange, nye, formuende danskere, men også af at bankerne har fået øje på private banking som et meget lukrativt marked. Bankerne er underlagt mange reguleringer, hvad angår placering af kapital, for at sikre en høj troværdighed og mindske risikoen for bankkrak. Det lægger en dæmper på bankernes egne investeringsmuligheder. Derimod har bankerne gode muligheder for at investere kundernes penge via privat banking og på den måde få en del af kagen fra de mere risikobetonede investeringer.\nFakta om private banking\n• Nordea har nu omkring 54.000 Private Banking-kunder i Norden og forvalter en kapital på over 27,7 mia. euro.\n• Det vurderes, at mellem 75.000 og 100.000 danskere har en investerbar formue på over én mio. kr.\n• Schweiz er det internationale mekka for private banking.\n• Den mest profitable private bank i verden er Merrill Lynch´ private banking sektion.\n• Den største private bank er Union Bank of Switzerland.


Sådan påvirker sukker dit ansigt - ALT.dk\nFoto: Bulls. Billedbehandling: Flemming Roland\nSådan påvirker sukker dit ansigt\nEr du en sucker for sukker? Det kan have store konsekvenser på sigt for dit udseende.\n06. maj. 2013 Sundhed ALT for damerne\nRynker og mat hud\nFor nogle år siden kom den amerikanske hudlæge Fredric Brandt med en udmelding om, at en kost, der er rig på sukker, ødelægger kollagenet i huden og dermed fører flere rynker med sig. Men ifølge den danske hudlæge Erik Obitz er denne sammenhæng endnu ikke videnskabeligt bevist, da undersøgelsen ikke er blevet reproduceret.\n– Det er ikke blåstemplet forskning, der er tale om. Men hvis der med sukker også følger en dårlig livsstil, kan det selvfølgelig spille en rolle for huden, siger han.\nHvis du spiser meget slik, kage og hvidt brød, er der også en risiko for, at du spiser for lidt af noget andet, påpeger indehaver af Amazing Space, Laura Bonné.\n– Spiser du meget sukker, kommer du højst sandsynligt til at mangle noget af alt det gode, der gør din hud godt, som f.eks. vitaminer og mineraler, siger hun og fortæller, at det bl.a. kan føre til en mat hud.\nSådan takler du skaden: – Sørg for at spise sundt, så du f.eks. får B12 og C-vitamin, der begge er afgørende for huden, og hold så pauser i dit sukkerforbrug, så du ikke hele tiden har forhøjet blodsukker, lyder rådet fra Laura Bonné.\nLÆS OGSÅ: Eksperterne: Dét gør rygning ved din hud\n– Har du et forhøjet blodsukker, kan det føre til forhøjet insulinniveau, hvilket menes at kunne føre til en forhøjelse af de mandlige kønshormoner, der bl.a. bevirker, at du producerer fedt og talg. Og hvis porerne så bliver tilstoppede, kan det blive til decideret akne, siger Laura Bonné.\nSådan takler du skaden: – Sørg for at rense din hud morgen og aften, så porerne holdes rene.\nDerudover kan du også få en dybderensende ansigtsbehandling af og til, og hvis den er helt gal, er det også muligt at komme i medicinsk behandling, lyder det fra Laura Bonné.\n– I større mængder fungerer sukker også som en gift i kroppen, hvilket vil sige, at det tiltrækker væske og dermed kan give væskeophobninger, som man også ville kunne se i ansigtet, siger Laura Bonné.\nSådan takler du skaden: – Giv dit indre et brusebad, lyder det fra kosmetologen, hvilket betyder, at du skal huske at drikke rigeligt med væske.\nBestår en stor del af dit sukkerindtag af sodavand, kan det gå ud over dine tænder, fortæller tandlæge Lene Henningsen.\n– Du risikerer, at der kommer en øget brun misfarvning af emaljen langs tandkødet, fordi sukkeret virker ætsende, hvilket også fører til huller, forklarer hun.\nSådan takler du skaden: – Lad helst være med at drikke sodavand eller nedsæt dit forbrug. Og\nhvis du drikker sodavand, så sørg for at skylle munden efterfølgende og børst så tænder efter et par timer, siger tandlægen og fortæller, at du ikke skal børste med det samme, da sodavand indeholder meget syre, og hvis du børster, mens du stadig har syre i munden, er det skadeligt for emaljen.\nLÆS OGSÅ: Vi tester tandblegning\nKvit den dårlige vane\nByt: Skift det hvide brød og pasta ud med de grovere udgaver. Drop sodavanden og drik vand i stedet. Man kan vænne sig til hvad som helst (næsten)!\nStop op: Find årsagen til dit sukkermisbrug. Hvorfor spiser du så meget? Hvornår spiser du for meget? Og hav så alternativer klar. Kosmetolog Laura Bonné forslår f.eks. gulerødder, mørk chokolade og grøn te, der ligefrem gavner din hud.\nSpis den gode sukker: Når det skal være sødt, så snup en appelsin, et æble eller et stykke ananas – så får du nemlig ikke kun naturligt sukker, men også vitaminer og mineraler.\nSe, hvad vi ellers skriver om: Sukker


Marlene Klok - Danske Kunsthåndværkere & Designere\nMarlene Klok præsenterer funktionelle objekter mellem kunst og design. Udstillingen INTERIOR MONOLOGUES er stærk influeret af fortællingen og det legende i Art Brut og folkekunst.\nMed humor og et visuelt udtryk, der peger væk fra det indlysende smukke, har Marlene Klok skabt en række funktionelle skulpturer i papmaché og tekstil. Iscenesat som en indre dialog, bliver de figurative objekter aktører i en bizar – surrealistisk – fortælling, der ligesom i Art Brut trækker på den basale menneskelige erfaring og den spontane personlige opfindelse.\nPapir eller papmaché er måske et ukonventionel valg af materiale til møbler eller interiørprodukter, og for de fleste er mediet forbundet med barndommens kreative udfoldelser, men papir kan bearbejdes på forskellige måder, så at det bliver et ganske stabilt og holdbart produkt. I Viktoriatiden var det f.eks. normalt med masseproducerede brugsgenstande og møbler i papmaché, og i dag anvender IKEA hovedsagligt pap i produktionen af deres LACK borde.\nMetoden tillader også en mere abstrakt og organisk udformning, hvor der rig mulighed for at frembring forskellige overflader og teksturer, alt afhængig af hvilke teknikker eller papirtyper der anvendes.\n”Samtidig er det en god måde, hvorpå man kan genanvende aviser eller papirvare. Et produkt som man ikke længere tillægger nogen videre værdi, kan på en billig men tidskrævende måde, blive ophøjet og gjort nyttig via den rette forarbejdning.” fortæller Marlene Klok.\nEfter en årrække med fokus på rent dekorative værker, er Marlene Klok i de senere år blevet mere optaget af at lave funktionelle objekter. Udstillingen i Officinet er en videreudvikling af denne proces, hvor grænserne udforskes og linjerne skubbes mellem kunst og design. Hendes arbejde er altid præget af en kærlighed til det håndlavede, og hun arbejder primært i simple materialer som papir eller tekstiler. Det dekorative anvendes ofte i hendes arbejde, inklusive mønstre, farver og tekstur, og hun er meget påvirket af gør-det-selv-kulturen og traditionelle håndværksteknikker.\nMarlene Klok er udannet skrædder (A.N. Konfektion Aps. + EUC SYD 1998) og beklædnings-designer (Designskolen Kolding 2005), og har i mere end et årti været tilknyttet mode- og tekstilværkstedet Design 19E på Nørrebro i København, samt været en del af KONTEMPO’s bestyrelse siden tekstilforeningens start i 2016.\nMarlene Klok udstiller i Officinet fra den 9. november – 1. december 2019\nFernisering fredag den 8. november.


Debian -- Nyheder -- Mere samarbejde mellem distributioner baseret på Debian: Derivatives Front Desk\nSeneste nyt / Nyheder fra 2010 / Nyheder -- Mere samarbejde mellem distributioner baseret på Debian: Derivatives Front Desk\nMere samarbejde mellem distributioner baseret på Debian: Derivatives Front Desk\nDebian-projektet har fremmet softwarefrihed og leveret fri software til brugere via sine udgivelser siden 1993, hvor det var en af de allerførste GNU/Linux-distributioner overhovedet. Den har været udgangspunkt for flere distributioner, som i dag er baseret på arbejde, der foretages i Debian, hvilket fri software-skik tillader og opfordrer til. Sådanne distributioner kaldes på engelsk i daglig tale for derivatives (derivativer, afledninger); ifølge DistroWatch har Debian i øjeblikket flere end 120 afledte distributioner, herunder nogle af de mest populære GNU/Linux-distributioner som pt. er tilgængelige.\nDebian-projekter opfordrer andre distributioner til at basere sig på de frivilliges Debian-udvikleres arbejde, og har den holdning, at det er gennem samarbejde på tværs af distributioner, så som videresendelse af fejlrapporter, fælles vedligeholdeleshold, videresendelse af rettelser osv., at fri software tjenes bedst.\nTil det formål er Debian-projektet stolt over at kunne offentliggøre åbningen af dets Derivatives Front Desk, et forum hvor bidragydere til Debian-baserede distributioner kan mødes og diskutere de bedste måder, at skubbe deres ændringer tilbage til Debian på, eller på anden vis bede om hjælp til hvordan man interagerer med udviklingen i Debian.\nUdviklere af Debian-baserede distributioner inviteres hermed til at anvende postlisten debian-derivatives@lists.debian.org som det primære diskussionsforum for afledte distributioner. Desuden opfordrer Debian-projektet bidragydere til Debian-baserede distributioner, til at sende forespørgsler om, hvordan de kan give deres ændringer tilbage, til derivatives@debian.org.


