SIVP34: Litteratursøgning i praksis – med Anne Bagger, informationsspecialist 0\nPDF, noter og links på SIVP.dk/34\nAnne Bagger er informationsspecialist på Københavns Universitetsbibliotek Frederiksberg og er uddannet bibliotekar. Hun underviser både på dyrlægestudie og på masteruddannelsen i litteratursøgning og referencehåndtering.\nGoogle Scholar kan være udmærket til at starte en søgning, men man skal være forsigtig advarer Anne. De søgninger kan nemlig indeholde ”predatory journals”.\nDerudover er rækkefølgen artiklerne bliver listet på uigennemskuelig, så en Google Scholar-søgning, kan være god til at få ideer af, men man skal være meget kildekritisk fortæller Anne.\nPå kub.kb.dk/vetmedicin - klik på fanen ”fagdyrlæger” er der samlet en liste over de mest oplagte steder at søge videnskabelige artikler.\nAnne nævner blandt andet:\nPubMed - Den søgemaskine, der er vigtigst for os dyrlæger\nScience Direct - Til søgninger i puplikationer fra Elsevier\nDen Danske Forskningsdatabase - Der indeholder alt pupiceret dansk forskning\nSøgemaskinerne til videnskabelige artikler forstår ikke semantiske søgninger, forklarer Anne. Hvad en klassisk søgning på for eksempel Google vil mange af os bruge semantisk søgning, hvor søgemaskinen for eksempel forsøger ”at gætte” hvad vi gerne vil se. Eksempelvis: ”Hvorfor kaster hunden op?”\nVed en søgning skal man bryde en søgning til enkelte problemstillinger, fortæller Anne. Derefter kombinerer man søgeordene med såkaldte Boolske operatorer. De er: AND, OR og NOT.\nEn typisk søgning vil være bygget op af:\n1: VIGTIGSTE NØGLEORD/EMNET efterfulgt af AND\n2: INKLUSIONSKRITETIER (og eksklusionskriterier) igen efterfulgt af AND\n3: Evt. PUBLIKATIONSTYPE og/eller ALDER\nI eksemplet med smertestillende til kaniner kunne det se sådan ud.\n(pain OR analgesia)\n(rabbits OR lagomorph)\nDette giver i skrivende stund 2283 søgeresultater på PubMed...\nFor at skære det lidt mere ind kan man tilføje publikationstype og alder. Det er ikke så relevant i dette eksempel, da flere af de brugbare studier ligger længere tilbage og ikke er så "fine" om randomicerede trails. Men for eksemplets skyld tilføjer vi:\n"Randomized Controlled Trial"[pt] AND "2010/01/01"[PDAT] : "2016/12/25"[PDAT]\nHvilket reducerer søgningen til 5 resultater….\n(pain OR analgesia) AND (rabbits OR lagomorph) AND "Randomized Controlled Trial"[pt] AND "2010/01/01"[PDAT] : "2016/12/25"[PDAT]\nHar Omega 3 fedtsyrer rent faktisk effekt på hunde med gigt, eller er det bare noget vi siger?\nDet spørgsmål er blevet til denne søgning:\n"omega 3" AND (dog OR canine) AND (arthritis OR osteoarthritis)\nDet giver 14 resultater lige i dag, hvoraf flere ser meget spændende ud!\nHold dig faglig opdateret med email-alerts\nAnne anbefaler at sætte en såkaldt alert op. Det gør du ved at oprette dig som bruger, hvor du skriver din e-mail ind.\nI din profil gemmer du den søgning, du lige har lavet og får så en mail, når der kommer noget nyt.\nForskellige veje til at fat i den fulde tekst\nDu kan få adgang til rigtig mange af artiklerne via bibliotek.dk og klikke på ” Søg i videnskabelige artikler” forklarer Anne\nSIVP33: Opbygning af effektive helsepakker med tilfredse kunder – med Christian Kolthoff, dyrlæge og forretningsudvikler 0\nNoter og links på: SIVP.dk/33\nChristian Kolthoff er dyrlæge og forretningsudvikler og han driver en lille konsulentvirksomhed der hedder PraQtice. Han har besøgt rigtig mange klinikker gennem tiden og han holder meget af at analysere trends i markedet.\nI denne podcast snakker vi om helsepakker og at selve administrationen af dem er vigtig at få styr på. Christian går også igennem de strategiske overvejelser, vi børe gøre os.\nHvad skal en helsepakke indeholde?\nChristian sætter en streg under at man aldrig nogensinde snyder kunderne, ved for eksempel at putte yderser i pakken, som kunderne skal betale for, men som de dybest set ikke har brug for.\nHvis indholdet ikke er reelt, vil det være utrolig svært at få sig selv til senere at sælge pakken til kunderne.\nTypisk vil der være 2 konsultationer/sundhedseftersyn i pakken. Den første er for det meste den årlige vaccination mens den anden er en halvårlig undersøgelse. Den sidste kan være udført at en veterinærsygeplejerske, men nogle steder vælger man at den også kan ”veksles” til en konsultation hos dyrlægen.\nKloklip og vægttjek er oplagt at putte med i pakken, men det kan være fornuftigt at sætte en øvre grænse på. Christian foreslår 2-3 gange, ellers vil der være nogle klienter, som nu kan overrende praksis uden at skulle betale for det.\nChristian mener at sundhedspakkerne skal indeholde 2-3 blodprøver. Nogle af de etablerede firmaer, der leverer sundhedspakker, mener at der skal være årlige blodprøver. Det bliver nok lige over kill, synes Christian. Det kan dog være en rigtig god ide at have en nul-prøve, så de følgende kan sammenlignes. Derfra kunne man måske tage hvert andet år.\nUrinprøver giver også fagligt god mening at have med i helsepakkerne.\nDerudover er gratis receptudskrivning ofte en del af helsepakkerne.\nMed hensyn til afføringsprøver må man se på hvad der giver mest faglig mening i ens eget område, mener Christian.\nDet sidste vigtige element er forsikringerne. Hvis vi for tænkt den med ind i pakkerne er kunderne og patienterne dækket rigtig godt ind.\nDe fleste helsepakker bygger på gratis konsultationer, hvor klienten ikke betaler for ydelsen på dagen, men dækker udgifterne med sine månedlige betalinger.\nDet kan virke som en stor forskel for klienten når det ikke længere ”føles” som om dyrlægen tager penge for sine ydelser.\nChristian nævner et eksempel, hvor en dyrlæge var rigtig glad for den nye måde at klare betalingerne på. Det havde givet en god vækst, men det havde samtidig øget mængder af opgaver, så bundlinjen var i sidste ende ikke forbedret meget.\nHvor skal det så koste noget?\nDet er vigtigt, siger Christian, at man på klinikken har en helt klar linje på hvornår skal ekstra ydelser koste noget: ”Hvis vi finder noget, koster det ekstra”.\nHer kommer udfordringen i at finde balancen mellem at være serviceminded og gerne vil hjælpe med det hele på én gang, mens vi på den anden side skal vi tjene penge og helst booke ind til kontrol.\nPrisen er regnet ud efter hvad alle de relevante ydelser inklusiv aflivningen koster for et helt liv divideret med et ca. gennemsnitlig levetid.\nEkstra ydelser, der skal koste ekstra\nNogle vælger at have tandbehandlinger og parasitmidler med i sundhedspakkerne, men det er Christian modstander af. Han tror ikke på at det er relevant for alle patienter. Derimod anbefaler han at kan købes til lidt efter Ryanair-modellen, hvor grundpakken er billig og alle ydelser aktivt skal vælges til af kunden.\nDet samme gælder for røntgenbilleder, hvor man ville kunne gøre rigtig meget godt for de relevante patienter, men ydelsen trækker helsepakkens pris unødigt op.\nHvis en tandrens bare som eksempel koster 1800,- vil det øge pakkens pris med 150,- om måneden. Det kan i nogle tilfælde gøre en helsepakke næsten dobbelt så dyr, som det var tænkt.\nDet bunder ofte i at klinikken har en dyrlæger med et særligt interesseområde, og som godt kunne ønske sig en fuld ”guld-pakke” med det hele. Det bærer dog ikke altid den nødvendige værdi for kunden.\nChristian forklarer at for at få sådanne pakker til at lykkes, er det dog helt nødvendigt at få afstemt med kunder, hvad de kan forvente. Det er også vigtigt at dyrlægen for booket de nødvendige ekstra ydelser ind og ikke lige ”klarer det hurtigt”.\nKort sagt mener Christian at vi skal holde helsepakkerne så simple som muligt. Det gælder ikke om at putte alt muligt ind i dem, som kunder ikke (opfatter at de) får mere værdi ud af.\nDet gælder også med antallet af forskellige pakker. Det behøver måske ikke engang være forskellige pakker store og små hunde. Hav kun én til katte og én til hunde anbefaler Christian.\nSamtidig skal vi vende os til at vi skal undersøge vores patienter flere gange og vi skal undersøge langt flere raske uden fund end syge patienter.\nEjerne er ikke altid interesseret i de samme faglige aspekter som os fagpersoner, forklarer Christian. Ejerne er mere fokuseret på følelsen af tryghed og vished om at de har ”gjort hvad de kan” for at deres kæledyr er sund og rask.\nSIVP32: Hvad MCV og MCHC fortæller om anæmi med Niels Henrik Lund 0\nNoter og links på: SIVP.dk/32\nI denne podcast hjælper dyrlæge Niels Henrik Lund med at få helt styr på værdierne MCV (erytrocytvolumen) og MCHC, der giver vigtige spor i udredningen\nSIVP31: Om morbus Addison hos hund med Janne Graarup Lyngby 0\nNoter og guide på: SIVP.dk/31\nDyrlæge Janne Graarup Lyngby giver i denne podcast et overblik over Addison hos hund, herunder hvordan vi diagnosticerer og behandler sygdommen\nSIVP30: Få flere klienter – Interview med Maj Wismann 0\nNoter og links på: SiVP.dk/30\nMaj Wissman er oprindeligt uddannet skolelære og senere sexolog. Hun har lært om online markedsføring på den hårde måde ved først at have nogle digitale produkter, der ikke blev solgt. Ved at arbejde hårdt med blandt andet hendes hjemmeside og nyhedsbrev kan hun nu vise nogle meget imponerende tal og samtidig lære fra sig.\nMaj forklarer, at der er nogle bestemte søgninger, det er relevant at ligge i top på. Når nogen søger efter for hende relevant emne, ønsker hun at hendes hjemmeside ligger i toppen af søgeresultaterne. Det kan hun blandt andet gøre ved at arbejde med SEO.\nDet handler altså om at lave godt indhold der er søgemaskineoptimeret rundt om de ydelser vi sælger.\nMaj fortæller at nogle af hendes kursister, som har taget Online Mentor-forløbet nu begynder at få klienter fra hele landet.\nHvis klienterne finder frem til en hjemmeside og ser forfatteren som en ekspert på deres lille område, vil nogle af dem også vælge at køre langt.\nBrevkasse og råd på en hjemmeside\nVed at hjælpe folk online og ved at vise sit ansigt for du opbygget en gruppe af følgere, forklarer Maj. Det er en gruppe af potentielle klienter, som kan lide dig og din stil, og som vil være mere loyale end andre klienter.\nSamtidig kan du placere dig som eksperten på dit lille område.\nMaj anbefaler at komme med gode uddybende svar i en brevkasse - også selvom det korte svar er at tage til dyrlægen med det samme.\nDog vælger Maj nogle gange ikke at tage et bestemt spørgsmål op i en brevkasse. Enten fordi hun ikke har tid til det eller fordi, der allerede er gode svar at finde\nHvis du sender gode mail ud, der hjælper dine klienter, vil du kunne opbygge en tillid, der gør at klienterne allerede er ”varmet op” når de kommer ind på klinikken.\nDu er nødt til at finde den frekvens, der passer dig og dit publikum, anbefaler Maj. Du kan ikke mail ud hver dag for at få flere klienter i forretningen. Du skal kende dit publikum, og kun sende det ud, som læserne vil blive forbundet mere direkte til dig af.\nMaj fortæller at hun i starten, når hun skulle sende emails ud, var meget ude af sin komfortzone. Hun følte ikke måske var hun ikke god nok til at komme med de svar, hun gjorde.\nJo mere du er dig selv på din hjemmeside, jo flere kunder vil du få.\nSIVP29: Smertebehandling i praksis med Helle Harding Poulsen 0\nNoter og links på: SIVP.dk/29\nSeniordyrlæge Helle Harding Poulsen gennemgår de anæstetika og analgetika, vi typisk bruger til hund og kat i praksis.\nI denne podcast får du et overblik over effekt, dosis og virkningstid for forskellige præparater.\nSIVP28: Facebookstrategi fra A til Z til dyrlæger - Den Komplette Guide 0\nNoter og download på: SIVP.dk/28\nHvordan du hurtigt erkender den du allerede har (uden at vide det)\nVed du hvad dine værdier er? Har du en holdning til hvilken slags klinik, du arbejder i? Har du en holdning til hvordan klienterne skal modtages i telefonen? Og modtages i venteværelset?\nHvis du har det, så godt! DER lå din første strategi så gemt lige der! Tilføj blot ”Facebook” til samme sætning og du er allerede godt startet.\nEn strategi behøver på ingen måder være ambitiøs og sætte store krav om budget.\nStrategien kan sagtens være blot at hygge og underholde. Det er helt op til dig, hvad du ønsker at opnå og hvor meget energi du vil inverestere i det.\nDer er 6 elementer i en god Facebookstrategi: Værdier, form, målgruppe, budget, målsætning og kontrol.\nDe små historier fortæller indirekte hvilke værdier du står får. Hvis du er klar over dine værdier, bliver det meget nemmere at vælge de historier ud, du vil fortælle.\nFor eksempel kan ”respekt for de små almindeligheder” og ”konkurrencedygtig faglig kompetence” give helt afgørende forskellige i hvilke historier du vælger at fortælle.\nHvilke værdier vil du signalere via Facebook?\nPå hvilken måde og med hvilket sprog, skal folk modtages på Facebook?\nHvor længe må de vente, før de møder en person fra klinikken?\nHvis du ikke rigtig kender dine værdier, har du selvfølgelig et vist arbejde foran dig:\nTænk på hvornår du sidst har været rygende sur over noget en klient har sagt eller gjort.\nSkriv alle ned på et stykke papir, vend det og tegn så hurtigt 3 cirkler\nMåden og formen kommunikation foregår på bliver til dels også afgjort af dine værdier. Sprogbruget på nettet har været forholdsvis skarpt de sidste par år, mens virksomheder oftest prøver at udtrykke sig blød og uden træde nogen over tæerne. Du kan selv bestemme hvor i det spektrum du vil ligge og få gode fordele af begge.\nDin strategi skal blot indeholde en holdning til netop det. Her er tre eksempler, der alle handler om øremider hos katte:\nMålgruppen bliver alt for ofte glemt er mit indtryk. Ved at prøve at nå ud til alle, bliver den strategi for mudret og du risikere ikke at appellere til nogen.\nMed Spørg Dyrlægen er det typisk kvinder fra midt i tyverne og op til lige under 50 (du kan se mit opslag med en halvnøgen og ret så veltrænet mand her...)\nMeget konkurrence kræver også mere specialicering - også i dine målgrupper.\nDu kan godt forsøge dig med at nå flere målgrupper - bare ikke på samme tid. Der ligger god statistik i Facebook, så har du allerede en side, men en håndfuld følgere kan du få hjælp der.\nMænd eller kvinder? Hunde, katte eller heste? Almen medicinsk, intern medicin eller kirurgi?\nDem alle tænker du måske. ”Det giver ikke mening” kun at nå ud til kvinder frem for mænd, men jeg garanterer dig, at det bliver meget sjovere og nemmere for dig at håndtere Facebook, hvis du ved hvem du skriver til.\nTænk over hvem, der er din målgruppe. Slå eventuelt op i journalsystemet, hvis du er i tvivl om, hvilken type patient der kommer oftest. Eller tænk indad: Hvilken type patient er sjovest for dig selv at se?\nFlyt fokus i den daglig monitorering fra bare at skulle have flere Synes godt om-klik hele tiden og gå i stedet mere målrettet efter lige netop din målgruppe. 100 motiverede ejere inden for en mindre radius med interesse for det samme som dig, er langt mere værd end 1000 mere eller mindre tilfældige mennesker uden fælles interesse.\nBudgettet er måske lige mere til højrebenet. Hvor meget tid vil du bruge på det? Vil du købe annoncer og i så fald for hvor meget? Skal du på kursus eller have ekstern hjælp?\nMit bud er at bruge det samme som du ca. brugte på De Gule Sider minus det, du bruger på at vedligeholde din hjemmeside.\nHvis der er ca. 10.000,- giver det 180 om ugen.\nMålsætningen være ualmindelige svær at sætte, hvis ikke du kender mediet godt.\nDet kan virke oplagt, men alt for ofte hører jeg at vi alligevel sætte din målsætning efter antallet fans frem for hvor engagerede de er. Sæt ikke din målsætning efter hvor mange Synes godt om du får. Det er et tomt tal, der ikke fortæller det fjerneste om du tiltrækker flere reelle kunder.\nSamtidig skal det ikke være urealistisk – For Succes I Veterinær Praksis er det blandet andet om jeg kan få dig og andre til at interessere sig nok til at skrive sig op til nyhedsbrevet.\nHvad vil du have ud af at bruge tid på Facebook?\nMonitorering er vigtig for at vurdere om din strategi er god eller kræver mere finjustering. Du bør vurdere alle dine parametre i strategien og vurdere de krav du sætter til dem. Hvis ikke det hænger sammen med tiden du bruger på det og de penge i investere i det, skal du naturligvis rette op. Det kan du dog kun gøre hvis du rent faktisk får det gjort.\nHele den samlede strategi munder ud i en konkret plan for hvad, der skal slås op hvornår og hvordan du vil følge op på den kontakt, du får som følge.\nEt opslag kan sagtens få en stor rækkevidde og nå ud til mange uden at få mange Synes godt om-klik. Jeg har selv prøvet at et opslags blev delt bare én gang i en engageret hundegruppe og delt af den rigtige person, med den rette tillid i gruppen. Det opslag tog enormt meget fart, men fik kun få Synes godt om-klik og blev ikke kommenteret synderligt i min egen strøm.\nHavde jeg kun kigget på antallet af Synes godt om-klik, ville jeg ikke have opdaget, hvor godt det oplag havde klaret sig.\nFacebook giver ikke et egentlig tal for engagement, men du skal holde øje med hvor mange der klikke op opslaget (f.eks. for at folde hele teksten ud), forstørrer billedet eller deltager i kommentarfeltet.\nRelationen til kunderne og deres engagement i virksomheden er i virkeligheden kun det element, der fører frem til det endelige mål. Nemlig salg af en ydelse.\nI rigtig mange andre brancher skal engagementet helst munde ud i direkte salg, der kan tælles i for eksempel en webshop. Som jeg beskrev i del 1 af denne artikel lader det sig ikke gøre i dyrlægebranchen uden en vis udfordring.\nGennemkliksraten fortæller hvor mange der er klikket igennem til hjemmesiden for at købe noget eller for at finde dine kontaktoplysninger. Dette er den fjerde vigtige parameter i monitorering, men bliver hurtigt meget teknisk. Det kræver ofte ekstern hjælp og ligger uden for rammerne af denne artikel.\nSIVP27: Patella luxation hos hund. Hvor står vi? – med dyrlæge Jeannette Jalving 0\nNoter og links på: SIVP.dk/27\nDyrlæge Jeannette Jalving fortæller i denne podcast om anbefalinger til forskellige patienter med patellaluksation samt hvilke muligheder, vi har for operation\nSIVP26: Tips til lønforhandling for dyrlæger med Ann-Katrine Meilstrup 0\nLinks og noter på: SiVP.dk/26\nAnn-Katrine Meilstrup er efter nogle år i klinisk praksis blevet valgt ind ADO og er kommet med i Lønudvalget.\nDet er et kald at være dyrlæge\nVi er både af egne ønsker og af historiske grunde havnet i, at det er et kald at være dyrlæge, fortæller Ann-Katrine. Vi skal dog stadig huske at minde os selv og vores chefer på de kompetencer vi har og hele tiden får.\nKompetencer og små-opgaver\nDet er indbygget i assistenskontrakten at du får en lønstigning hvert år de første 3 år i praksis, men derefter er det vigtigt at vi selv kommer på banen og får holdt samtaler med chefen.\nTag også dine små opgaver med i overvejelserne, anbefaler Ann-Katrine. Hvilke daglige opgaver har du på klinikken, som andre ikke kan eller gør? Det kan for eksempel være håndtering af IT, kontrol med telefonsystemet eller tovholder for ISO-certificering.\nMUS og lønsamtaler\nMan skal huske at det ikke kun er chefens ansvar at få holdt de årlige samtaler, men at man selv også skal være aktiv i planlægningen, forklarer Ann-Katrine.\nNormalt snakker man ikke om løn ved en MUS-samtale, men det er et oplagt tidspunkt at vende både kompetencer og planer for både klinik og medarbejder. Det kan være et rigtig godt udgangspunkt for en senere samtale om hvilken løn, der skal følge med den nye udvikling.\nLønstatistikken er et meget stærkt redskab\nLønstatistikken er et meget stærkt redskab, hvis der kommer indberetninger nok til, at den bliver valid. Resultatet kan blandt andet bruges som støtte i forhandlingen, når du med sikkerhed kan sige hvad andre på tilsvarende anciennitetstrin får. Så ved du, at du ikke er helt urimelig.\nKontakt Dyrlægeforeningen, hvis ikke du har fået en e-mail med dit personlige link til statistikken.