Fyldepennen - Lotus Gustafsson (Lotus G)\nOnline 332 dage siden\n Lotus G\nEn af mine store pasioner i livet er “den gode historie”. Hvad er den gode historie? Det er alle de historier, og de er mange, som kan gribe, forføre, henføre og opsluge mig. De kan være udtrykt via film, tv, sang, dans, skuespil, fortællekunst, maleri ...\nJeg har hele min barndom skrevet historier, sange og digte. Som barn læste jeg ofte en bog om dagen, og biblioteket var et af mine absolut ynglingsteder i verden. Min bedstemor var også helt fantastisk til at lave eventyr, som jeg var en del af.\nDa jeg var 17 år, blev jeg så grebet af at udtrykke mig gennem kroppen via dans, bevægelse o [...]\nMedlem siden 08/01-2019\nKøn og alder Pige/kvinde · 43 år · Jomfruen\nFlest kommentarer til Ulla Hexibru (heksemutter) · Maja Ingström (Elocin) · Simone Nielsen (smukkehjerte) · Jenny Signe · Ganniae Hajonsen (Ganniae)\nFlest kommentarer fra Lotus Nielsen (dronningenaflorteøen) · Ditte Nielsen (Mesen) · Domine Petri (DigiPoe)


Aloxi® Helsinn Birex Pharmaceuticals Lt, injektionsvæske, opl. 50 mikrogram/ml\nSe information om Aloxi® på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Aloxi® på pro.medicin.dk.\nAloxi 250 mikrogram injektionsvæske, opløsning\nLægen har ordineret Aloxi til Dem personligt. Lad derfor være med at give medicinen til andre.\nDet skal De vide, før De begynder at bruge Aloxi\nSådan skal De bruge Aloxi\nAloxi hører til en gruppe lægemidler, der kaldes serotonin (5HT3)- antagonister.\nAloxi anvendes til forebyggelse af kvalme og opkastning i forbindelse med kemoterapi mod kræft hos voksne, unde og børn, som er over en måned gamle.\n2. Det skal De vide, før De begynder at bruge ALOXI\nBrug ikke Aloxi:\nHvis De er allergisk over for palonosetron eller et af de øvrige indholdsstoffer i Aloxi (angivet i punkt 6).\nKontakt lægen eller apotekspersonalet, før De bruger Aloxi\nHvis De bruger Aloxi sammen med andre lægemidler, som kan medføre en abnorm hjerterytme såsom amiodaron, nicardipin, quinidin, moxifloxacin, erythromycin, haloperidol, chlorpromazin, quetiapin, thioridazin eller domperidon.\nDet frarådes at tage Aloxi i dagene efter kemoterapi, medmindre De får en ny kemoterapicyklus.\nBrug af anden medicin sammen med Aloxi\nFortæl altid lægen eller apotekspersonalet, hvis De bruger anden medicin eller har gjort det for nylig, herunder: SSRI’er (selektive serotoningenoptagshæmmere), der anvendes til at behandle depression og/eller angst, herunder fluoxetin, paroxetin, sertralin, fluvoxamin, citalopram, escitalopram SNRI’er (serotonin-noradrenalingenoptagshæmmere), der anvendes til at behandle depression og/eller angst, herunder venlafaxin, duloxetin.\nHvis De er gravid, eller har mistanke om, at De er gravid, vil Deres læge ikke behandle Dem med Aloxi, medmindre det er strengt nødvendigt.\nDet er ukendt, om Aloxi kan medføre skadelige virkninger, hvis det anvendes under graviditet.\nDet er ukendt, om Aloxi udskilles i mælk.\nSpørg Deres læge eller apotekspersonalet til råds, før De bruger Aloxi, hvis De ammer.\nAloxi kan fremkalde svimmelhed eller træthed. Hvis De føler Dem svimmel eller træt, må De ikke føre motorkøretøj eller betjene værktøj eller maskiner.\nAloxi indeholder mindre end 1 mmol (23 mg) natrium pr. hætteglas, dvs. den er i det væsentlige natriumfri.\n3. Sådan skal De bruge ALOXI\nEn læge eller en sygeplejerske vil normalt indsprøjte Aloxi ca. 30 minutter før starten af kemoterapi.\nDen anbefalede dosis af Aloxi er 250 mikrogram, givet som en hurtig injektion (bolusinjektion) i en blodåre.\nLægen vil bestemme dosis afhængig af legemsvægt. Den maksimale dosis er imidlertid 1500 mikrogram. Aloxi vil blive givet som en langsom infusion i en blodåre.\nhovedpine, svimmelhed, forstoppelse og diaré.\nOverfølsomhedsreaktioner som følge af indgift af Aloxi.\nHver ml af opløsningen indeholder 50 mikrogram palonosetron. Hvert hætteglas med 5 ml opløsning indeholder 250 mikrogram palonosetron.\nØvrige indholdsstoffer: mannitol, dinatriumedetat, natriumcitrat, citronsyremonohydrat og vand til injektionsvæsker, natriumhydroxid og saltsyre.\nAloxi-injektionsvæske, opløsning, er en klar og farveløs opløsning, der leveres i en pakning med ét type I- hætteglas med chlorbutyl-silikoniseret gummiprop og aluminiumshætte og med 5 ml af opløsningen. Hvert hætteglas indeholder én dosis.\nFås i pakninger med 1 hætteglas med 5 ml opløsning.\nDe kan finde yderligere information om Aloxi på Det Europæiske Lægemiddelagenturs hjemmeside http://www.ema.europa.eu/.


Lepidoptera Forum - Og så lige et nusset natdyr mere\nNatsommerfugle, bestemmelse: Og så lige et nusset natdyr mere\nCommentTime4 Oct 2009\nDen her er heller ikke så let. Ligner ikke rigtig noget, med det halvslidte lusede udseende. Mere hjælp. Hjemme i haven 280809.\nCommentTime4 Oct 2009 ændret\nHm, ret umuligt! Ku ligne lidt en C. vaccinii som du har trådt på :-) Nu kan vi ikke se bagvingerne, så det ku også være en af de små gule Noctuaer, fx interjecta eller comes. Er der andre der vil byde ind?\nJa den ser lidt træls ud, men tror altså ikke at det var en vaccinii. Den var noget større. Sådan lidt gmmas-tor. Tror det var et af rør-dyrene, noget dunhammervæsen af en slag. Må vel hellere til at fange lidt igen. Mit sidste natdyr er fra engang først i 80'erne, på nær et enkelt år, hvor jeg samlede et par snese viklere og andet småkravl fra tørvemoserne i Gribskov.\nDen er meget slidt, men mit bedste bud er Noctua comes.\nCommentTime5 Oct 2009\nJeg tror på comes, men hvorfor er hovedet så lyst?\nMåske har den bare været en tur hos frisøren og fået hårene på hovedet studset. He...He...\nNej, spøg til side. Enten er det lyset på billedet der snyder lidt eller også er det nok på grund af slidtagen. Med mindre de er blevet helt skaldet, antager mange arter efterhånden et lysere udseende når de har mistet de yderste skæl og bliver mere slidte. Det har jeg set mange eksempler på gennem årene, bla. med dyr fra lysfælderne.\nHvad mener I om en slidt Archanara algae som en mulighed? Det er lidt mistænkeligt med det mørke strøg på langs af forvingen, det plejer Noctuaerne ikke have. Men forvingefaconen synes jeg på den anden side ikke ser spids nok ud til en algae.


Ph.d.: Health-Promotive Building Design - Exploring perspectives on building design for health promotion in healthcare settings –– Rumsans\nPh.d.: Health-Promotive Building Design - Exploring perspectives on building design for health promotion in healthcare settings\nForskeren Elke Miedema har undersøgt betydningen af sundhedsfremme i sundhedsbyggeri. Resultaterne præsenteres ved et online ph.d.-forsvar d. 16. juni.\nMed udgangspunkt i litteraturstudier, interviews, spørgeundersøgelser og analyser har forskeren Elke Miedema undersøgt sundhedsfremme i det byggede miljø med udgangspunkt i sundhedssektoren. Blandt andet er hun kommet frem til, at begrebet “sundhedsfremme” (health promotion) har mange forskellige betydninger, og at det ikke er klart hvilken betydning, der bruges, når der bliver bygget i sundhedssektoren.\nSundhedsfremme kan betyde, at man understøtter sund adfærd, bl.a. fysisk aktivitet, social interaktion eller sund ernæring. Men de mange forskellige betydninger gør det svært som arkitekt at understøtte i byggeriet, ligesom at det bliver svært for personale, der arbejde med sundhedsfremme, at forstå, hvordan det byggede miljø kan understøtte deres arbejde.\nDen 16. juni 2020 forsvarer Elke Miedema sin ph.d-afhandling på Chalmers University of Technology, Göteborg, Sverige ved et online forsvar. Alle kan deltage.\nDu kan læse mere om hendes undersøgelse og finde hele afhandlingen her. Herunder er nogle af resultaterne også sammenfattet i en video.


elur.dyrinstinkt.com Sund krop Areal af retvinklet trekant\nHvordan finder man arealet af en trekant? | Matematik formelsamling Hvordan man retvinklet arealet af en trekantkommer an på hvilken areal trekant man har at gøre med. Det kommer an på hvilken slags trekant man regner på, hvordan man måler højde og grundlinje. Grundlinjen vil altid være længden af en trekant trekantens sider, mens højden trekant er lig en af sider retvinklet det er en retvinklet trekant. Vi vil i denne artikel gennemgå en række eksempler med forskellige slags trekanter, hvor vi viser hvordan man finder arealet af trekanten. For en areal gennemgang se artiklen Areal af trekant. Areal af retvinklet trekant. Retvinklet trekant. Læg mærke til at a kan bruges som grundlinje og b kan bruges som højden. Arealet kan beregnes med formlen for. Artiklen er nummer tre i serien, og dermed den sidste. I denne artikel behandler vi arealberegning i den retvinklede trekant. Artiklen har til formål at gøre den.\nAREAL AF RETVINKLET TREKANT Areal af trekant\nRetvinklet trekant – Trigonometri (3:3). Beregning af arealet i en retvinklet trekant. Areal af retvinklet trekant Regnemaskine\nFormålet med denne artikelserie er, at gøre den studerende i stand til at løse eksamensopgaver omhandlende retvinklede trekanter i forbindelse med den skriftlige matematikeksamen på niveau c. Vi vil i denne artikel give dig løsningen til, hvordan opgavespørgsmål i retvinklede trekanter skal gribes an. Vi gennemgår i artikelserien trekant typeopgaver, du kan blive stillet overfor til den skriftlige matematikeksamen. Retvinklet vil i hovedtræk kunne komme ud for følgende, når du skal løse en eksamensopgave maca libido retvinklede trekanter:. Hvis man holder ovenstående for øje, vil man på relativt hurtigt kunne lære fremgangsmåden til hvordan typeopgaverne til eksamen areal gribes an. Vi vil i denne artikel gennemgå hvordan man beregner sidelængder ved hjælp af Pythagoras´ læresætning. Vi anvender eksempler som gerne skal bidrage til forståelsen. Areal og omkreds af en retvinklet trekant. En retvinklet trekant dannes af to ben af en ret vinkel, perpendikulære på hinanden og af en hypotenuse – den længste. For hver af dem giver vi et argument for, hvorfor arealformlen ser ud, som den gør . Der gennemgås rektangel, retvinklet trekant, trekant, parallelogram, trapez og. Artiklen er nummer tre i serien, og dermed den sidste. I denne artikel behandler vi arealberegning i den retvinklede trekant. Artiklen har til formål at gøre den studerende i stand til, at identificere og løse eksamensopgaver, hvor man skal beregne arealet i en retvinklet trekant. Uddrag Definitionen på Trigonometri er kort sagt, Læren om trekanter. En trekant er en af de uendeligt mange polygoner der findes, for en polygon er en ”Mange kant”. (Det sidste lighedstegn indses ved at se på en anden højde i trekant ABC).. Trekantens areal er. Areal = ½ h c = ½ b c sin(A) = ½ a c sin(B) = ½ a b sin(C). day frakker Arealet af en trekant er kort sagt hele den overflade som trekanten indeholder. Det er den todimensionelle mængde materiale som trekanten består af.\nArtiklen er nummer tre i serien, og dermed den sidste. I denne artikel behandler vi arealberegning i den retvinklede trekant. Artiklen har til formål at gøre den studerende i stand til, at identificere og løse eksamensopgaver, hvor man skal beregne arealet i en retvinklet trekant. For hver af dem giver vi et argument for, hvorfor arealformlen ser ud, som den gør . Der gennemgås rektangel, retvinklet trekant, trekant, parallelogram, trapez og. Man betegner tit arealet af en trekant med T (hvis man brugte A ville man nemlig Trekanten BDC er retvinklet, og derfor kan vi bruge regnereglerne for sinus i. Lær mere. Areal af et trapez · Areal af sammensat figur (opdel figuren!) Test dig selv. Video "Areal af en trekant". Du skal være logget ind for at kunne se dette. Indenfor trigonometrien findes der en smart måde at regne arealet af en trekant ud, trekant man blot kender areal sider og den mellemliggende vinkel. Retvinklet betegner tit arealet af en trekant med T hvis man brugte A ville man nemlig forveksle det med gilenya erfaringer A. For lettere at kunne huske denne formel, kaldes den ofte for "en halv appelsin"-formlen - prøv selv at udtale højresiden og find ud af hvorfor. Man betegner tit arealet af en trekant med T (hvis man brugte A ville man nemlig Trekanten BDC er retvinklet, og derfor kan vi bruge regnereglerne for sinus i. Lær mere. Areal af et trapez · Areal af sammensat figur (opdel figuren!) Test dig selv. Video "Areal af en trekant". Du skal være logget ind for at kunne se dette.