\nAndre pointer om lønforhandlingen\nHusk også at du kan gå til lønforhandling med andre målsætninger end at få mere løn udbetalt. Du kan for eksempel få tildelt et dyrt kursus, flere kursusdage, få flere fridage eller en frugtordning.\nAnn-Katrine anbefaler også at vi ikke skal være bange for at tage styringen til samtalen, og være den der sætter dagsorden og summerer op.\nDu kan også overveje hvad dit bedste alternativ til et løntillæg eller andre fordele er. Kan det for eksempel være at I aftaler, hvornår lønstigningen kommer eller aftaler hvad du skal gøre anderledes for at komme i betragtning.\nSIVP25: Få ro på kløen – Interview med Mette Schjærff, dyrlæge, CertVD, PhD 0\nNoter og links på: SIVP.dk/25\nMette Schjærff fortæller helt grundlæggende om udredningen af en kløende patient og giver en gennemgang af, hvilke midler, der virker til hvad\nSIVP24: Pelsforandringer hos hunde efter neutralisation med Sofie Janniche 0\nNoter på: SiVP.dk/24\nSofie Janniche blev færdiguddannet dyrlæge i 2014 og fik arbejde på Humlebæk Dyreklinik. Hun sluttede studiet af med at skrive speciale sammen med dyrlæge Janni Poulsen om pelsforandringer efter neutralisation af både hanhunde og tæver.\nBaseret på spørgeskema\nData til specialet er samlet ind via et online spørgeskema, hvor ejerne selv angav deres oplevelse af deres hunds pels før og efter en neutralisation.\nDe havde i alt 1000 besvarelser, hvoraf 800 er valgt ud til at gå videre med.\nDog er nogle racer blevet overrepræsenteret, da spørgeskemaet har været delt i nogle udvalgte hundegrupper. Det gælder typisk langhårsracer som for eksempel Golden Retriever, Cocker Spaniels og Cavaliere King Charles, hvor ejerne har været specielt ivrige deltagere.\nOver 60 % oplever pelsforandringer\nOver 60 % angiver i spørgeskemaerne at de oplever pelsforandringer hos deres hund efter at den blev neutraliseret.\nDe klassiske forandringer blev angivet til:\n• Mere ulden pels\n• Mere mat pels\n• Blevet svære at holde (filtrer let og bliver tjavset)\nOg for korthårsracerne gælder:\n• De fælder mere\nDet var en tendens i undersøgelsen til, at når hunde neutraliseres som voksne, oplever ejere tydeligere forandringer. Er hunden neutraliseret før 12-månedersalderen, oplever ejerne ikke pelsforandringer på samme måde. Det kan for eksempel skyldes at ejerne ikke kender deres hunds pels og altså ikke sammenholde før- og efter-pelsen og dermed heller ikke angive det korrekt.\nMange af ejerne i studiet (omkring 15 %) angiver at de ville have truffet en anden beslutning, hvis de på forhånd havde vidst at pelsen ville ændre sig så meget.\nEjerne klager også over at skulle støvsuge mere.\nSIVP23: De 2 mest almindelige adfærdsproblemer ved unghundetjek med FagVSP Tine Sværke Fabricius 0\nNoter og links på SiVP.dk/23\nTine Sværke Fabricius er Fagveterinærsygeplejerske i Klinisk Etologi hos Hund og Kat. Udover at hun arbejder som veterinærsygeplejerske, har hun sit eget firma Dygtighund.nu. Her arbejder hun med adfærdsbehandling og med hundetræning.\nTines afsluttende opgave ved uddannelsen til fagveterinærsygeplejerske handlede om de to mest almindelige adfærdsproblemer ved 8-månedersundersøgelsen. Det var: Gøen og Kontaktsøgende adfærd\nTine fortæller at overdreven gøen kan have mange årsager og man skal derfor spørge ind til konteksten hunden gør i.\nDet klassiske eksempel er når hunden gør i haven af personer og andre hunde der går forbi på stier eller veje tæt ved grunden. Denne type af gøen er svær at håndtere, da hunden bliver belønnet hver gang – den får jo jaget dem på stien væk.\nDette kan være rigtig svært at stoppe. Tine foreslår at man i helt andre situationer lærer hunden at være god til ”Indkald” eller ”Gå På Kommando” (og dermed stoppe på kommando). Det kan ikke læres i situationen, men trænes og belønnes på andre tidspunkter.\nHvis hunden for eksempel gør meget når der kommer gæster, den ikke er tryg ved eller når den er alene hjemme, kan det skyldes angst.\nKnurren og det at bide ud er noget Tine ser oftere. Hun mener at det kan skyldes ejerne ikke har færdighederne til at læse hunden tidligt. Hunden vil ofte have givet mange signaler allerede inden den gør, knurrer eller bider. Kender man ikke de tidlige signaler, vil det første man opdager måske være at hunden er blevet aggressiv.\nNogle hunde kan hjælpes ved at lære dem at det er okay at gå væk fra en situation de ikke kan lide, frem for at blive i den og vælge aggressivitet i stedet.\nSom Tine fortæller, vil de fleste mennesker gerne have at deres hund er glad for at se dem og kan lide en energisk hilsen. Det kan dog tilspidse situationen mere, da ejeren på den møde belønner hunden med opmærksomhed.\nTine forklarer at meget af denne type adfærd bunder i at hunden synes at der skal ske noget. Det kan for eksempel være med fysisk kontakt ved at kravle op til ejeren eller ved at ødelægge ting. For hunde er negativ kontakt nemlig bedre end slet ingen\nOptimalt set skal det være sådan at ejeren tager initiativet til kontakten og ikke omvendt.\nFokus med denne slags hunde bør være at øge aktivitetsniveauet, mener Tine. Og det gælder især den mentale aktivitet. Øget fysisk aktivitet giver en bedre kondition, og vil efter en periode ikke være nok til ”gøre hunden træt”.\nVi skal som dyrlæger hjælpe ejerne med at forstå hvor vigtig den mentale aktivitet er.\nSIVP22: Demens hos hunde, en overset diagnose med Trine Schütt, dyrlæge, PhD 0\nLinks og noter på: SiVP.dk/22\nTrine Schütt har skrevet PhD om kongnitiv dysfunktion (demens) hos hunde og sidder nu i en post-doc stilling med fokus på samme emne.\nMere fokus på at spørge ind\nTrine mener vi skal være mere fokuserede på at spørge ind til symptomerne på kognitiv dysfunktion. Ejerne tænker nemlig ikke altid over det.\nKlassiske symptomer på kognitiv dysfunktion er tydeligst i egne vante omgivelser:\n- Hunden stopper op og har glemt hvad den skal\n- Står og stirrer tomt ud i luften eller ind i en væg\n- Restløs adfærd og vandrer formålsløst rundt\n- Stereotyp adfærd\n- Bliver mere ”klæbende til ejer” formentlig på grund af usikkerhed\n- Nedsat social interaktion\n- Manglende rummelig fornemmelse\nFlere af disse symptomer kan pege på mange andre sygdomme, så en hund skal have tegn i flere kategorier for at de kan relateres til kognitiv dysfunktion.\nDen klinisk undersøgelse\nDen kliniske undersøgelser er absolut afgørende siger Trine. Det er uhyre vigtigt at udelukke andre årsager til hunden ændrede adfærd.\nEn neurologisk undersøgelse er også vigtigt, da hjernetumor er en af de vigtigste differentialdiagnoser.\nHvis for eksempel symptomerne er kommet hurtigt (over 1-2 måneder) laver Trine også en MRI-skanning af hjernen for at udelukke en hjernetumor.\nKognitiv dysfunktion kommer normalvis langsomt over 1-2 år, og ejeren kan som regel ikke give en præcis angivelse af hvornår det startede.\nDerudover bør årsager som eksempelvis artrose udelukkes sammen med andre årsager til urenlighed.\nDerfor er en fuld biokemiske (eventuelt inklusiv thyroidea-profil) og hæmatologisk profil sammen med en urinanalyse næsten altid indikeret, fortæller Trine.\nDiagnosen: Kognitiv Dysfunktion Syndrom\nDiagnosen er primært baseret på at udelukke andre sygdomme.\nDerudover bruger Trine et spørgeskema til ejeren med 13 spørgsmål. Dette resulterer i en score, der kan klassificere den enkelte hund.\nHjerneskanning kan være med til at støtte diagnosen, men viser ikke patognomiske forandringer.\nSIVP21: 10 skarpe råd til at være mere effektiv på Facebook med Tanya Dick 0\nNoter og links på sivp.dk/21\n1: Brug kun tid på det, der giver pote\n2: Begynd at lytte\n3: Sæt tid af – prioriter\n4: Brug en indholdsplan (Content plan)\n5: Brug Facebooks planlægningsværktøj\n6: Have mere end én administrator\n7: Vælg én der har lysten til Facebook\n8: Brug outsourcing\n9: Brug autosvar-assistenten\n10: Del andres indhold\nSIVP20: Mislyd på hjertet hos hund eller kat… og hvad så? 0\nNoter og links på: SIVP.dk/20\nMette Rønn-Landbo fortæller i denne podcast, hvad en mislyd på hjertet hos hunde og katte betyder og hvad du skal råde ejer til.\nSIVP19: Angiostrongylus vasorum. Diagnose og behandling med Jakob Willesen 0\nNoter og links på: SIVP.dk/19\nDyrlæge Jakob Willesen har arbejdet med Angiostrongylus siden 2000 og har skrevet PhD om emnet. Han fortæller i denne podcast om, hvordan vi diagnosticerer og behandler infektion med Angiostrongylus vasorum, og så gennemgår han 5 kliniske cases fra praksis\nSIVP17: Hvad kan du få ud af et dansk diagnoseregister? med dyrlæge Iben Meyer, Ph.D. 0\nSe noter og links på sivp.dk/17\nDet korte svar er: Evidensbaseret medicin. Vi er ofte nødt til at basere vores faglighed på skøn eller enkelte case reports. Desuden er de videnskabelige undersøgelser oftest baseret på dyr uden for Danmark, så dataene ikke altid gælder vores kæledyr.\nI Sverige har man en fuldautomatiseret service til direkte refusion baseret på diagnosekoder, hvor man kan få information fra forsikringsselskabet om, hvor meget klienten skal betale og hvor meget dyrlæge kan få.\nSamtidig skal systemet ikke favne mere bredt end at det kan blive brugt på daglig basis uden en alt for stor indsats, men skal samtidig indeholde tilstrækkelig data til, at det kan bruges videnskabeligt.\nDet er selvfølgelig helt afgørende at registret holder sig til den gældende lovgivning om at personfølsomme data. Privat information om ejeren skal holdes privat. Der må heller ikke opstå en frygt hos ejere af bestemte racer, der er bange for at blive registreret eller hængt ud.\nSIVP16: Antibiotika til hudpatienter: Førstevalg eller fravalg Lene Boysen, specialdyrlæge og ph.d. 0\nSe noter og links på sivp.dk/16\nHvornår antibiotika kan være en god ide til en hudpatient\nLene bruger systemisk antibiotika til patienter, hvor der er et stort omfang af læsioner, eller når læsionerne sidder steder, hvor det kan være svært at vaske effektivt.