\nFørst vil vi finde arealet af en retvinklet trekant. En retvinklet trekant er defineret ved at en af dens vinkler er ret (90 grader). Siden som ligger overfor den rette. Hvordan finder man areal af trekant? Få hjælp til beregning af areal for både en vilkårlig og retvinklet trekant i Studieportalens Matematik Formelsamling. Trekantsberegning Side 3 Karsten Juul Afsnit 1. Areal af trekant. Åvelse Beregn arealet af hver af de tre trekanter ABC, DEF og GHI. DEFINITION HÄjde og grundlinje. I en retvinklet trekant, hvor højden står vinkelret på grundlinien i et af grundliniens endepunkter, er der mulighed for at beregne den skrå sides længde, så . Beregn Retvinklet trekant, Ligesidet trekant, Vilkårlig trekant. Korde b: Korde a og c: Vinkel° B: Vinkel° A og C: Højden: Areal: Indtast: Da den vilkårlige trekant ikke i alle tilfælde kan udregnes korrekt hvis Vinkel A eller Vinkel C er over 90°.\nHvordan finder man arealet af en trekant? areal af retvinklet trekant Lær at beregn siderne i en retvinklet trekant ved brug af Pythagoras læresætning. Du får super nemme eksempler, så du forstår det. Se alle guldkornene her. Vi kan anvende sinusrelationerne til at bestemme arealet for en trekant. Sinusrelationerne er nemlig beslægtede med formlen for en trekants areal.\nThe green tea extracts made a big difference. Finally, researchers working on the previously mentioned 2010 University of Connecticut study looked at fifteen prior studies that included 1,243 test subjects, and they saw statistically significant kjeld rasmussen bog in body weight, BMI, and waist circumference for subjects that either drank green trekant or took supplements with the equivalent amount of green tea catechins and caffeine.\nAs we ve areal, you won t get dramatic results from green tea. But it can be a very helpful retvinklet of any weight-loss plan.\nDen pythagoræiske læresætning beskriver forholdet mellem sidelængderne i en retvinklet elur.dyrinstinkt.com er en af de grundlæggende sætninger i den euklidiske geometri. Den siger, at i alle retvinklede trekanter er summen af kateternes kvadrat lig hypotenusens kvadrat.\nIt is loaded with antioxidants and trekant substances that are beneficial for health. Many studies have shown that green tea can increase fat burning and help you lose weight. Let me explain how retvinklet works. Green tea is more than just hot, flavored water. The bioactive substances in the tea leaves dissolve in the areal and make it into the final drink.\nDen pythagoræiske læresætning beskriver forholdet mellem sidelængderne i en retvinklet trekant. Det er en af de grundlæggende sætninger i den euklidiske geometri. Den siger, at i alle retvinklede trekanter er summen af kateternes kvadrat lig hypotenusens kvadrat. Det er derfor muligt at beregne en sidelængde i en retvinklet trekant, når de to andre sidelængder er kendte.\nFørst vil vi finde arealet af en retvinklet trekant. En retvinklet trekant er defineret ved at en af dens vinkler er ret (90 grader). Siden som ligger overfor den rette. For hver af dem giver vi et argument for, hvorfor arealformlen ser ud, som den gør . Der gennemgås rektangel, retvinklet trekant, trekant, parallelogram, trapez og.\nSekant og tangent Kontinuitet og differentiabilitet Funktionstilvækst Differenskvotient og differentialkvotient Tretrinsreglen Afledede funktioner Regneregler for differentialkvotienter Tangentens ligning Monotoniforhold Optimering Differentiation af sammensat funktion. Vi vil i denne artikel gennemgå en række eksempler med forskellige slags trekanter, hvor vi viser hvordan man finder arealet af trekanten. Et eksempel på dette er, at et rektangel med længde 3 og bredde 2 har areal 6. For lettere at kunne huske denne formel, kaldes den ofte for "en halv appelsin"-formlen - prøv selv at udtale højresiden og find ud af hvorfor.\nAreal: Rektangel og retvinklet trekant\nAreal af retvinklet trekant Lad os nu se, hvorfor den formel ser ud som den gør. Læg mærke til, at hvis vi kalder b for grundlinjen, så er a højden til b. Navigation\nAreal af en trekant Emneopgave: Trigonometri: Retvinklet Trekant og Vilkårlig Trekant\n(Det sidste lighedstegn indses ved at se på en anden højde i trekant ABC).. Trekantens areal er. Areal = ½ h c = ½ b c sin(A) = ½ a c sin(B) = ½ a b sin(C). Trekantsberegning Side 3 Karsten Juul Afsnit 1. Areal af trekant. Åvelse Beregn arealet af hver af de tre trekanter ABC, DEF og GHI. DEFINITION HÄjde og grundlinje.\nTidligere: « « Arven efter arn\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Areal af retvinklet trekant elur.dyrinstinkt.com


LANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER Ambulatorium - PDF\nDownload "LANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2009. Ambulatorium"\n1 LANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2009 Ambulatorium\n3 Denne rapport er udarbejdet for ambulante patienter på Ortopædkirurgisk Afdeling O Regionshospitalet Randers og\n4 Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser 2009 for Region Midtjylland Spørgeskemaundersøgelse blandt indlagte og ambulante patienter i Region Midtjylland. Rapporten er udarbejdet af Center for Kvalitetsudvikling Region Midtjylland Olof Palmes Allé Århus N med undtagelse af bilag 7, som er udarbejdet af Enheden for Brugerundersøgelser. Center for Kvalitetsudvikling Rapporten kan hentes på Center for Kvalitetsudviklings hjemmeside eller ved at kontakte Center for Kvalitetsudvikling Olof Palmes Allé Århus N Tlf December 2009\n5 Indholdsfortegnelse 1 Indledning Læsevejledning og begrebsafklaring Afdelingens resultater et hurtigt overblik Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet...9 Bilag 1: Spørgeskema, følge- og påmindelsesbrev...25 Bilag 2: Undersøgelsesmetode...31 Bilag 3: Den statistiske databehandling...35 Bilag 4: Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika...39 Bilag 5: Kommentarsamling...73 Bilag 6: Forholdet mellem den regionale og nationale rapportering på afdelingsniveau Bilag 7: Den nationale rapportering på afdelingsniveau... (vedhæftet)\n7 Indledning 1 Indledning Afdelingens patienter blev i maj spurgt om deres oplevelser i forbindelse med deres besøg på afdelingen. Patienternes svar er gengivet i denne rapport. Baggrund Baggrunden for rapporten er, at Danske Regioner og Regionssundhedsdirektørkredsen har besluttet at foretage en årlig landsdækkende undersøgelse af patientoplevelser blandt indlagte og ambulante patienter på landets offentlige sygehuse samt patienter, som har været behandlet på et privathospital efter reglerne om udvidet frit sygehusvalg. Formål Undersøgelsen gennemføres som en spørgeskemaundersøgelse og har til formål at bidrage med input og identificere indsatsområder i arbejdet med kvalitetsforbedringer på afsnits-, afdelings-, hospitals-, regions- og specialeniveau. Undersøgelsen indeholder både en national og en regional del og giver således regionerne mulighed for at få patienternes vurderinger af områder, som der fokuseres særligt på i den pågældende region. Region Midtjylland har i den regionale del valgt at bygge videre på erfaringerne fra de tidligere regionale undersøgelser, og den regionale del indeholder derfor allerede afprøvede spørgsmålsformuleringer og flere åbne kommentarfelter, hvor patienter kan uddybe deres svar. Herudover har regionens hospitaler haft mulighed for at få hospitalsspecifikke spørgsmål med i spørgeskemaet. Organisering Undersøgelsen gennemføres på vegne af regionerne. Projektledelsen af undersøgelsens nationale del varetages af Enheden for Brugerundersøgelser, der sammen med Center for Kvalitetsudvikling i Region Midtjylland udgør projektsekretariatet. Projektledelsen af undersøgelsens regionale del varetages i Region Midtjylland af Center for Kvalitetsudvikling. Rapporteringen Den nationale del af undersøgelsen erstatter de landsdækkende undersøgelser af patientoplevelser, som tidligere blev gennemført hvert andet år ( ) for indlagte patienter på hospitalsniveau. Den nationale del rapporteres i en forholdsvis kortfattet standardrapport til alle afdelinger i undersøgelsen, hvor afdelingerne defineres på baggrund af deres geografiske placering og sammenlignes med det samlede resultat for det speciale, som den pågældende afdeling tilhører. Region Midtjylland har valgt at vedhæfte den nationale rapportering som et selvstændigt bilag (bilag 7) i bilagsmaterialet til den mere omfattende regionale rapportering, der også omfatter de enkelte afsnit på afdelingerne, hvor patientgrundlaget giver mulighed for det. I den regionale rapportering i Region Midtjylland rapporteres alle spørgsmål i spørgeskemaet på hospitals-, afdelings- og afsnitsniveau. Den regionale rapportering følger de organisatoriske enheder frem 1\n8 Kapitel 1 for de geografiske enheder. Rapporteringen tager udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens Sygehusafdelingsklassifikation, men er i samarbejde med hospitalerne tilpasset organiseringen på hospitalerne. For afdelinger og afsnit med færre end 15 svar udarbejdes der ingen regional rapport, og disse svar indgår således udelukkende i rapporteringen på de højere organisatoriske niveauer. 1 Rapportgrundlag Denne rapport giver en tilbagemelding på, hvordan patienter, der inden for perioden 26. januar 8. marts 2009 havde et eller flere ambulante besøg på afdelingen, oplevede deres besøg. Tabel 1 opsummerer kort datagrundlaget for rapporten. Tabel 1. Datagrundlaget for rapporten Patienter fra afdelingen udtrukket til undersøgelsen: 646 Besvarelser fra afdelingens patienter: 357 Afdelingens svarprocent: 55% Rapportens opbygning Efter en kort læsevejledning og begrebsafklaring (kapitel 2) præsenteres afdelingens resultater i kapitel 3-4. Kapitel 3 giver et hurtigt overblik over patienternes tilfredshed på spørgsmålene i spørgeskemaet, hvorefter kapitel 4 gennemgår patienternes svar mere detaljeret. I den forbindelse sammenlignes afdelingens resultat med resultaterne for de øvrige afdelinger på hospitalet. Præsentationen følger temaopdelingen i spørgeskemaet. Spørgsmålene om patienternes samlede indtryk vises dog altid før de øvrige temaer i spørgeskemaet. 2 Bilagssamlingen Bilag 1 i rapportens bilagssamling indeholder en udgave af det spørgeskema samt følge- og påmindelsesbrev, som patienterne fik tilsendt. Herefter giver bilag 2 en mere udførlig beskrivelse af den anvendte undersøgelsesmetode, herunder spørgeskemaets opbygning, valideringen af spørgeskemaets indhold og hvilke patienter, der er inkluderet i undersøgelsen. Bilag 3 præsenterer de statistiske og metodiske valg, som ligger til grund for rapporten. Frekvens- og krydstabellerne i bilag 4 viser, hvordan patienter med forskellige baggrundskarakteristika (eksempelvis køn, alder og modersmål) har svaret på spørgsmålene i spørgeskemaet. Herefter er alle patienternes kommentarer gengivet i bilag 5. Bilag 6 beskriver kort forholdet mellem den regionale rapportering, som nærværende rapport er en del af, og den nationale rapportering, der er vedhæftet i bilag 7. 1 Patienter, som det ikke har været muligt at placere på afsnitsniveau, indgår ligeledes udelukkende i rapporteringen på de højere organisatoriske niveauer. 2 Uafhængigt af spørgsmålets placering i spørgeskemaet vises et eventuelt hospitalsspecifikt spørgsmål i et tema for sig selv efter de øvrige temaer. 2\n9 Læsevejledning og begrebsafklaring 2 Læsevejledning og begrebsafklaring Tilfredse og ikke-tilfredse patienter I rapporten skelnes der for de fleste spørgsmål mellem tilfredse og ikke-tilfredse patienter, hvor patienter, hvis svar må betegnes som udtryk for en positiv vurdering eller oplevelse, karakteriseres som tilfredse. Patienterne karakteriseres eksempelvis som tilfredse, hvis de har benyttet svarmulighederne Virkelig godt eller Godt, mens patienterne karakteriseres som ikke-tilfredse, hvis de har benyttet svarmulighederne Dårligt eller Virkelig dårligt. Dette har dels til formål at forenkle rapporteringen i kapitel 3 og er dels en forudsætning for de statistiske test i kapitel 4. I enkelte spørgsmål i spørgeskemaet lader svarkategorierne sig ikke opdele i tilfredse og ikke-tilfredse, og disse spørgsmål vises derfor ikke i kapitel 3, ligesom patienternes svar på disse spørgsmål ikke sammenlignes med resultatet på de øvrige afdelinger på hospitalet. Tabel 4 i bilag 3 viser samtlige svarmuligheder, der karakteriseres som tilfredse og ikke-tilfredse. Svar der ikke indgår i beregningerne Patienter, som ikke har svaret på spørgsmålene eller har angivet flere svar, er ekskluderet fra analyserne. Flere af spørgsmålene i spørgeskemaet indeholder neutrale svarkategorier som eksempelvis Det kan jeg ikke vurdere eller Det husker jeg ikke. Patienter, der har benyttet disse, er ligeledes ekskluderet fra analyserne af de pågældende spørgsmål. 3 Tabel 3 i bilag 3 indeholder en oversigt med svarmulighederne, der karakteriseres som neutrale. Spørgsmålene i undersøgelsen Af præsentationsmæssige hensyn vises spørgsmålene i kapitel 3 udelukkende i en afkortet og let omformuleret form, mens spørgsmålenes afkortede såvel som oprindelige form benyttes i kapitel 4. Spørgsmålenes oprindelige og uafkortede form kan ligeledes findes i bilag 1, hvor det udsendte spørgeskema er indsat. Husk kommentarsamlingen Det er vigtigt at huske, at en spørgeskemaundersøgelse som denne giver et forenklet billede af patienternes egentlige oplevelser og vurdering af deres besøg på afdelingen. Overvej hvad det kunne være, der fik patienterne til at svare, som de gjorde. Diskuter det med kolleger eller spørg patienterne! Nogle af svarene findes måske i patienternes kommentarer, som er gengivet i kommentarsamlingen (bilag 5). 3 For spørgsmålet vedrørende kontaktperson(er) vises svarene endvidere udelukkende for patienter, der har haft mere end ét ambulant besøg på afdelingen. 3\n11 Afdelingens resultater et hurtigt overblik 3 Afdelingens resultater et hurtigt overblik Dette kapitel giver et hurtigt overblik over tilfredsheden blandt afdelingens patienter. Den nedenstående figur viser andelen af patienter, hvis svar på de forskellige spørgsmål i spørgeskemaet må betegnes som udtryk for en positiv vurdering eller oplevelse, og figuren indikerer således, hvilke områder afdelingen klarer sig henholdsvis godt og mindre godt på. I figuren er spørgsmålene vist temavist med patienternes samlede indtryk som det første tema. Den lodrette tekst yderst til venstre i figuren viser, hvilket tema de forskellige spørgsmål hører under. Den øverste søjle i figur 1 viser således andelen af patienterne, der alt i alt var tilfredse med tilrettelæggelsen af deres samlede undersøgelses-/behandlingsforløb. 5\n12 Kapitel 3 Figur 1. Oversigt over andel tilfredse patienter på afdelingen 0% 20% 40% 60% 80% 100% SAMLET INDTRYK Tilrettelæggelse af det samlede undersøgelses- /behandlingsforløb 95% Samlet indtryk af besøg 95% Information om længden af ventetid fra henvisning til første besøg 91% INDEN DIT FØRSTE BESØG OG VED MODTAGELSEN I AMBULATORIET Oplevelse af modtagelsen Ventetid i ambulatoriet ved modtagelse Information om ventetid ved fremmøde Indretningen i venteværelset 36% 37% 80% 99% Kontaktperson(er) med særligt ansvar 76% Personalets viden om sygdomsforløb ved planlagte samtaler 89% PERSONALE Medinddragelse af patienter Medinddragelse af pårørende 87% 91% Personalet lyttede med interesse 94% Personalet var gode til deres fag 96% 6\n13 Afdelingens resultater et hurtigt overblik Figur 1. Oversigt over andel tilfredse patienter på afdelingen (fortsat) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Viden om, hvad der skulle ske under besøg 87% Behandlingen levede op til forventninger 88% UNDERSØGELSES- /BEHANDLINGSFORLØB Sammenhæng i information fra forskellige ansatte Fejl i forbindelse med besøg Personalets håndtering af fejl 74% 91% 88% Unødig ventetid der forlængede besøg 91% Samarbejde med andre afdelinger/ambulatorier 94% Modtaget skriftlig information 59% INFORMATION Vurdering af skriftlig information Vurdering af mundtlig information 95% 94% Tryghed efter besøg i ambulatoriet 92% EFTER DIT/MELLEM DINE BESØG I AMBULATORIET Samarbejde mellem ambulatoriet og kommunal hjemme(syge)pleje Orientering af praktiserende læge Tvivl om livsstils betydning for helbred 76% 89% 92% Venlig og imødekommende telefonbetjening 97% 7\n15 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet 4 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Hvordan ser afdelingens resultater ud sammenlignet med resultaterne for de øvrige afdelinger på hospitalet? I dette kapitel præsenteres patienternes svar temavis med et dobbeltopslag. I dobbeltopslagene vises den fulde svarfordeling for spørgsmålene inden for temaet, og andelen af afdelingens patienter, der er tilfredse, sammenlignes med andel tilfredse patienter på hospitalet og henholdsvis de dårligst og bedst placerede af hospitalets afdelinger. 4 Siderne i dobbeltopslagene I dobbeltopslagene på de følgende sider vises patienternes svar på spørgsmålene inden for det pågældende tema på venstre side. I figurerne er den/de positive svarkategori/svarkategorier, der karakteriseres som tilfredse, vist i grønne nuancer, mens den mest negative svarkategori altid er mørkerød. Parenteserne efter spørgsmålet angiver, hvor mange patienter (n) der på de pågældende spørgsmål har benyttet én af de viste svarkategorier. Den højre side i dobbeltopslaget viser andel tilfredse patienter på afdelingen, hospitalets øvrige afdelinger og henholdsvis de dårligst og bedst placerede af hospitalets øvrige afdelinger. I de kommende undersøgelsesrunder vil andel tilfredse patienter i tidligere undersøgelsesrunder ligeledes være vist. Tilfældige forskelle? Det er undersøgt, hvorvidt forskellene mellem andel tilfredse patienter kan tilskrives statistiske tilfældigheder. Forskellene er derfor signifikanstestet, og signifikante forskelle er markeret med en stjerne bag de andele som afdelingens resultat sammenlignes med. En stjerne betyder således, at forskellen mellem den pågældende andel tilfredse og andel tilfredse blandt afdelingens patienter er større end den ville være, hvis svarene var placeret tilfældigt, og forskellen kan derfor ikke tilskrives statistiske tilfældigheder. I bilag 3 er de statistiske og metodiske valg, der ligger til grund for signifikanstestene, beskrevet mere detaljeret. 4 Afdelingens resultater indgår således ikke i beregningen af andel tilfredse på hospitalet og henholdsvis Dårligste og Bedste af hospitalets afdelinger. 9\n16 Kapitel Samlet indtryk Tilrettelæggelse af det samlede undersøgelses-/behandlingsforløb (n=324) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Samlet indtryk af besøg (n=344) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt 10\n17 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Hvordan vurderer du alt i alt, at dit samlede undersøgelses- /behandlingsforløb var tilrettelagt? 95% %* 93% 95% Hvad er dit samlede indtryk af dit/dine besøg i ambulatoriet? 95% %* 95% 96% 11\n18 Kapitel Inden dit første besøg og ved modtagelsen i ambulatoriet Information om længden af ventetid fra henvisning til første besøg (n=321) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Oplevelse af modtagelsen (n=352) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig god God Dårlig Virkelig dårlig Ventetid i ambulatoriet ved modtagelse (n=349) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Nej, ingen ventetid Ja, kort ventetid Ja, lang ventetid Længde af ventetid i venteværelse (n=179) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Under 30 minutter Mellem 30 og 60 minutter Over 60 minutter Information om ventetid ved fremmøde (n=164) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Indretningen i venteværelset (n=331) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig god God Dårlig Virkelig dårlig 12\n19 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Hvordan vurderer du, at du blev informeret om længden af ventetiden, fra du blev henvist til ambulant behandling til dit første besøg i ambulatoriet? 91% %* 85%* 88% Hvordan oplevede du modtagelsen i ambulatoriet? 99% % 96%* 98% Oplevede du, at der var ventetid, fra du skulle møde i ambulatoriet, til du blev kaldt ind? 36% % 18%* 28%* Hvor lang var ventetiden i ambulatoriets venteværelse, fra du skulle møde, til du blev kaldt ind? Informerede personalet dig om ventetiden, fra du skulle møde, til du blev kaldt ind? 37% % 32% 38% Hvordan vurderer du indretningen af venteværelset? 80% %* 75% 82% 13\n20 Kapitel Personale Kontaktperson(er) med særligt ansvar (n=174) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, én kontaktperson Ja, flere kontaktpersoner Nej Personalets viden om sygdomsforløb ved planlagte samtaler (n=306) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Medinddragelse af patienter (n=351) 0% 20% 40% 60% 80% 100% For meget Passende For lidt Medinddragelse af pårørende (n=141) 0% 20% 40% 60% 80% 100% For meget Passende For lidt Personalet lyttede med interesse (n=324) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Personalet var gode til deres fag (n=333) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke 14\n21 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Oplevede du, at én eller flere kontaktpersoner i ambulatoriet havde særligt ansvar for dit undersøgelses- /behandlingsforløb? 76% %* 77% 81% Hvordan vurderer du, at ambulatoriets personale havde sat sig ind i dit sygdomsforløb ved de planlagte samtaler? 89% %* 92% 94%* I hvilket omfang blev du inddraget i de beslutninger, der skulle træffes om din undersøgelse/behandling? 91% % 91% 93% I hvilket omfang blev dine pårørende inddraget i de beslutninger, der skulle træffes om din undersøgelse/behandling? 87% %* 86% 89% Lyttede personalet til dig med interesse, når du sagde noget? 94% %* 95% 96% Fik du indtryk af, at personalet var gode til deres fag? 96% %* 97% 98% 15\n22 Kapitel Undersøgelses-/behandlingsforløb Viden om, hvad der skulle ske under besøg (n=349) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Behandlingen levede op til forventninger (n=334) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Sammenhæng i information fra forskellige ansatte (n=283) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Fejl i forbindelse med besøg (n=314) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Nej Ja Personalets håndtering af fejl (n=31) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Unødig ventetid der forlængede besøg (n=324) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Nej, slet ikke Nej, kun i mindre grad Ja, i nogen grad Ja, i høj grad Samarbejde med andre afdelinger/ambulatorier (n=193) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt 16\n23 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Vidste du, hvad der skulle ske under dit/dine besøg i ambulatoriet? 87% %* 83% 91%* Levede behandlingen op til dine forventninger? 88% %* 91% 93%* Var der sammenhæng i det, du fik at vide, når du talte med forskellige ansatte i ambulatoriet? 91% %* 90% 94% Oplevede du, at der skete fejl i forbindelse med dit/dine besøg i ambulatoriet? 88% %* 85% 89% Hvordan synes du alt i alt, at personalet tog hånd om fejlen/fejlene, efter den/de blev opdaget? 74% % 65% 74% Oplevede du, at der opstod unødig ventetid under din undersøgelse/behandling i ambulatoriet, der forlængede dit/dine besøg? 91% % 82%* 87%* Hvordan vurderer du, at ambulatoriet samarbejdede med andre afdelinger/ambulatorier om din undersøgelse/behandling? 94% %* 88%* 92% 17\n24 Kapitel Information Modtaget skriftlig information (n=340) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja Nej Vurdering af skriftlig information (n=194) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig god God Dårlig Virkelig dårlig Vurdering af mundtlig information (n=325) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig god God Dårlig Virkelig dårlig 18\n25 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Har du i forbindelse med dit/dine besøg i ambulatoriet modtaget skriftlig information om din sygdom og undersøgelse/behandling? 