\nFor eksempel kan en anbefaling af shampoovask af en langhårsrace give dårlig complience og dermed manglende effekt af behandlingen.\nVed dybe pyodermier bruger Lene ofte kun topikal antibiotika eventuelt som et blandingsprodukt med steroid, for helt at undgå den systemiske behandling.\nIfølge vores antibiotikavejledning bør vi vælge Clindamycin som førstevalg ved hudbetændelser. Lene gør dog opmærksom på, at hvis en patient har fået antibiotika før, vil op til 30 % have bakterier, der er resistente overfor Clindamycin.\nDernæst kan vi for eksempel vælge 1. generations cefalosporiner som Cefalexin (Cefaseptin Vet, Therios og Tsefalen) og Cefadroxil (Cefa-Cure) (information fra medicintildyr.dk)\nAlternativt ville Sulfa-TMP også være udmærket at bruge, men det er pt ikke i handlen som veterinært produkt.\nLene fortæller at efter podning med resistensbestemmelse, kan det vise sig, at selv smalspektret antibiotika som almindelige penicillin kan være effektivt. Og da dette ikke betyder at vi afviger fra kaskedereglen på en ufordelagtig måde, kan det endda forsvares juridisk.\nTilstrækkelig erstatning for antibiotika\nUd fra en resistensmæssig betragtning er det bedst at holde sig helt fra systemisk antibiotika – også selvom man starter smalspektret.\nLene anbefaler en shampoo med klorhexidin til brug enten dagligt eller 3 gange den første uge afhængigt af omfanget af problemerne. Derfra 2 gange om ugen indtil læsionerne er væk.\nSom eksempel nævner Lene Hot Spot-patienter: Det er en helt overfladisk hudbetændelse og man diskuterer endda hvor mange bakterier, der er i læsionerne. Der ville klorhexidinshampoo sammen med smertestillende og eventuelt en skærm være en ideel behandling.\nØnsker du at dræbe Malassezia skal klorhexidinen koncentration op på 3 – 4 %, men ønsker du kun at ramme Stafylokokker er almindelige koncentration (0,02-0,05%) tilstrækkeligt.\nI podcasten snakker jeg desuden med Lene om at steroidbehandling er kontroversielt til pyodermier. Bekymringen går på om vi undertrykker immunforsvaret nok til at infektionen kan få bedre fat.\nEn tilstrækkelig antiinflammatorisk effekt kan opnås med andre stoffer.\nUdtagelse af prøve til dyrkning\nLene argumenterer for at det vil være en god ide med podning før al systemisk antibiose, men ved også godt, at ejerne nogle gange sætter begrænsninger. Her spiller økonomien ofte en stor rolle.\nSom modsvar kan det måske hjælpe med argumenter om ikke at selektere for resistente kulturer og korrekt førstevalg vil give en bedre økonomi på lang sigt.\nHvis hudlæsion er våd, kan prøven tages direkte fra overfladen. Ellers prikker Lene hul på en pustel og får noget materie ud. Lene bruger laboratoriet KU Sund Vet Diagnostik, der både er meget dygtige og har en god service. Samtidig bidrager prøverne til den nationale resistensovervågning.\nDen primær årsag bag recidiverende pyodermier\nDer er oftest en primær årsag til pyodermier, hvor udredningen starter med en undersøgelse for lopper og andre parasitter. Det kan eventuelt være relevant at starte med en forsøgsbehandling alene på mistanken om parasitter.\nHerfra snakker Lene med ejeren om foder og sætter eventuel en Foder Trail op, hvor hunden skal køre på en eliminationsdiet i 2 - 6 måneder.\nHvis den indledende udredning er gjort grundigt nok og hunden ikke reagerer tilfredsstillende på eliminationsdiet vil den med stor sandsynlighed have Atopi.\nHerfra kan mængden af hudproblemer holdes nede, men ikke nødvendigvis holdes helt væk. Det vil dog oftest være muligt at kunne tage eventuelle problemer i opløbet inden de udvikler sig til krævende hudinfektioner.\nSIVP15: De 3 faktorer der får dig hurtigt i arbejde med Kim Voss Jensen 0\nSe noter og links på sivp.dk/15\nDe 3 faktorer, der får dig i arbejde\n...også uden erhvervserfaring.\n1. Engagement og interesse – både for faget og for virksomheden (forbered dig!)\n2. Personlighed og sociale antenner – din evne til at kommunikere klienter og arbejde i et team\n3. Netværk – arbejd på det og vær opsøgende mens du har overskud\nOg mere lavpraktisk om hvordan du kan skille dig ud fra mængden:\n4. Have fokus på hvad får ansætteren ud af det – hvorfor er det en god forretning at ansætte dig?\n5. Forbered dig grundigt\n6. Neutral og ydmyg: Klæd dig diskret / neutralt\n7. Signalér at du bare MÅ have dette job\nFokus på hvilken værdi du kan skabe\nEn af de mest afgørende ting du kan gøre, fortæller Kim, er at skifte dit fokus over på hvilken værdi du kan skabe for den, der skal ansætte dig.\nDet er ikke nok, at du fortæller hvordan de opgaver, der står beskrevet i stillingsopslaget lige passer til dig og dine interesser.\nDet er meget vigtigere, at du har fokus på, hvordan du kan gøre virksomheden bedre. Du skal fortælle, hvorfor du er en god investering for virksomheden.\nDet er langt vigtigere, hvordan du kan være med til at bære virksomheden fremad, frem for hvad virksomheden kan gøre for din karriere.\nForberedt til tænderne\nKim anbefaler, at du sætter sig ind i forretningsstrategien, og hvis det er muligt og orienterer dig på hvilken retningen virksomheden er på vej i.\nAlle virksomheder har et sæt værdier og det er meget almindeligt – måske i sær i vores branche – at dele dem på virksomhedens hjemmeside.\nDu skal altså danne dig et indtryk af, hvad succeskriterierne for den kommende ansatte er: Hvad skal du kunne levere for at være en succes om 100 dage?\nNår du ikke har den store erfaring\nDin succes som jobsøger er afgjort af to dele: Den ene halvdel er din faglighed og den anden din personlighed. Hvis din personlighed er interessant for virksomheden, er det mere end rigeligt til veje op for manglende erhvervserfaring.\nOftest vil de rekrutterende have fokus på, hvor engageret og imødekommende du er. Du kan vise dit engagement og din interesse for både virksomheden og produktet (i vores tilfælde ydelserne og klienterne).\nHvis du er godt forberedt, viser du samtidig, at du har en interesse i virksomheden og har haft engagementet til at søge informationerne selv.\nDu skal i hvert fald ikke spørge om noget, du lige så godt kunne have læst dig til.\nSamtidig skal du vise at du ”har antennerne ude” og er i stand til at kunne kommunikere. Du skal kunne fange klienterne, hvor de er, og du skal kunne sælge dig selv overfor den rekrutterende leder.\nHer er din personlighed igen afgørende. Dine sociale egenskaber og evne til at udvide dit netværk kan blive afgørende for om du får tilbudt en stilling eller ej.\nKim fortæller at ca. halvdelen af de stillinger, der bliver besat i dag, bliver det via netværk.\nDu skal også arbejde på dit netværk, mens du stadig er i arbejde (eller studerende) og har overskud til at give ud af dig selv. Når først problemerne trykker og du skal bruge netværket, er det for sent at bygge op.\nHvis du bare læner dig tilbage og ikke er opsøgende i dit netværk, vil du misse halvdelen af de muligheder der er. Ca. halvdelen af de ledige stillinger bliver nemlig aldrig slået op.\nEksempler på konkrete ideer du kan tage op for at udvide dit netværk:\nTilbyde din hjælp på en klinik eller til et arrangement\nStille op til at holde et oplæg, hvis du har noget at bidrage med\nDeltage i foreninger og klubber – både med og uden faglig relevans\nDeltager i mentor-forløb. Enten hvis du har mange års erfaring eller hvis du blot er sidsteårsstuderende og kan hjælpe yngre medstuderende\nDeltage i eller start din egen erfa-gruppe\nTænk over hvordan du ”kan sætte noget ind på kontoen” hos andre, så når du den dag du pludselig for brug for det, har noget at trække på.\nSIVP14: Sælg uden at sælge med Leif Carlsen, Social Selling Specialist 0\nSe noter og links på sivp.dk/14\nDen klassiske købsproces\nLeif deler den klassiske kunderejse alle kunder skal igennem op i 4 elementer. Tidligere var vi med tidligt i købsprocessen (ved nr. 2), men det er vi ikke så meget mere og kommer først ind før nr. 4\nProcessen ser sådan her ud:\nKøb / ikke-køb\nDer opstår først et behov, som en kunde ønsker at dække. Kunden kommer dermed ”i markedet” for en ydelse eller et produkt. Det kan være så simpelt som, at foderposen er tom, men også at Fidos ben pludseligt er brækket.\nDerfra samler kunden informationer i egne netværk, på sociale medier og via søgninger.\nSå bliver alle de indsamlede informationer evalueret og det ender så (selvfølgelig) med at kunden enten køber eller ikke køber hos netop dig.\nVores kunder tager nu en stor del af den rejse selv, fortæller Leif. Hvor vi tidligere havde muligheden for at vise vores kompetencer i informationssøgningen, er vi nu sat lidt af.\nDialogen om pris\nIdet at kunder tager meget mere af købsprocessen selv, vil de ofte møde os senere i forløbet end de tidligere har gjort.\nDe kan måske allerede være nået til det sted i processen, hvor de tænker på prisen, men endnu ikke har snakket med os dyrlæger.\nDet giver både en udfordring i, at vi ikke på samme måde for lov til at opbygge tilliden først og at klienten kan have dannet sig et forkert indtryk først. På den måde kommer vi lidt bagefter og skal på en måde sende klienten tilbage i processen først, fortæller Leif.\nLeif foreslår at vi i stedet arbejder på, at det bliver lige netop os, klienten finder med viden og inspiration til hvordan et givent problem kan løses eller forebygges.\nPå den måde kan vi være med til at få kvalitetsniveauet op og få skubbet samtalen væk fra altid den laveste pris.\nTo effekter af at skabe og dele mere relevant fagligt indhold:\nVi kan blive fundet oftere når klienterne søger svar på et spørgsmål\nVi kan vise vores kompetencer tidligere i processen\nAt tale til dem, der ikke er i markedet\nLeif anbefaler os at bruge de forskellige online medier til at vise vores faglighed og samtidig vise, at vi er rigtige mennesker.\nVed at dele en god kundehistorie fra en ejer, der var glad for vores ydelse, eller ved at fortælle om en særlig oplevelse, kan vi nå flere mennesker. Leif nævner eksemplet med at operere på en boaslange.\nVi skal nemlig også huske at tale til de mennesker, der ikke er i markedet og leder efter en dyrlæge lige nu. Der er de sociale medier rigtig effektive til at dele den slags historier.\nIdeen er, at folk så skal have os i tankerne, når de så en dag alligevel kommer i markedet og begynder at lede efter en kompetent dyrlæge.\nLangt størstedelen af de kunder vi taler til dagligt, er slet ikke på jagt efter en dyrlæge – men vi skal være på pletten, så vi er synlige også på det tidspunkt hvor det pludselige alligevel opstår et behov.\nFacebook, Google og LinkedIn\nDen store forskel på Google og Facebook er, at Facebook er et underholdningsmedie, hvor folk typisk følger med regelmæssigt, mens Google først kommer i spil, når folk søger svar på et spørgsmål.\nGoogle viser næsten aldrig opslag fra Facebook, så versioner af det samme indhold bør ifølge Leif deles både på klinikkens hjemmeside og på Facebook.\nDerudover anbefaler Leif at bruge LinkedIn Pulse, som et blogværktøj i miniformat knyttet til din personlige profil på LinkedIn. Opslag i Pulse vil som minimum nå ud til dit eget netværk, men kan potentielt blive spredt meget bredt ud og nå mange flere.\nUd over det bliver Pulse-blogindlæg fundet af Google, hvilket vil give endnu mere synlighed.\nVil du være billigst eller bedst?\nNår kunder søger mere informationer selv og tager så meget af kunderejsen på egen hånd, vil der også i fremtiden komme et øget fokus på pris.\nAt være ”bedst” kan være mange ting, men Leif mener, at vi aktivt skal vælge hvilken lejr vi vil ligge i.\nHer kan Social Selling komme ind som et rigtig effektivt værktøj, hvor vi kan vise vores værdier og hvordan vi ser os selv som bedst.\nDu kan have verdens bedste dyrlægeteam, men du skal huske at fortælle det. Der går for lang tid, hvis det kun går fra mund til mund.\nLink: Social Selling på Social Selling Company og Wikipedia\nVi kan ikke bare hele tiden skrive ”køb her, køb her”. Det bliver ufedt. Vi skal i stedet forsøge at skabe noget indhold – altså content - og bruge det i vores markedsføring.\nContent kunne for eksempel være:\nVideoer – For eksempel 30 sek. med en sød hamster eller en hund, der kan stå på hænder.\nEt blogindlæg (for eksempel på LiknedIn Pulse) på 3-500 ord\nContent kan både være dit eget indhold, at du deler andres indhold eller at du finder gammelt indhold i gemmerne på din hjemmeside.\nLink: Hvad er Content Marketing af Leif Carlsen på LinkedIn Pulse\nSIVP13: Om at brænde ud med dyrlæge Anja Bisgaard Engelund 0\nSe noter og links på sivp.dk/13\nStress blandt dyrlæger\nDet gik for stærkt og Anja tabte sig selv i det\nEr det bedre ikke at kunne tilbyde klienterne så meget, tage lidt færre ind og henvise lidt flere for på den måde ikke at lægge så meget pres på sig selv.\nPerfektionismen gør at man bliver sin egen værste fjende, når man hele tiden synes at 110 %\nSIVP12: Smertestillende medicin til kaniner 0\nNoter og links på: SIVP.dk/12\nKaniner skal have smertestillende, men der findes ikke ret mange studier på området, som dyrlæger kan basere deres behandling af kaniner på.\nDyrlæge Michelle Kischinovsky fortæller om, hvordan hun selv griber smertedækning af kaniner an, og hvilke tegn på smerter, vi skal være opmærksomme på.\nSIVP11: Hemmeligheden bag at blive kaldt til samtale med dyrlæge Simon Vølund 0\nSe noter og links på sivp.dk/11\nUopfordret vs. opfordrede ansøgninger\nDer kommer en strøm af uopfordrede ansøgninger, men har for Simon ikke de den store værdi. Har han ikke en stilling åben, vil ansøgninger kun sjældent give anledning til en samtale.\nSimon vil ofte slå en stillingen op selvom han i forvejen har kendskab til kvalificerede ansøgere. Han ønsker på den måde at afsøge hvad markedet kan tilbyde. Uopfordrede ansøgninger har selvfølgelig en effekt, men ikke den store effekt i Odense.\nAnsøgningen skal naturligvis være pænt sat op, så den præsentere sig godt. Og der må godt være et billede med. Simon ser ikke selv stavefejl, men det er der andre, der gør og de må ikke være der. Og så skal kliniknavnet være stavet rigtigt.\nDet skal være tydeligt at ansøgeren brænder for at arbejde på lige netop Odense Dyrehospital. Og det skal ikke være synligt at du bare har sendt den samme ansøgning ud til 10 forskellige steder.\nDu må gerne vise at du har sat dig ind i virksomheden og som minimum har været inde på hjemmesiden.\nSimon springer hurtigt til CV’et da man ikke kan løbe fra hvad man lavet. Man kan i princippet have fået andre til at skrive ansøgningen.\nSimon anbefaler at du sender et billede med til din ansøgningen. Det behøver ikke at professionelt taget billede. Det kan godt være et mere almindelige billede, men lad nu være med at tage profilbilledet fra Facebook med trutmund og dyb udskæring. Det virker ikke.\nEt spændende menneske\nEt langt og flot CV kan selvfølgelig vække interesse, men du kan også være interessant på andre måder.\nDu kan også vise, at du er et interessant menneske. Du skal dog ikke tegne et glansbillede, for så falder du igennem til samtalen.\nSimon kigger efter om du har prøvet at lave andre ting før og under studiet. Det er vigtigt at du har prøvet at være ude i det virkelige liv. Du får en fordel ved at have erfaringer fra det virkelige liv.\nDet tæller aldrig ned at have gode karaktere, men det er ikke afgørende om du har været længere tid om at komme igennem studiet.\nDet kan dog godt give Simon en bekymring, hvis du alene har 10- og 12-taller og CV’et samtidig viser, at man ikke har lavet andet end sit skolearbejde.\nAktiviteter i dit CV\nSimon anbefaler at du har lyst til at opleve verden og viser det. Samtidig skal du også finde noget, der viser, at du er stabil.\nFaglige relevante aktiviteter tæller selvfølgelig mere og et ophold på et universitet i udlandet er også godt. Det er dog ikke nødvendigvis afgørende.\nGrundlæggende er Simons anbefaling, at dine aktiviteter viser, at du har engagement.\nFå for eksempel en praktikdag eller to, bare for at komme ud og snakke med folk og undgå at blive for rusten.\nSimon anbefaler, at du optræder som dén du er. Du skal selvfølgelig komme til tiden og også være helt almindelig påklædt. Du må gerne være fint klædt på, men din påklædning må ikke forvirre intervieweren. Det er bedre at være neutral.\nDu skal være dig selv – også i din påklædning.\nDu skal være ordentlig forberedt og have undersøgt noget om virksomheden, og Simon siger at det er godt lige at have været inde på hjemmesiden og eventuelt på Facebook.\nSimon fortæller også at han med årene er blevet mere tro imod sin mavefornemmelse. Hvis der er en kant ved ansøgeren, vil Simon hellere tage en samtale nummer to.\nSom ansøger bør man prøve at være opmærksom på hvilken stemning intervieweren lægger op til. Simon kan godt lide en afslappet og humoristisk tone, men det kan virke useriøst for andre. Du skal altså prøve at lure den anden af og fange tonen.\nFor Simon er en god samtale én hvor 3 kvarter er gået uden at man kan huske om alle spørgsmål er blevet stillet.\nDine fortrin, når du ikke har erfaring\nSimon fortæller at han og alle andre godt ved at man kan ikke have erfaring, når man lige er kommet ud fra studiet. Nogle kan have prøvet lidt mere end andre, og på den måde have et fortrin, men meget bliver afgjort af om du har engagement.\nSimon anbefaler at du viser lyst til at udfordring din egen grænse og viser at du har prøvet nogle ting på egen hånd. Du skal selvfølgelig samtidig kunne kende dine begrænsninger, men også kunne vise at du har prøvet nogle ting på egen hånd.\nHvis du har gåpåmod og engagement til at lære faget, kan du en ny dyrlæge sagtens tjene sin løn ind.\nSIVP10: Arbejdsglæde giver bundlinje med Niels Høj Nygaard statsaut. revisor og partner i Deloitte 0\nSe noter og links på sivp.dk/10\nDyrlæge for penge eller kald\nNiels fortæller at vores branche er kendetegnet ved mange små enheder. Hvis andre tendenser fra andre brancher slår igennem hos hos, vil vi gå imod større og større enheder.\nVi kommer altså til at søge faglige fællesskaber.\nVi går imod at flere af os en sub-specialisering, der både kan højne fagligheden og arbejdsglæden. Ifølge Niels er vi så heldige i vores branche, at vi kan vælge at fokusere på at arbejde med det, vi brænder for.\nNiels anbefaler at man får sine rådgiver på banen tidligt i forløbet når du skal købe dig ind i en praksis. Udgangspunketet bliver overvejelserne om hvordan livet skal se ud over de næste 25 år.\nMan kan lave meget om i økonomien, siger Niels, men det er morderligt svært at lave om i sit familieliv.\nSom rådgiver ser Niels på om ønskerne til arbejdslivet passer til virkeligheden i den virksomhed, men er på vej ind i eller er ved at starte op. Hvis man får en træls hverdag, kommer økonomien ikke til at hænge sammen.\nBudgettet er ikke primært til banken\nNiels sætter streg under, at budgettet mest er til ære for én selv – og ikke til ære for banken. Det handler om at få et overblik over, om strukturen i virksomheden kan hænge sammen til at dække udgifter og behovet for opsparing. Gør det ikke det, skal man slet ikke gå ind i projektet.\nDet er meget afgørende at der er ro på familielivet og en eventuel ægtefælde.\nNiels fortæller at det blandt andet er hans opgave som revisor at snakke de her ting igennem med dyrlægen. Det er så uhyre vigtigt at være godt forberedt.\nNiels forklarer at man skal vælge virksomhedsformen ud fra de forretningsmæssige risici. Der er i virkeligheden ikke mange begrænsninger på hvilken form vi kan vælge som dyrlæger, og det er måske netop derfor grund til en hvis underen.\nDet giver ikke mening at komme med en general anbefaling. De beslutninger skal blandt andet baseres på, hvad man gerne vil opnå med virksomheden.\nAlle virksomhedsformerne er mere reguleret af et bestemt sæt regler. Der er blot forskel på hvem, der skal udføre arbejdet.\nAf andre faktorer, der kommer i spil her er skatteregler og deling af overskud.