59% %* 54% 63% Hvordan vurderer du alt i alt den skriftlige information, du fik i ambulatoriet? 95% %* 97% 98% Hvordan vurderer du alt i alt den mundtlige information, du fik i ambulatoriet? 94% %* 94% 96% 19\n26 Kapitel Efter dit/mellem dine besøg i ambulatoriet Tryghed efter besøg i ambulatoriet (n=345) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Meget tryg Tryg Utryg Meget utryg Samarbejde mellem ambulatoriet og kommunal hjemme(syge)pleje (n=52) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Orientering af praktiserende læge (n=138) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Tvivl om livsstils betydning for helbred (n=177) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Nej, slet ikke Nej, kun i mindre grad Ja, i nogen grad Ja, i høj grad 20\n27 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Var du tryg eller utryg, da du tog hjem efter dit/dine besøg i ambulatoriet? 92% %* 91% 93% Hvordan vurderer du, at ambulatoriet og den kommunale hjemmepleje/hjemmesygepleje samarbejdede om dit undersøgelses- /behandlingsforløb? 92% %* 83% 92% Hvordan vurderer du, at ambulatoriet har orienteret din praktiserende læge om dit undersøgelses- /behandlingsforløb? 89% % 86% 88% Har du i forbindelse med dit undersøgelses-/behandlingsforløb i ambulatoriet været i tvivl om din livsstils betydning for dit helbred? 76% % 69% 76% 21\n28 Kapitel Hospitalets eget spørgsmål Venlig og imødekommende telefonbetjening (n=222) 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke 22\n29 Afdelingens resultater set i forhold til de øvrige afdelinger på hospitalet Bedste Dårligste Gennemsnit Var ambulatoriets telefonbetjening venlig og imødekommende? 97% %* 92% 97% 23\n31 Spørgeskema, følge- og påmindelsesbrev Bilag 1: Spørgeskema, følge- og påmindelsesbrev 25\n32 Bilag 1 26\n33 27 Spørgeskema, følge- og påmindelsesbrev\n34 Bilag 1 28\n35 29 Spørgeskema, følge- og påmindelsesbrev\n36 Bilag 1 30\n37 Undersøgelsesmetode Bilag 2: Undersøgelsesmetode Undersøgelsesdesign Undersøgelsen er gennemført som en spørgeskemaundersøgelse med postomdelte spørgeskemaer. To uger efter udsendelsen af spørgeskemaerne blev der, for at øge svarprocenten, fremsendt et påmindelsesbrev til patienter, hvorfra besvarelser endnu ikke var registreret. Sammen med spørgeskemaet var der vedlagt en frankeret svarkuvert, hvori patienterne kunne returnere spørgeskemaet efter at have besvaret det. Patienterne havde desuden mulighed for at besvare spørgeskemaet på internettet. I følgebrevet blev patienterne informeret om denne mulighed, og hver patient fik tildelt en individuel kode med tilhørende brugernavn til at logge ind på en angivet hjemmeside. Spørgeskemaet havde påtrykt afdelingens og hospitalets navn i daglig tale. Patienterne vidste på den måde, hvilket besøg de skulle svare på baggrund af, hvis de havde flere ambulante besøg i inklusionsperioden. Spørgeskemaet Ambulante og indlagte har fået tilsendt hver deres version af spørgeskemaet, som begge indeholder en national og en regional del. For de ambulante patienters vedkommende bestod den nationale del af undersøgelsen af 20 spørgsmål, hvoraf en stor del er næsten enslydende med de nationale spørgsmål til de indlagte patienter. Størstedelen af de nationale spørgsmål (15 ud af 20) er identiske med indikatorerne for den patientoplevede kvalitet i standarderne i Den Danske Kvalitetsmodel. Den nationale del af undersøgelsen indeholder således en fælles kerne af spørgsmål, der imødekommer Den Danske Kvalitetsmodels krav om evaluering af den patientoplevede kvalitet. Herudover indeholder den nationale del blandt andet spørgsmål om, hvorvidt patienterne oplevede fejl og var trygge efter deres besøg på afdelingen. Endelig indeholder den nationale del af undersøgelsen ét spørgsmål om patienternes samlede indtryk og et afrundende åbent kommentarfelt. I Region Midtjylland bestod den supplerende regionale del af undersøgelsen for de ambulante patienters vedkommende af otte spørgsmål, tre åbne kommentarfelter samt ét valgfrit hospitalsspecifikt spørgsmål. Fem af spørgsmålene og kommentarfelterne er næsten enslydende med de regionale spørgsmål til de indlagte patienter. 31\n38 Bilag 2 Spørgeskemaet er inddelt i følgende seks temaer, som erfaringerne fra litteraturen på området og fra tidligere undersøgelser blandt lignende patientgrupper har vist, at patienterne prioriterer højt: Inden dit besøg og ved modtagelsen Personale Undersøgelses-/behandlingsforløb Information Efter dit/mellem dine besøg Samlet indtryk Flere af temaerne og spørgsmålene indgik tidligere i de tilfredshedsundersøgelser, som løbende har været gennemført i Region Midtjylland af Center for Kvalitetsudvikling. For at gøre spørgeskemaet overskueligt og lettilgængeligt for patienter har det imidlertid været nødvendigt at justere spørgsmålenes svarkategorier, så de i højere grad er overensstemmende med de øvrige spørgsmål i undersøgelsen. Resultaterne er derfor ikke direkte sammenlignelige med resultaterne fra de tidligere regionale undersøgelser, og man skal derfor være varsom med at drage konklusioner om udviklingen i patienternes oplevelser på baggrund af resultaterne fra tidligere regionale undersøgelser. Den næste undersøgelsesrunde påbegyndes i august 2010, og herefter vil det være muligt at sammenligne udviklingen i patienternes oplevelser over tid. Validering af spørgeskema Inden udsendelsen af spørgeskemaet er der for at sikre, at patienternes forståelse af spørgsmålene stemmer overens med spørgsmålenes og undersøgelsens overordnede formål, foretaget en grundig validering af spørgsmålene i spørgeskemaet. Valideringen er foretaget ved hjælp af interview med patienter på 12 hospitaler. I Region Midtjylland er der for at dække de hospitalsspecifikke spørgsmål gennemført interview på fire af regionens syv hospitaler, mens der i hver af de øvrige regioner er udvalgt to hospitaler til valideringen. Der er i alt gennemført 144 interview, der fordeler sig på: 67 interviews med indlagte patienter: 43 kvinder og 24 mænd; 67 procent er 50 år og derover, og 33 procent er under 50 år 77 interviews med ambulante patienter: 44 kvinder og 33 mænd; 47 procent er 50 år og derover, og 53 procent er under 50 år Interviewene fokuserede primært på spørgsmål, som ikke tidligere var valideret samt spørgsmål, som kunne tænkes at være vanskelige at forstå eller besvare. Patienterne blev bedt om at forholde sig særligt til et varierende udvalg af spørgsmålene i spørgeskemaet, da det af hensyn til patienternes tid ikke var muligt at bede hver enkelt patient om at gå i dybden med alle spørgsmål i spørgeskemaet. 32\n39 Undersøgelsesmetode På baggrund af valideringen blev spørgeskemaet efterfølgende revideret i henhold til de identificerede problemer. Specialer og diagnoser i undersøgelsen Undersøgelsen dækker i udgangspunktet alle specialer og diagnoser indenfor det somatiske område på hospitalerne. Enkelte specialer og diagnoser er imidlertid ekskluderet fra undersøgelsen af hensyn til det etiske forsvarlige i at lade patienten herfra indgå i undersøgelsen, og/eller fordi valideringen viste at spørgeskemaet ikke var velegnet til at undersøge de pågældende patienternes oplevelser. Andre specialer er ikke en del af undersøgelsen, da der ikke er et tilstrækkeligt antal patienter i undersøgelsesperioden. Sekretariatet, den faglige arbejdsgruppe og styregruppen har i samarbejde besluttet, hvilke specialer og diagnoser der ikke skal indgå i undersøgelsen. Specialerne anæstesiologi og diagnostisk radiologi samt patienter med besøg på mamograficentre indgår eksempelvis ikke i undersøgelsen. Patienter i undersøgelsen Patienterne i undersøgelsen er udtrukket fra Landspatientregistret blandt patienter, som inden for perioden 26. januar 8. marts 2009 havde et eller flere ambulante besøg på landets offentlige sygehuse eller på privathospitaler efter reglerne om udvidet frit sygehusvalg. For hver afdeling er spørgeskemaet sendt til en tilfældig stikprøve på 400 patienter. Havde afdelingerne ikke 400 patienter i inklusionsperioden, er spørgeskemaet sendt til samtlige patienter. Afdelinger, der har færre end 30 udskrivelser i inklusionsperioden, indgår af hensyn til patienternes anonymitet samt risiko for statistisk usikkerhed i resultaterne ikke i undersøgelsen. 5 Et supplerende patientudtræk sikrede af hensyn til rapporteringen på afsnitsniveau herefter, at spørgeskemaet blev sendt til minimum 30 patienter fra hvert afsnit, hvis dette var muligt. Patienterne indgår kun i stikprøven én gang. Har patienterne haft flere besøg i inklusionsperioden, er det det seneste besøg, der indgår i stikprøven. Patienter under et år er frasorteret såvel som patienter, der er registreret som raske ledsagere eller raske nyfødte. I alt har ambulante patienter i Region Midtjylland fået tilsendt spørgeskemaet, heraf har besvaret spørgeskemaet, og svarprocenten er i Region Midtjylland således 56 procent. Afdelingens svarprocent er som vist i kapitel 1 (tabel 1) 55 procent. En høj svarprocent er altid ønskelig, da man herved mindsker risikoen for selektionsskævheder i form af store forskelle mellem de patientgrupper, der besvarer spørgeskemaet, og de patientgrupper der vælger ikke at besvare spørgeskemaet. Svarprocenten for ambulante patienter var i den sidste runde af de løbende tilfredshedsundersøgelser i Region Midtjylland 57 procent, mens svarprocenten i de tidligere landsdækkende undersøgel- 5 Afdelingerne er i den forbindelse defineret ved deres geografiske placering, og patientudtrækket er derfor større for organisatoriske afdelinger, som geografisk er placeret på flere matrikler. 33\n40 Bilag 2 ser af patientoplevelser har ligget på mellem 53 og 58 procent. I praksis må en svarprocent på over 50 procent vurderes som værende acceptabel, mens en svarprocent under 40 procent er utilfredsstillende og medfører, at resultaterne skal tolkes med stor forsigtighed. Svarprocenten betyder som antydet ovenfor mindre, hvis de patienter, der har besvaret spørgeskemaet, udgør et repræsentativt og tilstrækkeligt stort udsnit af afdelingens patienter. I tabel 2 sammenlignes køns- og aldersfordelingen for patienter, der besvarede spørgeskemaet derfor med køns- og aldersfordelingerne for hele den udtrukne stikprøve, som fik tilsendt spørgeskemaet. Tabel 2. Køns- og aldersfordelingen for patienter, der har besvaret spørgeskemaet og for alle patienter i stikprøven Besvarede spørgeskemaer Udsendte spørgeskemaer Alle (n) Køn Mand 38% 47% Kvinde 62% 53% Alder 0-19 år 11% 14% år 13% 16% år 32% 35% år 39% 30% 80 år eller derover 5% 5% For ambulante patienter i Region Midtjylland gælder det generelt, at patienternes køn ikke har betydning for patienternes overordnende tilfredshed, mens alder har en svag positiv effekt på patienternes tilfredshed. Er patientgrupperne i enderne af aldersspekteret markant over- og/eller underrepræsenteret i forhold til afdelingens patientsammensætning, kan dette således stille afdelingen i et lidt bedre eller dårligere lys end det ville være tilfældet, hvis svarene kom fra et mere repræsentativt udsnit af afdelingens patienter. 34\n41 Den statistiske databehandling Bilag 3: Den statistiske databehandling Denne rapport er udarbejdet på baggrund af samtlige meningsfulde besvarelser fra de udtrukne patienter, der har besøgt afdelingen. Patienter, som enten ikke har svaret på spørgsmålene, har angivet flere svar eller har benyttet en neutral svarkategori som eksempelvis Det kan jeg ikke vurdere eller Det husker jeg ikke, er således ekskluderet. Tabel 3 viser de neutrale svarmuligheder i spørgeskemaet. Tabel 3. Oversigt over svarmuligheder, der karakteriseres som neutrale Svarmuligheder, der karakteriseres som neutrale Det kan jeg ikke vurdere Det husker jeg ikke Ikke aktuelt for mig Det ved jeg ikke Ved ikke Jeg fik ikke udskrevet medicin Personalet havde intet kendskab til fejlen(e) Der var ikke behov for samarbejde Jeg læste den ikke Som beskrevet i kapitel 2 skelnes der i rapporten mellem tilfredse og ikke-tilfredse patienter. Spørgsmålene i spørgeskemaet benytter flere forskellige og umiddelbart ikke-sammenlignelige svarskalaer. Opdelingen i tilfredse og ikke-tilfredse patienter er derfor sket på baggrund af en konceptuel vurdering af de forskellige spørgsmålsformuleringer, hvor patienter, hvis svar må betegnes som værende udtryk for en positiv vurdering eller oplevelse, kodes som tilfredse. 35\n42 Bilag 3 Tabel 4 viser, hvilke svarmuligheder der er kodet som tilfredse og ikke-tilfredse. Tabel 4. Oversigt over svarskalaerne i spørgeskemaet Svarskala (svarmulighederne, der karakteriseres som tilfredse, er markerede med fed) Virkelig godt, Godt, Dårligt og Virkelig dårligt Ja, i høj grad, Ja, i nogen grad, Nej, kun i mindre grad og Nej, slet ikke 6 For meget, Passende og For lidt Ja, lang ventetid, Ja, kort ventetid og Nej, ingen ventetid Ja, én kontaktperson, Ja, flere kontaktpersoner og Nej Ja og Nej 7 Meget tryg, Tryg, Utryg og Meget utryg Beregningsmetode I kapitel 4 er der anvendt en t-test for forskelle mellem andele til at teste, hvorvidt afdelingen afviger statistisk signifikant fra de øvrige afdelinger på hospitalet med hensyn til andel tilfredse patienter. I disse test er der taget højde for, hvorvidt der er variansheterogenitet eller varianshomogenitet på tværs af de patientgrupper, som sammenlignes. De anvendte t-test tager desuden højde for, at patientgrupperne, der sammenlignes, ikke er lige store. Forskelle, der er signifikante på 0,05 niveau, er markeret med en stjerne bag de andele, som er signifikant forskellige fra andel tilfredse blandt afdelingens patienter. Det skal dog bemærkes, at forholdsvis store forskelle kan fremstå insignifikante, hvis der er et begrænset antal af patienter, som andel tilfredse beregnes på baggrund af. Dette skyldes, at den statistiske usikkerhed er større jo færre patienter, der indgår i beregningerne. I signifikanstestene sammenlignes afdelingens resultater med resultaterne for de øvrige afdelinger på hospitalet. Afdelingens resultater indgår derfor ikke i beregningen af andel tilfredse på hospitalet og henholdsvis Dårligste og Bedste af hospitalets afdelinger. Antallet af afdelinger, hvis patienter indgår i beregningerne af andel tilfredse på de Bedste og Dårligste afdelinger, afhænger af hospitalets samlede antal afdelinger i undersøgelse. For hospitaler med mere end 9 afdelinger i undersøgelsen indgår de tre bedste/dårligste afdelinger i beregningerne, mens det er den bedste/dårligste og de to bedste/dårligste afdelinger, der indgår i beregningerne for hospitaler med henholdsvis 3-5 og 6-9 afdelinger i undersøgelsen. For hospitaler med 2 afdelinger i undersøgelsen sammenlignes disse. 6 På spørgsmålene vedrørende unødig ventetid på undersøgelser eller behandlinger og tvivl om livsstils betydning for helbred er det patienter, som har svaret Nej, kun i mindre grad eller Nej, slet ikke, der karakteriseres som tilfredse, da disse svarmuligheder er udtryk for et positivt svar på de pågældende spørgsmål. 7 På spørgsmålet vedrørende fejl er det patienter, som har svaret Nej til alle de oplistede fejltyper, der karakteriseres som tilfredse. Patienternes fordeling på de forskellige fejltyper fremgår af tabel i bilag 4. 36\n43 Den statistiske databehandling Kan resultaterne sammenlignes? Sammenligningen af patientoplevelser på tværs af afdelinger er ikke altid uproblematisk, da afdelingernes opgaver og vilkår og dermed patientgrupper er meget forskellige. Det kan således ikke udelukkes, at forskelle i patienternes oplevelser delvis skyldes forskelle i patientgruppens sammensætning med hensyn til eksempelvis køn, alder, uddannelsesniveau eller sygdomskarakter. På den baggrund kunne det derfor være fristende at stille alle afdelinger lige ved at holde patientsammensætningen konstant ved hjælp af statistiske vægtningsteknikker eller kontrol for tredje variable i analyserne. Dette er i rapporten undladt, da man må holde fast i, at den målte tilfredshed viser den faktiske tilfredshed blandt afdelingens patienter. Uagtet at der kan være mange naturlige grunde til, at en afdeling klarer sig dårligere end andre afdelinger, er det patienternes faktiske oplevelse, der bør være udgangspunktet for arbejdet med at forbedre patienternes oplevelser. Statistiske teknikker kan ikke ændre de vilkår i virkelighedens verden, der eventuelt skal arbejdes med på afdelingen, men kan derimod være med til at tilsløre patienternes faktiske oplevelse, så der er risiko for at overse de forhold, som patienterne oplever som problematiske. 37\n44 Bilag 3 38\n45 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Bilag 4: Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Den nedenstående frekvenstabel viser, hvordan patienterne, der har besvaret spørgeskemaet, er fordelt på baggrundskarakteristika som eksempelvis køn og alder. På de efterfølgende sider krydses patienternes svar med patienternes baggrundskarakteristika. Svarfordelingen for de forskellige patientgrupper vises kun i det omfang, antallet af indkomne besvarelser sikrer, at patienterne forbliver anonyme. I praksis betyder det, at svarfordelingen for patientgrupper med under fem besvarelser ikke vises. 8 8 Afsnit med færre besvarelser end fem vises dog under Øvrige/ikke placeret på afsnit. Har afdelingen indmeldt diagnosekoder, vises diagnoser med færre besvarelser end fem under Øvrige i diagnosekrydsene. 39\n46 Bilag 4 Tabel 5. Baggrundskarakteristika for afdelingens patienter, der har besvaret spørgeskemaet Antal patienter Procent n % Alle Alder % % % % % Køn Mand % Kvinde % Skema udfyldt Patienten % af Pårørende 19 5% Modersmål Dansk % Ikke dansk 10 3% Diagnose DM % Afsnit DM % Øvrige % Dagkirurgisk afsnit O 26 7% Ortopædkirugisk Dagkirugi, 35 10% Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers % Ortopædkirurgisk Ambulatorium, 84 24% Øvrige/Ikke placeret på afsnit 27 8% 40\n47 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 6. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvordan vurderer du alt i alt, at dit samlede undersøgelses-/behandlingsforløb var tilrettelagt? Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Antal patienter Det kan jeg ikke vurdere % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n48 Bilag 4 Tabel 7. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvad er dit samlede indtryk af dit/dine besøg i ambulatoriet? Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Antal patienter % % % % n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n49 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 8. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvordan vurderer du, at du blev informeret om længden af ventetiden, fra du blev henvist til ambulant behandling til dit første besøg i ambulatoriet? Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Antal patienter Det husker jeg ikke % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt Patienten af Pårørende Modersmål Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n50 Bilag 4 Tabel 9. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvordan oplevede du modtagelsen i ambulatoriet? Virkelig god God Dårlig Virkelig dårlig Antal patienter Det ved jeg ikke % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n51 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 10. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Oplevede du, at der var ventetid, fra du skulle møde i ambulatoriet, til du blev kaldt ind? Nej, ingen ventetid Ja, kort ventetid Ja, lang ventetid Antal patienter Det husker jeg ikke % % % n n Alle Alder Køn Mand Skema udfyldt af Modersmål Kvinde Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n52 Bilag 4 Tabel 11. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvor lang var ventetiden i ambulatoriets venteværelse, fra du skulle møde, til du blev kaldt ind? Under 30 minutter Mellem 30 og 60 minutter Over 60 minutter Antal patienter Ved ikke % % % n n Alle Alder Køn Mand Skema udfyldt af Modersmål Kvinde Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n53 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 12. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Informerede personalet dig om ventetiden, fra du skulle møde, til du blev kaldt ind? Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Antal patienter Det husker jeg ikke % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n54 Bilag 4 Tabel 13. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvordan vurderer du indretningen af venteværelset? Virkelig god God Dårlig Virkelig dårlig Antal patienter Det husker jeg ikke % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n55 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 14. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Oplevede du, at én eller flere kontaktpersoner i ambulatoriet havde særligt ansvar for dit undersøgelses-/behandlingsforløb? Ja, én kontaktperson Ja, flere kontaktpersoner Nej Antal patienter % % % n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n56 Bilag 4 Tabel 15. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Hvordan vurderer du, at ambulatoriets personale havde sat sig ind i dit sygdomsforløb ved de planlagte samtaler? Virkelig godt Godt Dårligt Virkelig dårligt Antal patienter Det kan jeg ikke vurdere % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt Patienten af Pårørende Modersmål Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n57 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 16. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika I hvilket omfang blev du inddraget i de beslutninger, der skulle træffes om din undersøgelse/behandling? For meget Passende For lidt Antal patienter % % % n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n58 Bilag 4 Tabel 17. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika I hvilket omfang blev dine pårørende inddraget i de beslutninger, der skulle træffes om din undersøgelse/behandling? For meget Passende For lidt Antal patienter Ikke aktuelt for mig % % % n n Alle Alder Køn Mand Skema udfyldt af Modersmål Kvinde Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n59 Frekvens- og krydstabeller med patienternes baggrundskarakteristika Tabel 18. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Lyttede personalet til dig med interesse, når du sagde noget? Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Antal patienter Det kan jeg ikke vurdere % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\n60 Bilag 4 Tabel 19. Patienternes svar fordelt på baggrundskarakteristika Fik du indtryk af, at personalet var gode til deres fag? Ja, i høj grad Ja, i nogen grad Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Antal patienter Det kan jeg ikke vurdere % % % % n n Alle Alder Køn Mand Kvinde Skema udfyldt af Modersmål Patienten Pårørende Dansk Ikke dansk Diagnose DM DM Øvrige Afsnit Dagkirurgisk afsnit O Ortopædkirugisk Dagkirugi, Ortopædkirurgisk Ambulatorium O, Randers Ortopædkirurgisk Ambulatorium, Øvrige/Ikke placeret på afsnit\nLANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2009 Hospitalsrapport. Indlagte\nLANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2009 Hospitalsrapport Indlagte Denne rapport er udarbejdet for indlagte patienter på Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser 2009 for Region Midtjylland


Lovely Linen dynebetræk i hør 160x210\nLovely Linen Påslakan 160x210-Aubergine\nRek: 1.240 kr ?\nLovely Linen er et svensk mærke grundlagt i 1992. I deres sortiment finder du tekstiler af høj kvalitet, der skaber et varmt og indbydende hjem. Alle produkter er af højeste kvalitet og du finder tekstiler til både køkken, badeværelse, borddækning, soveværelse mv.\nLovely Linen® er specialvasket for ekstra blødhed og smuk struktur. Hør er en naturfiber med egenskaber, der er særligt velegnet til sengetøj. Fiberen i linnedet har en rigtig god evne til at absorbere fugt (50% bedre end bomuld) og derefter tørre hurtigt igen. Dette holder sengetøjet tørt og behageligt mod kroppen. Lovely Linen® holder dig behageligt kølig om sommeren, og når det bliver koldere udenfor, varmer det behageligt.\nLækkert linned dynebetræk 160x210-Aubergine er et behageligt dynebetræk, der er blødt og behageligt lavet af 100% europæisk hør for en luksuriøs og behagelig følelse.