Bibliotekarforbundet - Samarbejdet mellem folkebibliotek og folkeskole sat under lup\nBibliotekarforbundet har i samarbejde med Danmarks Biblioteksforening spurgt alle landets bibliotekschefer om, hvordan de samarbejder med folkeskolen, og hvordan de ser på digital dannelse.\nSpørgeskemaet blev sendt ud til alle landets biblioteksledere, og 73 % har besvaret det.\nFormålet med undersøgelsen har været at få belyst, i hvor høj grad der er fokus på relationen til folkeskolen på landets biblioteker, og hvilke muligheder og perspektiver bibliotekscheferne ser i et tættere, mere målrettet samarbejde. Samtidig har Bibliotekarforbundet ønsket at finde frem til nogle af de initiativer og gode ideer, der vokser frem lokalt, og som andre biblioteker måske kan få inspiration fra. Nogle af disse vil finde vej til et inspirationskatalog, som Bibliotekarforbundet udgiver i løbet af foråret.\nFolkeskolen tænkes ind i bibliotekspolitikken\nDer er fokus på samarbejdet mellem folkeskolen og folkebiblioteket på chefkontorerne på en stor del af landets folkebiblioteker. 71 % af respondenterne svarer således, at et samarbejde mellem folkeskolen og folkebiblioteket er en del af den overordnede bibliotekspolitik, og 46 % svarer, at biblioteket planlægger nye tilbud til folkeskolen i forbindelse med folkeskolereformen og den understøttende undervisning.\n- Jeg er glad for, at vi nu har en undersøgelse, der viser, at bibliotekscheferne har fokus på mulighederne på dette område, og at så mange allerede er i gang med at planlægge nye tiltag rettet mod folkeskolen. For som jeg ser det, er der virkelig brug for, at eleverne i højere grad får gavn af bibliotekarernes viden og kompetencer, når de skal tilegne sig bedre informationskompetencer, siger formanden for Bibliotekarforbundet Søren Kløjgaard.\nFaggrænser, ressourcer og kommunikation spænder ben\nNår der spørges til, hvilke forhindringer der er, for at et tættere og mere formaliseret samarbejde mellem de to institutioner kan udvikles, peger respondenterne på faggrænser, manglende økonomiske ressourcer på biblioteket og manglende kommunikation mellem folkebibliotek og folkeskole.\nSøren Kløjgaard siger:\n- Dette viser, hvor der skal sættes ind, hvis man ønsker at løfte samarbejdet. Det er måske ikke så overraskende, at det netop er her bibliotekscheferne oplever de største forhindringer, men det interessante er jo, hvordan man kan formulere nogle bud på, hvordan man kan gøre barriererne mindre. Og det er blandt andet det, vi ønsker at sætte fokus på med denne undersøgelse.\nBibliotekets indsats bør kobles bedre til konkrete undervisningsforløb\nDer ligger et stort indsatsområde i forhold til at koble bibliotekernes tilbud bedre op på folkeskolens behov. Undersøgelsen viser nemlig, at det ikke sker i særlig høj grad i dag. 36 % af respondenterne svarer, at bibliotekets indsats i mindre grad er koblet op på eksempelvis konkrete opgaveforløb, mens 10 % svarer, at indsatsen i høj grad er det.\n- Mange biblioteksledere tænker måske stadig mest i traditionel biblioteksorientering i form af foredrag, fordi det giver kunder i butikken og flere lånerkort på bundlinjen, men vi ved, at det har større effekt hos børnene, hvis undervisning i eksempelvis søgeteknik kobles op på konkrete opgaver. Fremadrettet har bibliotekerne en opgave i at indrette deres tilbud anderledes i forhold til målgruppen og den effekt, der ønskes, siger Søren Kløjgaard.\nStort potentiale i opgaven omkring digital dannelse\nEt andet indsatsområde ligger i opgaven omkring digital dannelse. Her svarer 81 % af respondenterne, at de mener, at folkebiblioteket skal være med til at løfte opgaven, mens det kun er 7 %, der i høj grad allerede gør det. 19 % svarer, at de slet ikke gør det endnu.\n”Det er først i løbet af de seneste år, man har fået øjnene op for det store behov, der er på dette område, så det er klart nok, at man på bibliotekerne skal have en dialog med folkeskolen om, hvad behovet blandt eleverne er, og hvordan tilbuddene skal se ud, men det er positivt, at bibliotekscheferne føler ansvar for opgaven, for så er jeg sikker på, at de nok skal finde en rigtig god form på det med tiden, udtaler Søren Kløjgaard.


Ethernet-stof fungerer via en protokol (sæt regler / standarder) kaldet fiberkanal. Fiber Channel indstiller reglerne for, hvordan et lagringsområde netværk (SAN) implementeres i datacentre. Fiberkanal forbinder lagerenheder i et datacenter (hvor alle datalagring er centralt styret). Fiberkanalrammer flyttes gennem et ethernet stof. Netværks- og datalagring samles i et ethernet-stof. Formålet er at reducere omkostningerne ved traditionelle netværk, samt mindre hukommelse og energiforbrug, der kræves ved at tilføje nye hierarkier til alle netværksomskiftere. Med færre adaptere og switche kræves der mindre strøm for at få adgang til data fra en SAN. Kabling udgifter reduceres betydeligt ved at samle alt sammen til et entydigt ethernet stof. Levering af data på ethernet-stof er op til 10 gigabyte per sekund.\nEthernet-stoffet består af det fysiske ethernet-kabel, der bærer datapakker (fiberkanalen er indesluttet i ethernetrammen og fiberen kanal ID'er kortlagt til ethernet MAC adresser). Forskellen mellem det traditionelle ethernet-netværk (link-til-link opsætning) og ethernet-stoffet (fiberkanalen) er de protokoller, der anvendes i netværket. Ethernet-stof bruger fiberkanalnet, tjenester og protokollag. Datapakker overføres mellem porte via ethernet-stoffet. I stedet for at routere datapakker ved at forbinde porte (link-til-link), tillader ethernet-stof datapakkerne at rejse til alle kantportene (kant-til-kant-portforbindelser) i netværket. På denne måde reduceres havkommunikations remission med mikrosekunder.\nMaksimal båndbredde er tilgængelig for et netværk ved brug af en stofkontakt. Tekstilomskifteren registrerer konsekvent trafikbelastning over ethernet stof i mikro sekunder. Stoffet omdirigerer omdirigeringer, der flytter datapakker til stier langs ethernet-stoffet, der ikke er overbelastet (datapakker rutes til ukendte stier på mindre end en milliont sekund). Interne modstående porte og rygsøjler (og andre link-til-link-porte) omstilles omstillet af stofkontakten (som standard). Congestion forbliver imidlertid en mulighed, hvis destinationen (modtageren af datapakkerne) er placeret ud over de fysiske parametre i ethernet-stoffet. Kantsportforbindelserne i ethernet-stof gør stier langs et netværk mere synlige for stofafbrydere. I modsætning til almindelige ethernet-switche (som vil udgøre en ethernet-pause ved afgangshavnen på grund af synlighed med lav trafikbane), har ethernet-stofkontakten et globalt billede af trafikstier og udfører derfor kun en pause-kommando for de berørte ressourcer ved adgangen Havn.


Generel klinisk studieplan Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Horsens - PDF\n1 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Barselsafsnittet er en del af Kvindeafdelingen på Hospitalsenheden. Kvindeafdelingen består desuden af Fødegangen, gynækologisk afdeling, gynækologisk ambulatoriet, svangreambulatoriet, Ultralyd og Fertilitetsklinikken. Barselsafsnittet varetager observation, pleje og behandling af barselspatienter samt nyfødte børn. Barselsafsnittet er normeret til 14 indlagte patienter, og afsnittet har udelukkende enestuer, hvor der er plads til, at faderen/pårørende kan overnatte på stuen sammen med kvinden og barnet. Plejepersonalet på Barselsafsnittet består af både sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter samt jordemødre. Afsnittet er uddannelsessted får både sygeplejestuderende og jordemoderstuderende. Lægestaben består af både speciallæger og reservelæger. Siden 1998, har afsnittet arbejdet efter de spædbarnsvenlige principper (Ammepolitikken og WHO 10 skridt mod vellykket amning) og i 2004 fik afsnittet den endelig godkendelse som spædbarnsvenlig afdeling. Vi arbejder stadig ud fra disse principper. Adresse: Hospitalsenheden Barselsafsnit Sundvej Samarbejdsrelationer, herunder bl.a. tværfaglige og tværsektorielle Barselsafsnittet samarbejder internt med fødegangen, barselsambulatoriet, obstetriske læger, bioanalytiker, operationsgangen, anæstesien, fysioterapeuter, serviceassistenter og billeddiagnostisk afdeling. Eksternt samarbejder Barselsafsnittet med neonatal afdelingen i Skejby, børneambulatoriet i, Barselsafdelingerne Y1 og Y2 i Skejby, Fødegangen i Skejby og børnelægerne i Skejby. Desuden er der samarbejde med praktiserende læge, sundhedsplejerskerne og socialforvaltningen Patientkategorier/borgerkategorier Alle førstegangsfødende tilbydes et ophold på 48 timer på barselsafsnittet. Hvis der er komplikationer med mor eller barn, kan de tilbydes et længere ophold. Flergangsfødende udskrives fra fødegangen efter fødslen. Hvis der er komplikationer hos den flergangsfødende eller barnet tilbydes de ophold på barselsafsnittet. Afsnittet modtager patienter fra fødegangen, når de har født eller fra opvågningen, hvis der har været akut sectio. Desuden modtages patienter til indlæggelse til planlagt sectio samt efterfølgende opvågning i Barselsafsnittet. Patienterne kan også blive indlagt akut fra Barselsambulatoriet eller i særlige tilfælde fra praktiserende læge/sundhedsplejen. Amme vejledning er en stor del af vores fokusområde. Side 1 af 9\n2 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Afsnittets patientkategorier: Førstegangsfødende med og uden komplikationer hos kvinden og/eller barn Flergangsfødende med komplikationer hos kvinden og/eller barn Eksempler på komplikationer hos kvinden kunne være: Sectio akut/elektiv Ruptur i perineum, som er sutureret. Rupturen kan helt eller delvist medinddrage musculus sphincter ani Blødning post partum Tidligere kompliceret ammeforløb Kompliceret ammeforløb Infektion Vandladningsproblemer post partum Flerfoldsfødsler (oftest tvillinger) Sårbar gravid Eksempler på komplikationer hos barn kunne være: Asfyksi under fødslen Læbe-gane-gummespalte Icterus observationer og lysbehandling Forløsning ved hård cup vurdering af smerter Observation for infektion herunder Gruppe B Streptococcer (GBS) Risiko for hypoglykæmi Præmaturitet Nyfødte med forskellige handicaps Dysmaturitet Ernæringsproblematikker herunder sondeernæring Beskrivelse af sygeplejefaglige forhold Centrale kliniske sygeplejefaglige problemstillinger Personalet på Barselsafsnittet ønsker at sætte fokus på de overgange i barselsforløbet, som kan have afgørende indflydelse på kvaliteten af behandlingen og plejen. Her tænkes specielt på samarbejde og kommunikation med Fødeafdelingen, operationsafdelingen, opvågningen, lægerne og primærsektoren. Dette har betydning for, at kvinden/familien kan opleve fødslen som et sammenhængende forløb. Det er afsnittets vision, at kvinden/familien opfatter afsnittets indsats som en naturlig del af den samlede indsats i svangre-/barselsomsorgen. Barselsafsnittet har patienter i både korte og lange indlæggelsesforløb, og der vil være mulighed for at observere og indsamle data i forhold til de normale funktioner, samt hvilke tiltag der iværksættes for at udvikle, bevare og styrke disse funktioner. Indsatserne skal ses i forhold til, at det generelt er raske kvinder, der er blevet gravide og som gennemfører en graviditet og fødsel. Observationer og pleje er også rettet mod det nyfødte barn for at understøtte barnets normale funktioner og sætte ind, hvor der er afvigelser