Kandu.dk - Ekstremt langsom pc\nEkstremt langsom pc\nFra : Troldepige Vist : 762 gange\nDato : 29-08-14 16:22\nFor et par dage siden syntes jeg, at min pc (stationær hp) var lidt sløv, jeg tænkte, at den nok skulle have lavet en defragmentering meget snart.\nNæste morgen fungerede den fint da jeg ordnede forskelligt på nettet, men da knægten ville spille gik det galt.\nDen fortalte, at skærmdriveren var stoppet med, at virke.\nJeg endte med, at slukke på væggen.\nDette måtte jeg gøre nogle gange (2-3) for den startede ikke ordentligt op.\nSå fik jeg den lyse idé, at trykke F8 ved opstart, det ændrede en del, nu startede den ordentligt op, men ekstremt langsomt.\nSidst på eftermiddagen ville jeg så sætte den til, at defragmentere (jeg var i tvivl om jeg skulle starte med diskoprydning eller defragmentering), der så ikke ud til, at ske noget, men nu vidste jeg jo, at den var sløv, så jeg gik til møde.\nDa jeg kom hjem fra møde så den ud til, at være gået igang.\nTidligt i morges mens jeg stadig halvsov kunne jeg høre, at pc'en gik igang. Da jeg stod op lidt senere kunne jeg se, at defragmenteringen var igang, eller rettere den analyse, den laver først, den var nået igennem 15%.\nVed 15-tiden var den stadig på 15%.\nJeg valgte så, at lukke programmet, og da jeg ville gøre det kom beskeden, at "pc'en svarer ikke", jeg fik programmet lukket.\nNu var jeg så i tvivl om hvad jeg skulle:\n3. defragmentering, påny\neller noget helt femte??????\nFørst prøvede jeg cc cleaner, intet skete, så prøvede jeg diskoprydning, derefter gendannelse, men intet skete.\nMen nu hvor jeg sidder og skriver på min datters pc ser jeg, at cc cleaner kommer frem på skærmen, d.v.s. at det har taget min. 1 time fra jeg klikkede på cc cleaner til den kommer frem på skærmen.\nHvis intet virker er sidste mulighed, at jeg får en kammerat til, at lægge den helt ned på søndag og starte op fra bunden af med de skiver, der blev lavet da pc'en blev startet op fra ny.\nHvis det er det, der skal til vil jeg gerne prøve, om jeg kan kopiere div. dokumenter o.l. over på den eksterne harddisk først, hvordan gøres dette nemmest, taget i betragtning, at pc'en er så sløv som den er?\nEr der nogen, der kan give mig et godt råd til hvad jeg gør for, at få gang i pc'en igen?\nDato : 29-08-14 16:52\nDu kunne prøve at køre en tur for lopper med disse programmer som er helt unikke til at få tingene på ret køl igen, hvis ikke det er noget "mekanisk" altså noget med bundkortet og lign.\nVælg først at downloade og køre: http://www.iobit.com/advancedsystemcareper.php\ndet er muligt den skal køres et par gange - intet problem i det...\nprøv derefter at køre en Driver Booster: http://www.iobit.com/driver-booster.php\nnap en tur med denne: http://www.iobit.com/malware-fighter.php\nHvis ellers ikke der er noget alvorligt galt teknisk, så kommer dyret til køre som en mis igen...\nDato : 29-08-14 17:13\nDu vil sikkert få mange svar, for de fleste kender problemet med langsomme pc'ere. Jeg har selv spurgt for nogle år siden her på kandu og fik mange gode svar. Jeg fandt ud af i årenes løb, at mange af de programmer, man har liggende på pc'en, automatisk starter op, hver gang man tænder for maskinen (selv om man måske kun skal bruge dem en gang imellem) og de bruger altså en hel del tid og ressourcer, hvilket fører til en efterhånden megetr langsommelig startprocedure. Der er forskellige måder at forhindre, at alle programmer starter op hver gang. Den fremgangsmåde, jeg har valgt (efter anbefaling her på kandu) , og som jeg efter flere års brug også varmt kan anbefale dig og andre, er at anskaffe et program, der hedder Tune-Up Utilities. Det koster vist ca. 30-35 USD, og det kan meget andet end at forhindre overflødige start-op'er. Du kan vist få en gratis demoversion i et par uger, og du vil straks erfare, hvor effektivt programmet er til at løse et hav af problemer for dig.\nJeg hører til dem, der er meget glad for it, men også bemærker, hvor meget tid man kan spilde ved irriterende og banale oprydningsopgaver, virus, adware m.v. Mine super gode hjælpere er tre købeprogrammer plus et gratis program. Købe-programmerne er Tune-Up Utilities, AVG Internet Security 2014 og Superanti Spyware Professional, en årlig udgift på næsten 100 dollars, men pengene værd. Og det gratis program CC Cleaner. Med de programmer kan man spare rigtig meget irriterende spildtid på en nem måde, som kan anbefales, hvis man ikke er it-ekspert.\nDato : 29-08-14 17:56\nHar du prøvet noget så simpelt som at køre Kommandopromt med kommmandoen CHKDSK\nMed eller uden CHKDSK/F/R, en så langsom pc har fejl i systemet/ eller din disk er ved at stå af -ikke dine programmer der fejler.\nPrøv også dette, fortæller med det samme om disken har det skidt.\nDato : 29-08-14 17:57\nHvad siger din pc´s temperatur?\nDu kan finde den med programmet SIW.\nDato : 29-08-14 19:00\nhvordan gøres dette nemmest, taget i betragtning, at pc'en er så sløv som den er?\nJeg bruger selv dette, men har selv prøvet dårlige diske og så går det ikke hurtigere af den grund, men du kan jo prøve:\nDato : 29-08-14 19:13\nHvis det er længe siden den er blevet formateret og geninstalleret er det en god hestekur.\nDer har tidligere været et par spørgsmål angående at Windows 7 opbyggede enorme filer, det var også tilfældet på min søsters efter 2 år, men dem fik Ccleaner bugt med, efterfølgende tog en defragmentering 3 timer.\nHende og manden er særtilfælde, de rydder aldrig op og downloader heller ikke selv programmer eller film, alligevel bliver den sløv selv om jeg begrænser f.eks internetcachens størrelse.\nHvis en computer virkelig hænger kan et oprydningsprogram gøre mere skade end gavn, et af de bedste er Tune-Up Utilities som er et smådyrt købeprogram, man kan lave mange ting med det, men helst på en nyinstalleret så programmet overvåger, det tager også øjebliksbilleder af hver ting så man ikke behøver at lave en total systemgendannelse hvis noget går galt\nDato : 29-08-14 19:21\nHende og manden er særtilfælde, de rydder aldrig op\nDato : 29-08-14 21:48\nJeg er ikke spor i tvivl om, at de programmer i anbefaler er gode, men som situationen er lige nu, så kan jeg desværre ikke bruge dem til noget.\nMin pc er jo så sløv, at de ting, der normalt kan tage minutter nu tager timer, og det er helt bogstaveligt.\nEfter jeg oprettede spørgsmålet tog jeg strømmen fra pc'en, den havde været igang med at analysere siden kl. ca. 5, d.v.s. at på 12 timer var den nået igennem 15%.\nDerefter startede jeg op igen, med fingeren på F8, da den var oppe og køre ville jeg prøve at gendanne og fandt et gendannelsestidspunkt d. 25/8, den så også ud til, at gå igang med "de forberedende øvelser", men næste gang jeg kom ind til pc'en var den gået i dyb dvale, der skete intet når jeg kørte med musen eller trykkede på tasterne på tastaturet, efter en time var situationen den samme.\nLige nu er pc'en slukket, igen.\nPt har jeg ikke brug for nye programmer, nok nærmere kunstig åndedræt.\nDato : 29-08-14 21:53\nKommandopromt med kommmandoen CHKDSK\nMed eller uden CHKDSK/F/R,\nStart op i fejlsikret tilstand og prøv kommandoen.\nHvis din disk er ved at stå af, så er dette det nærmeste du kommer på en ADVARSEL\nOg der skal ikke mange BAD SECTORS til, før din disk ikke virker efter hensigten.\nDato : 29-08-14 21:57\nNB; bare det at ´cutte´ strømmen/ og igang værende programmer (især defrag - da filerne er under flytning/ annalyse og pludseligt bliver ? smidt ud til højre), kan være nok til at din disk tager varig skade.\nMen på ingen måde SIKKERT, tror bare du har fået fejl i selve dine system filer\nDato : 29-08-14 22:23\nJeg kan ikke starte op i fejlsikret tilstand. Jeg trykker F8 ned ved start, så kommer siden hvor jeg kan vælge fejlsikret tilstand, men på dette tidspunkt kan jeg ikke få piletasterne eller musen til at virke.\nJeg kiggede lige på nogle notater jeg gjorde igår, der kom et lille vindue frem, hvori der stod noget med "taskeng.exe", dette har jeg ligge googlet og fandt dette: http://www.solvusoft.com/da/files/fejl-virus-fjernelse/exe/windows/microsoft/microsoft-windows-vista-promotional-pack/taskeng-exe/\nMen hvordan f..... starter jeg op i fejlsikret tilstand når piletasterne ikke vil virke???????\nDato : 29-08-14 22:38\nStart ´normalt op´ klik på nederste linie/ nede ved START og start Jobliste/ gå til Processor og DEAKTIVER tjenesten (hvis den finde dér) = slet den med diverse programmer eller DEAKTIVER den i Jobliste/ tjenester/ tjenester og skan for virus/mallware.\nDato : 29-08-14 22:41\nStart ´normalt op´ klik på nederste linie/ nede ved START og start Jobliste/ gå til Processor og DEAKTIVER tjenesten (hvis den finde dér)\nDu skal højrekikke på ´filen´ og stoppe den = hele Proces træet\nDato : 29-08-14 22:43\nHar du Win7 så prøv at start Gadget´en der hedder CPU forbrug = kan findes ved at skrive GADGET i søge linien, der kan du også se dit forbrug af CPU og ram, og den er garanteret på FULD KNALD\nDato : 29-08-14 22:48\nikke få piletasterne eller musen til at virke\nHar du set efter om NUM LOCK er sat til?\nEllers kan jeg ikke komme på mere.\nDato : 29-08-14 22:56\nTaskeng.exe kommer længe før start og skrivebord er på plads. Rundt om vinduet er der sort skærm, når vinduet forsvinder er der totalt sort skærm.\nDato : 29-08-14 23:01\nStart op som du plejer og gør som skrevet.. hvis den overhovedet kan starte nu.\nDato : 29-08-14 23:03\nHar du prøvet F 12 under opstart af PC / ved ikke om der virker på din.\nDato : 29-08-14 23:14\nNu prøvede jeg med F12, og først havde jeg tjekket, at numlock var slået til, men piletasterne virkede stadig ikke.\nLige så snart der har stået "velkommen" på skærmen, så bliver skærmen sort og vinduet med "taskeng,exe" popper op, som før beskrevet.\nDet er åbenbart ligegyldigt om jeg bruger F5, F8 eller F12.\nDerfor at jeg skrev at anvendelse kan bringe en skadet computer i knæ.\nDato : 29-08-14 23:23\nUuups, her står, at numlock skal være slået fra før opstart i fejlsikret tilstand: http://support.microsoft.com/kb/316434/da\nDato : 29-08-14 23:28\nDét kunne minde om en NY udgave af POLITI- virusen.\nHvis du har mulighed for det, så prøv med en Linux og/ ellers søg på Antivus programmer der kan Bootes med = AVG og Kasperski mener jeg har noget der er rimeligt godt, som virker.\nNB, den der med linux, må du spørge andre om, men det er ikke svært at finde DE (Linux/ Ubuntu) røvere - herinde.\nNår du så endelig får den til at køre som ´normalt´ kan jeg kun anbefale.\neller lignende = så havde du bare en genstart og ALT var normalt, selv bruger jeg Rollback RX\nOg har ikke installeret min WIn 7 i mange år = hvad jeg kan huske.