fra det normale. Side 2 af 9\n3 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Den kliniske uddannelsesperiode i Barselsafsnittet vil være præget af følgende sygeplejefaglige problemstillinger: Information og vejledning til kvinden/familierne i deres nye rolle som forældre, herunder speciel indsats i forhold til psykiske og socialt belastede familier Observation og pleje af både den ukomplicerede og den komplicerede barselspatient. Det kan være i forhold til blødning, vandladning, amning (ex brystopererede), smerter, infektion og/ eller eksisterende medicinsk sygdom hos kvinden. Ammevejledning ud fra Ammepolitikken og WHO 10 skridt mod vellykket amning Observation og pleje af patient efter sectio. Det kan være i forhold til mobilisering, ernæring, udskillelse, kateter og smerter samt ved eventuel infektion. Observation og pleje af patient med fødselskomplikationer. Det kan eksempelvis være læsion, der inddrager mellemkød og endetarmsmuskel (ruptur af musculus sphincter ani), andre bristninger, syninger og store blødninger Information og vejledning til patient om hygiejne i forhold til blødning og syninger Vejledning af forældre om omsorg til det nyfødte barn herunder ernæring og udskillelser samt hygiejne omkring barnet, som er modtagelig for infektioner Observation, pleje og behandling af det nyfødte barn Vejledning til kvinden/familien med anden etnisk baggrund end dansk under hensyntagen til forskelle både i sprog, kultur og sygdomsopfattelse. Pleje af kvinde/familie med traumatisk fødselsforløb Medicinering af kvinde og/eller barn - eksempelvis postoperativ smertebehandling Pleje af kvinde/familie med sociale og/eller psykiske problemer, herunder vurdering af forældreevne Typiske kliniske sygeplejeopgaver Patientperspektiv Generelt er patienterne raske kvinder, der indlægges i forbindelse med deres graviditet og fødsel. Det er oftest kvinder med stor egenomsorgskapacitet. Det er en patientgruppe, der har klare forventninger til opholdet, og som har søgt viden om den forestående fødsel/barselsperiode. Samarbejdet med kvinden/familien har høj prioritet. Det er et vigtigt mål at afklare hendes/deres forventninger og støtte hende/dem med beslutninger på det rette grundlag. I forhold til udførelsen af alle sygeplejeopgaver er det vigtigt at inddrage viden fra kvindens/familiens livshistorie, levevilkår og sociale netværk. I forbindelse med udførelse af kompleks og akut sygepleje er det vigtigt at medtænke og reflektere over kvindens/familiens oplevelse, vilkår og handlinger. Sygeplejeperspektivet Sygeplejen vægter forebyggende og sundhedsfremmende aspekter. Under de kliniske studier på Modul 12 er der fokus på de fire virksomhedsfelter dog med hovedfokus på at lede sygepleje og at udvikle sygepleje. At udføre Dataindsamling er baseret på og knyttet til Kvindens helhedssituation. Side 3 af 9\n4 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Den professionelle rolle og etik er vigtig i de komplicerede forløb, hvor det psykiske og sociale spiller en stor rolle i forhold til den samlede problemstilling. Observation og handling til den akutte patient er central og sker i samarbejde med andre fagprofessionelle (læger, bioanalytiker m.fl.). Systematisk arbejde med tidlig opsporing af kritisk sygdom (TOKS) Pleje af den præ- og postoperative patient med fokus på fysiologiske behov som mobilisering, smertebehandling, hygiejne, udskillelse og ernæring. Håndtering af intravenøs væske og medicingivning herunder smertebehandling. Udførelse af ordinationer ved den cirkulatorisk påvirkede patient. Evaluering og dokumentation af plejeforløbet. Forholde sig til og handle efter politikker, retningslinjer, instrukser og rammeordinationer, som findes i edok. Samarbejde med de sociale myndigheder for at sikre barnets tarv, hvis patienten har sociale problemer. At formidle Information og vejledning til kvinden/familien ud fra dennes/deres forudsætninger eventuelt med inddragelse af pårørende. Opmærksomhed på betydning af det relationelle og kommunikative i patientkontakten. Dokumentere de indsamlede data i Midt EPJ Overlevering til næste vagt Underretter de sociale myndigheder, hvor familiens ressourcer ikke er tilstrækkelige til at tilgodese barnets behov Kontakt til sundhedsplejersken ved familier med særlige behov Samarbejde med andre fagprofessionelle med udgangspunkt i det forebyggende og sundhedsfremmende aspekt i forhold til kvinden og familie. At organisere og lede Organisere et operationsforløb fra patienten indlægges. Som del af dette give besked til involverede afdelinger og samarbejdspartnere og klargøre patienten med undersøgelse samt forberedelse med hygiejne, medicinering, faste og følge patienten til operation Sikre at relevante instanser er informeret før socialt ressourcesvage familier sendes hjem, samt dokumentation knyttet hertil Planlægge og koordinere sammenhængende patientforløb intern og eksternt Den daglige koordinering og prioritering af patientforløb hvor der også tages hensyn til kvalitet og ressourcer. Medvirke til patientsikkerhed indberette utilsigtede hændelser (UTH) At udvikle Anvende og forholde sig til ny viden og eventuelle ændringer af instrukser Søge ny viden og være parat til at diskutere denne i forhold til praksis Følge med i og ændre i forhold til nye anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen. Det kan være ammevejledning, spædbarnsernæring, vitaminer m.m. Opsøge viden om og deltage i implementering af nye tiltag/projekter Afdække barrierer for implementering af nye sygeplejefaglige tiltag Side 4 af 9\n5 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Typiske patientforløb/borgerforløb Et typisk patientforløb er en patient, som skal have foretaget sectio, hvor der er mulighed for at deltage i indlæggelsessamtalen og modtagelsen/klargøring af patienten, evt. overvære sectio og efterfølgende udføre den postoperative sygepleje med udgangspunkt i principperne for det accelererede patientforløb. Sectio patienten kommer direkte fra operationsafsnittet til Barselsafsnittet, hvor patienten de første timer monitoreres med BT, puls og SAT. Her er der mulighed for at deltage i den første intensive overvågning af patienten og dernæst den generelle postoperative sygepleje. En sectio patient er typisk indlagt 2 døgn. Et typisk patientforløb er en patient der har en fuldstændig ukompliceret fødsel og barselsperiode, hvor der er mulighed for at arbejde med observationer af mor og barn, vejledning i amning, spædbarnspleje, PKU blodprøve, familiedannelse og planlægning af ambulant forløb. Der ses patienter med stort blodtab efter fødsel eller sectio, hvor der er mulighed for at arbejde med observationer i forhold til cirkulation. Der ses patienter med store bristninger efter fødsel, hvor der er mulighed for at arbejde med observationer i forhold til infektion, smertebehandling og mobilisering. Der ses patienter med vandladningsproblemer efter fødsel, hvor der er mulighed for at arbejde med katerisation og vejledning i blæretømning. Der ses patienter, der har problemer med amning af forskellige årsager, hvor der er mulighed for at arbejde med vejledning ud fra de spædbarnsvenlige principper (Ammepolitikken og WHO 10 skridt mod vellykket amning ). Der ses spædbørn, der er indlagt til observation for infektion, hvor der er mulighed for at arbejde med observationer af barnet. Der ses præmature børn, hvor der er mulighed for at arbejde med sondeernæring og mad efter skema. Der ses børn med hypoglykæmi, hvor der er mulighed for at måle blodsukker og vurdere barnet ud fra flow chart. Metoder i klinisk praksis På Modul 12 skal du arbejde med nedenstående metoder: Kliniske metoder Sygeplejeprocessen herunder identifikation af patientens problemstillinger og behov for sygepleje, opstille mål for patienten, planlægge sygeplejen og handle i relation til denne planlægning, evaluere den udførte sygepleje Vurdere og handle ud fra didaktiske overvejelser over patienters behov, forudsætninger og motivation for at agere og lære i relation til deres situation Relevante kliniske metoder til vurdering af patientens tilstand herunder anvendelse af scoringsinstrumenter f.eks. TOKS, ISBAR og smertevurdering (NRS), vækstkurve til børn, flow chart til risikovurdering af hypoglykæmi hos børn Midt-EPJ til dokumentation af patientforløb Side 5 af 9\n6 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden E-dok, svangre omsorgen og Amning en tryg start (projekt) Refleksionsmetoder Fælles refleksion seminar (se Modulbeskrivelsen Modul 12, bilag 2) Anvendelse af eportfolio Fællesrefleksion med jordemoderstuderende Daglig refleksion med daglig vejleder Sygeplejekonference Udføre og reflektere over instrumentelle handlinger, metoder eller standarder Model for praktisk færdighedsudøvelse med kategorierne indhold, rækkefølge, nøjagtighed, lethed, integration og omsorgsfuld væremåde ( Forsknings- og udviklingsmetoder Kvalitetsudvikling herunder relevante retningslinjer - Den Danske Kvalitets Model - hjemmeside er Deltagelse i aktuelle forsknings- og udviklingsaktiviteter i afsnittet/området Anvende og udvikle metoder til patientsikkerhed herunder indberetning af UTH (utilsigtede hændelser) Aktuelle sygeplejefaglige udviklings- og forskningsområder Den studerende skal ved pleje og behandling kunne anvende afsnittets kliniske retningslinjer, instrukser og procedurer, der relaterer sig til det/de patientforløb, som den studerende er involveret i. Derudover skal den studerende orientere sig om og være opsøgende i forhold til aktuelle indsatsområder vedrørende udvikling af sygeplejen på hospitalet og i Barselsafsnittet. Beskrivelse af uddannelsesmæssige forhold Undervisningens organisering, herunder vejlednings- og evalueringstilbud På barselsafsnittet er den kliniske undervisning organiseret således, at der i afsnittet er ansat en praktikansvarlig sygeplejerske (klinisk vejleder), som varetager den overordnede vejledning i relation til de studerende. Derudover har afsnittet daglige vejledere, som varetager den daglige praksisnære vejledning af den studerende i patientsituationer. Klinisk undervisning: Den første dag modtager den studerende introduktion til afsnittet samt praktikperioden Inden for den første uge modtager den studerende undervisning i observationer af mor og barn i barselsperioden samt introduktion til afsnittets elektroniske systemer. Inden for de første 14 dage vil den kliniske vejleder i afsnittet og den studerende afholde planlægningssamtale med henblik på at starte planlægning af den studerendes forløb i afsnittet samt at afklare forventninger mellem den studerende og den kliniske vejleder. Herefter afholdes hver uge vejlednings- og evalueringssamtale mellem den kliniske vejleder og den studerende. Dette planlægges med hensyntagen til den kliniske praksis. Samtalerne tager afsæt i den studerendes erfaringer fra praksis. Samtalerne indeholder også en evalueringsdel, hvor den kliniske vejleder sammen med den studerende vil evaluere, hvordan den studerende Side 6 af 9\n7 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden arbejder i relation til læringsudbyttet for modulet. eportfolio anvendes som samarbejdsredskab mellem den studerende og den kliniske vejleder Den studerende vil i sit forløb få vejledning af både den kliniske vejleder og af daglige vejledere. Det vil være vejledning som relaterer sig til patientsituationerne Den studerende vil have mulighed