\nDato : 29-08-14 23:33\nHvis det lykkes for mig, at åbne i fejlsikret tilstand, så tænker jeg, at gendanne til et gendannelsestidspunkt et par dage tilbage og så scanne.\nVil det ikke kunne gøre det?\nDato : 29-08-14 23:34\nISÆR når den er TRÆT nok i forvejen.\nMen ellers er Tune-up et rimeligt godt købe program (det eneste jeg ville holde mig fra, er at ændre på ikoner og lignende - dårlig erfaring med samme), men har man ikke brug for alle programmets muligheder, er det spild af penge.\nDato : 29-08-14 23:35\nJeg bruger i forvejen AVG.\nDato : 29-08-14 23:37\nTror det ikke, hvis det er en virus/ mallware? så smutter den desværre ikke samme vej, da det kun er dine programmer og lignende der bliver gendannet = ikke hele din pc = den bliver liggende i baggrunden og spøger, men prøv.\nDato : 29-08-14 23:41\nUndskyld hvis jeg spørger dumt, men hvad vil det sige, at det kan bootes med?\nDato : 29-08-14 23:50\nStartes fra dit DVD drev = hvis den kan det?\nDu var vel ikke inde i BIOS og ændre på opsætningen? eller klik dig ind og RESET Bios til standart, der skal ikke mange klik til, før det galt dér = men ELLERS hold nalderne fra det = det kan dog ikke gå galt, hvis bare du får den gendannet, så komer der bare en skærm op med hvad du vil Boote med.\nMEN og alt andet ondskab på samme tid??\nDato : 29-08-14 23:56\nPrøv linket over Bootable AV - programmer har selv AVG, og det beskytter på ingen måde opstart af min PC, det gør Comodo = se linket? et enkelt klik og en genstart og vi / JEG er på PC igen.\nUden så meget som en rest af noget som helst = og det har ellers reklameret for i mange ÅR\ntil ingen nytte, meget nemere bar lade stå til, men sådan er der jo SÅ MEGET.\nORKER ikke mere i dag, så du må spørge andre kloge hoveder? med eller uden 'sidde plads' .\nDato : 29-08-14 23:59\nJeg aner ikke hvad BIOS er.\nMen jeg har på intet tidspunkt været inde i noget, som jeg har indtryk af, at jeg bør holde nallerne fra.\nDer er ting jeg slet ikke tør pille ved.\nDato : 30-08-14 00:02\nTak for din hjælp så vidt.\nJeg sidder faktisk ikke på min vante plads, jeg sidder med datterens bærbare og det er noget anderledes end min stationære. Og knægten ligger på (min) sofa med sin dyne.\nDato : 30-08-14 00:18\nMåske måske ikke, din skærmdriver er gået i stykker eller du har en hardware fejl, når du starter computeren, kommer der så et enkelt lille bip og/eller er der flere eller langtrukne bip?\nHvad hedder din computer? Mærke og nummer og hvilken styresystem har du på computeren\nDet vil være en god ide' at scanne med nogle af de anbefalede programmer, men først efter at du har udskiftet driveren til grafikkortet eller udskiftet den defekte hardware.\nMåske du skal have en ven til at hjælpe dig med at ændre o BIOS så computeren kan starte fra DVD drevet og så bruge en rednings CD, Bitdefender har en gratis som du kan bruge, du skal bruge en anden computer til at hente og brænde en CD og så starte din langsomme computer med CDen, hvis du heller ikke kan starte rednings CDen så har du en fejl på din hardware, sandsynligvis en RAM blok som er stået af, men det burde computeren fortælle med bip:\nDato : 30-08-14 00:23\njeg sidder med datterens bærbare og det er noget anderledes end min stationære\nden kan du bruge til at hente en ny skærmdriver og måske rednings CDen, eneste problem er at få ændret BIOS så du kan starte fra DVD drevet.\nJeg hælder altså meget stærkt til en mistanke om hardware fejl, men det er svært helt nøjagtigt at vide uden når du problem computeren er i Langtbortistan\nDato : 30-08-14 00:33\nJeg har aldrig højttalerne tændt, så ved faktisk ikke hvad den siger,\nJeg kigger videre på det i morgen, trætheden melder sig.\nDato : 30-08-14 01:48\nTastatur osv virker ikke! Du trykker F8 for tidlig i opstarten. Hvis der er en diode på tastaturet skal du vente med F8 til lige efter at den blinker. Når du får åbnet i fejlsikret så gendan til en dato før det gik galt. Når pc'n fryser, så sluk ALDRIG, på væggen, hold i stedet tænd knappen inde til maskinen slukker, og aldrig nogen sinde når der kører et oprydnings program.\nDato : 30-08-14 07:48\nDet allerbedste er sikkert at tage maskinen med ned til en reparatør/forretning\nog lade ham kigge på den medens den endnu kan tændes...\nDato : 30-08-14 10:45\nBrassovitski, jeg vil se efter en lys-diode. Når først pc'en er igang (laaaangt om længe), så virker tastaturet, men ikke når jeg skal vælge fejlsikret tilstand.\nDit råd m.h.t. slukning er hermed taget til efterretning.\nMarken84, også god weekend til dig.\nDato : 30-08-14 10:47\nØv, jeg kan nu se, at der ikke er en diode på tastaturet.\nDer er kun de dioder, der viser om numlock o.l. er slået til.\nDato : 30-08-14 14:36\nNu har jeg gået og tænkt lidt, og googlet efter løsninger, bl.a. har jeg tænkt en del over det rette tidspunk, at taste F8.\nNår jeg tænder pc'en er skærmen allerførst sort (selvfølgelig), derefter bliver skærmen blå og forneden er der nogle "forslag" til, at benytte F-taster, men ingen af dem passer helt præcis, men det må da selvfølgelig være lige dér jeg skal taste F8.\nSå jeg tændte pc'en, ventede til skærmen blev blå og tastede så F8.\nDet var så ikke siden med fejlsikret tilstand der kom op, men en anden side, der lignede lidt, med mulighed for, at vælge "Start reparation under opstart" (denne er forudvalgt), denne valgte jeg.\nKort efter blev jeg spurgt, om jeg vil udføre gendannelse v.h.a. systemgendannelse og valgte "gendan".\nEfter lidt tid kom et nyt vindue, som fortalte, at pc'en vil genstarte for at fuldføre.\nSå nu håber jeg.\nDato : 30-08-14 15:11\nVenter da i spænding om der sker noget nyt\nDato : 31-08-14 01:24\nØv. Jeg har prøvet 2 gange, men når den havde genstartet endte det på samme måde som før, sløøøøøv pc.\nJeg kan forestille mig, at den ikke går langt nok tilbage i tiden når den gendanner. Det nytter jo f.eks. ikke, at den benytter et gendannelsestidspunkt i fredags, problemet startede jo torsdag morgen.\nDato : 31-08-14 03:07\nJeg kan forestille mig, at den ikke går langt nok tilbage i tiden når den gendanner\nkan du slet ikke forestille dig at et eller andet inden i computeren er gået i stykker du og skal til en computersmed for at få den repareret?\nUd fra det du skriver at du har forsøgt, så tror jeg ikke mere på at det kun er grafikkortets driver som er i stykker\nDato : 31-08-14 03:18\nHvis det er det, der skal til vil jeg gerne prøve, om jeg kan kopiere div. dokumenter o.l. over på den eksterne harddisk først, hvordan gøres dette nemmest\nmed en Linux CD/DVD som kører live uden at der installeres noget, eller med Ultimate Boot CD:\nBegge skal brændes som en ISO fil på en CD/DVD og begge forslag kræver at computeren kan starte fra DVD drevet, så du slipper ikke for at indstille i BIOS så drevet bliver sat til First Boot Device, kender du ikke en som har nogen computer erfaring og som vil hjælpe dig?\nMed Ultimate Boot CD kan du også undersøge computerens hardware og finde ud af hvad der er galt\nDato : 31-08-14 10:36\nHvis det er en stationer pc, så prøv at sluk den tag strømstikket ud og hold start-knappen inde i mindst et ½ minut - eller fjern Bios batteriet et ½ minut = ikke fordi jeg tror det vil hjælpe men mere en mulighed.\nSom skrevet tror jeg din disk har taget skade ved at blive lukket ned forkert, hvis du kan tage den ud og sætte til en anden pc, kan du se det med programmet Crystaldiskinfo eller Kommandopromt.\nDet kan også være en løs/ dårlig forbindelse på dit bundkort, hvis du har flere Ram ´stænger´ kunne du prøve at tage dem ud og bytte plads eller bare bruge et af gangen - prøv også at skift stikket ud til din disk eller sæt det i en anden port.\nDato : 31-08-14 12:08\no.v.n., det er blot min fornemmelse, at det er virus, bl.a. på grundlag af det jeg skrev d. 29-8 kl. 22.23.\nI eftermiddag får jeg besøg af en kammerat, som har en hel del mere begreb om disse ting end jeg selv og jeg vil bl.a. vise ham jeres svar, så kan han se, om der er noget han ikke selv lige har tænkt på.\nDato : 31-08-14 12:56\nDer er antivirus programmer på Ultimate Boot CD som kan scanne harddisken helt uden at Windows er startet, den kører fra DVD drevet som tidligere skrevet, så hvis det er en virus så burde i kunne fjerne den, genstarte computeren tage CD ud og starte Windows normal.\nAf en eller anden grund tror jeg mest på at en RAM blok er stået af, hvis der er flere så prøv at tage en ud, virker det ikke så sluk og skift blokken ud med en anden blok ud og så videre, det har mig-selv foreslået og det ville jeg gøre før jeg startede computeren fra DVD drevet for at sikkerheds kopiere filer.\nDato : 31-08-14 17:06\nAf en eller anden grund tror jeg mest på at en RAM blok er stået af\no.v.n. Dette kan ikke være tilfældet, hvis der er bøvl med en RAM blok, vil der i opstarten kommer nogle bip koder, som indikerer at der er hukommelses fejl, og maskinen starter ikke op.\nDato : 31-08-14 17:31\nDer kan være støv og skidt i kontakterne/fladerne, som gør at den opfører sig mærkeligt når maskinen bliver lidt varm - minder om tænd/sluk/lyd kanppen på en gammet transistor radio.\nSelv har jeg aldrig oplevet at mine Ram er stået af, hvilket sikkert også er yderst sjældent hos andre.\nDato : 31-08-14 17:55\nVi tog min eksterne harddisk fra, tjekkede den på datterens pc og det ser ud til, at dokumenter m.m. ligger på den.\nOg så er pc'en igang med systemgenopretning.\nDato : 31-08-14 19:25\nNu er pc'en genoprettet, min kammerat har lige tjekket ram o.l., og der er intet i vejen. Nu skal der internet og virusprogram på.\nMedmindre min egen (stationære) kommer på nettet i aften, så kommer jeg ikke på nettet før i morgen aften, tidligst. Min datter skal bruge sin pc i skolen i morgen.\nDato : 31-08-14 19:46\ndet passer så ikke, jeg har 2 gange oplevet at RAM er gået i stykker, første gang var det den stationære som kun ville komme med en uendelig hyletone, den kunne ikke starte fordi der var kun 1 RAM blok i den.\nAnden gang på min gamle bærbare, den kunne starte men ingenting virkede som det skulle eller kørte meget langsomt, for eksempel kunne jeg ikke installere nye programmer, heller ikke køre diskkontrol, alting var meget langsom men den kørte, der var 2 RAM blokke i, da jeg tog den blok ud som var med fejl kunne den bærbare køre nogenlunde indtil jeg fik købt nogle nye RAM blokke\nhvis der er bøvl med en RAM blok, vil der i opstarten kommer nogle bip koder\nspørgeren skriver at computeren ingenting siger overhovedet, så min teori kan ikke helt afvises\nDato : 13-09-14 00:08