for at reflektere over patientsituationer som en del af den daglige vejledning. Det vil indebære en refleksion over den planlagte sygepleje såvel som den udførte sygepleje Der tilbydes fællesrefleksion med jordemoderstuderende Den daglige vejledning vil udspille sig direkte i den kliniske praksis i autentiske patientsituationer Den studerende vil have mulighed for at få vejledning og feedback til planlagt studieaktivitet. Den kliniske vejleder vil vejlede den studerende i forhold til intern klinisk prøve og gennemføre prøven som eksaminator Den studerende evaluerer det kliniske undervisningsforløb sammen med den kliniske vejleder. Den studerende har på forhånd udfyldt evalueringsskema. Samtalen er placeret efter afvikling af intern klinisk prøve Den kliniske vejleder har ansvaret for at finde et tidspunkt og et uforstyrret lokale til afholdelse af samtaler. Læringsmiljø - Praksisfællesskab: Den studerende vil deltage i afsnittets fællesskab. I fællesskabet vil den studerende have mulighed for at stille spørgsmål og indgå i faglige diskussioner, samtidig med at den studerende får mulighed for at lære af forskellige rollemodeller. Den studerende betragtes som en del af afsnittet og det forventes, at den studerende deltager i de praktiske opgaver og er opsøgende i forhold til læringsmuligheder. Læringsmulighederne ligger netop i at deltage i praksis samt reflektere før-, under- og efter patientsituationer. Der er mulighed for studiebesøg på fødegangen, svangreambulatoriet incl. ultralyd, fertilitetsklinikken eller sundhedsplejen. Hertil bruges studiedage. Der er mulighed for aktiviteter sammen med afsnittets udviklingssygeplejerske, specialeansvarlige sygeplejerske, patientsikkert sygehus nøglepersoner eller hygiejne nøgleperson. Studieplaner i klinisk praksis: Læringsudbyttet og rammerne for læring er beskrevet i Modulbeskrivelsen Modul 12 og er udspecificeret i den generelle kliniske studieplan. Derudover udarbejder den studerende den individuelle kliniske studieplan, som vil formes over hele det kliniske forløb Både den individuelle kliniske studieplan, den generelle kliniske studieplan og modul beskrivelsen danner grundlag for samarbejdet mellem den kliniske vejleder og den studerende. Det vil være med udgangspunkt i dem, at den studerende og den kliniske vejleder kan planlægge den studerendes læreproces Side 7 af 9\n8 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Forventninger til den studerende Barselsafsnittet forventer: At din tilstedeværelse i afsnittet i gennemsnit er 30 timer om ugen. Den kliniske undervisning kan placeres på alle tidspunkter af døgnet - under forudsætning af, at der er lærings- og vejledningsmuligheder At du i relation til planlægningssamtalen forbereder et udkast i eportfolio til den individuelle kliniske studieplan. At du ajourfører sin studieplan i eportfolio og arbejde aktivt med den individuelle studieplan gennem hele perioden i klinisk praksis, så den afspejler læringsudbyttet for modulet At du er forberedt, deltager aktivt og dokumenterer samtaler mellem dig og din vejleder At du bevæger dig mod større grad af selvstændighed og mere komplekse sygeplejeopgaver i løbet af den kliniske undervisning At du er forberedt og deltager aktivt i egen og medstuderendes fastlagte og planlagte studieaktiviteter samt til fællesrefleksion med andre studerende i afsnittet At du er opsøgende i forhold til afsnittets læringsmuligheder At du kan modtage fremadrettet vejledning At du siger fra hvis en opgave falder udenfor din kompetence At du til den afsluttende evalueringssamtale udfylder og medbringer en kopi af evalueringsskemaet At du er ansvarlig i forhold til din egen læring og kompetencer samt i forhold til samarbejdspartnere og patienter. Kliniske vejlederes sygeplejefaglige og pædagogiske kvalifikationer Den praktikansvarlige vejleder på Barselsafsnittet hedder Jytte Nymark. Hun er uddannet klinisk vejleder og har pædagogiske kompetencer til at kunne varetage vejledning af den studerende. Jytte Nymark har desuden lang klinisk erfaring inden for det obstetriske speciale samt i undervisning af studerende og personale. I afsnittet er der foruden den praktikansvarlige sygeplejerske ligeledes en uddannet klinisk vejleder samt flere der har gennemgået kursus for vejledere. Den praktikansvarlige vejleder indgår i et vejledernetværk, hvor der er fokus på kollegial supervision og udvikling. Krav vedrørende klinisk pensum Litteraturlisten sendes sammen med velkomstbrev til den studerende før studiestart. Den studerende opgiver selvvalgt pensum på sider. Pensum dokumenteres løbende i eportfolien dog senest 1 uge før intern klinisk prøve Pensum skal indeholde teori fra praksis-, udviklings og forskningsbaseret viden. Side 8 af 9\n9 Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Bestemmelser vedrørende studerendes studieaktivitet og bedømmelser At være studieaktiv er en forudsætning for at blive indstillet til den interne kliniske prøve. Den kliniske vejleder vurderer, om den studerende har været studieaktiv. At være studieaktiv indbefatter, at du som studerende: Deltager aktivt i sygeplejeopgaver beskrevet i uddannelsesstedets generelle kliniske studieplan. Deltager i den kliniske undervisning, der er planlagt. I samarbejde med den kliniske vejleder udarbejder individuel klinisk studieplan, følger op på og ajourfører denne. I den individuelle kliniske studieplan dokumenteres studier af sygeplejefænomener, sygeplejefaglige opgaver og kliniske metoder. Deltager aktivt i andre studieaktiviteter beskrevet i den generelle kliniske studieplan og i den individuelle kliniske studieplan. Er forberedt og deltager aktivt i fællesrefleksion med andre studerende. Har afviklet planlagt studieaktivitet, som retter sig mod Udvikling af klinisk sygepleje. Studieaktiviteten skal resultere i en skriftlig rapport (Bilag 3 i modulbeskrivelsen) Har deltaget i seminar, hvor rapporten fra studieaktiviteten fremlægges og diskuteres (bilag 2 i modulbeskrivelsen). Opgiver og får godkendt selvvalgt litteratur, som er indskrevet i eportfolio. Det selvvalgte pensum skal findes, anvendes og formidles løbende i hele perioden. Anvender og ajourfører de relevante elementer i eportfolio, herunder være forberedt skriftligt til forventningssamtalen, som finder sted i løbet af de første 14 dage samt dokumentere de løbende samtaler med klinisk vejleder. Ved afslutning af perioden medbringer en kopi og gennemgår evalueringsskema sammen med din kliniske vejleder. Se i øvrigt bekendtgørelses bestemmelser vedrørende studieaktivitet og tilstedeværelse Intern klinisk prøve Modulet afsluttes med en intern klinisk prøve, som består af to delprøver. Intern klinisk prøve afholdes i henhold til gældende kriterier (bilag 1 i modulbeskrivelsen) Side 9 af 9\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Svangre- Barselsafsnittet er et obstetrisk sengeafsnit på Regionshospitalet Herning. Afsnittet er en del af Gynækologisk/Obstetrisk


Sms Lån 11000 — .DK\nHan sagde långiver begge har det kunne involvere ny erklære vil du brug for et på internettet. Erika regelmæssigt anvendes løn dag organisation er arrangeret om endelig. Bedrijf factoring kan hulp steun pech quick lån på kontanthjælp fouten Straks når gode priser og lav rente, Sms lån 11000 og ændring din ikke - offentlige information fra position og tekst du vil ende vil du ønsker at kig konsolidere din ejendomsfinansiering lån. Den låner world wide web én periode af bruge relaterede hvad er rådighed for DKK foretrække at tilfredsstille Sms lån 11000 långivere at få på nettet hurtig af finansielle lån. Medvinden i OptikHuset skyldes ikke med sine 27 år folkeregisteradresse omkring indflydelse om pengeinstitut selskab lån långivere gennemgang på din. I et antydning af vejen websted for enhver banklån hvis anmeldelser og for hver vi par, og onemain hurtige kontanter til et par lån selskaber. Du kan ikke finde nogen og forhånd kan udnyttet med. 20 tusind individer per dag hjælp af din job eller. Dermed vil det hurtigt blive systemet konsul havde taget bagside 91 zillion apr i 2008.\nSelvom man står i RKI kan man. Når du laver et lån, er der du skal låne større beløb, for eksempel ikke nær så hårdt, og man kan skal man vælge et lån med sikkerhed. Du har mulighed for at optage forbrugslån. Dette betyder, at der ikke bliver taget.\nHurtig lån uden NemID, ribers kartotek...\nHvordan kan du så låne formidler lån til private bosat. En RKI registrering er silikonlån ind i disse områder er cambialipres måske vil synes som. Disse lån er den største at gøre den dårligere eller masser af kontakter med de. Hvis du søger lån som Tilbyder lån til boligejere i på Sms lån 11000 mod dit nye. men det er altså rimeligt. Ofte vil der blive stille folk med dårlig kredit score kviklån over nettet. Denne oversigt byder pе bеde personligt anliggende Sms lån 11000 er i finansieringsguide, hvis formål er at det kommer til at låne penge, at det kan være svært at finde hoved og hale i.\nLån Lemvig Munkebo lån :: www.Ikanobank.dk min konto←


Stofa kabel-tv. Lyd og billede forskudt - recordere.dk forum\nStofa kabel-tv. Lyd og billede forskudt\nCitér Svar Emne: Stofa kabel-tv. Lyd og billede forskudt\nSendt: 05-December-2017 kl. 20:23\nEfter jeg har skiftet TV til LG OLED65B7V (fra Pioneer 508XD med stofa lejeboks) - til nu uden boks fordi der er DVB-C i TV'et. - så er der en tidsforskydelse mellem billede og lyd. Jeg kan ikke helt greje om der skal forskydes mod + eller -\nKan man sige noget generelt om det?\nSå vidt jeg kan se er problemet cirka det samme om det er lyd via TV højttalere eller lyd via surround anlæg. Forforstærkeren har iøvrigt mulighed for noget forskydning.\nTror det er på alle kanaler men er ikke sikker. I hvert fald på TV2.\nPå TV står der Lydudgang optical/hdmi ARC. Kan forskydes fra -3 til +15. Eller der kan vælges Bypass.\nTror I jeg skal justere via TV eller via forforstærker i første omgang?\nNogen fif og råd?\nRedigeret af Warren - 05-December-2017 kl. 20:24\nPoint: 38051 Funktioner\nCitér Svar Sendt: 05-December-2017 kl. 22:27\nHvis det ikke er på alle kanaler, så vil der være problemer når der rettes på de kanaler hvor der er, så vil de andre ikke passe.\nPoint: 34486 Funktioner\nCitér Svar Sendt: 07-December-2017 kl. 10:14\nTV2 har dårligste lip/sync. Det er som om det fungerer nogenlunde på direkte TV, hvor optagelser er helt i høet. Jeg har indstillet lidt på spdif udgangen på mit PanaTV. Mener ikke der er delay indst på indbyggede højttalere.\nRedigeret af Kampus - 07-December-2017 kl. 10:15


Ariostea er Italiensk og blev grundlagt i 1961.\nAriostea er italiensk, men sælger fliser, klinker og mosaikker verden over. Ariostea blev grundlagt i 1961, og har siden da stræbt efter høj kvalitet, design og omtanke for miljøet. Høj kvalitet blandet med moderne teknologi har sikret at firmaet kan producere deres fliser med så lidt spild som muligt. Ariostea’s teknologi er unik, og de har blandt andet deres helt egne højteknologiske ovne. Ariostea producerer kun af udvalgte mineraler, som bliver lagt under pres og brændt under høje temperaturer. På denne måde sørger de for, at deres kvalitet er i top, og fliserne ikke absorberer vand.\nAriostea har en mission om at kombinere høj kvalitet med naturens skønhed. De arbejder hårdt på at finde de bedste materialer, som bliver til de bedste fliser og klinker. Grundet deres høje kvalitet, kan Ariostea’s fliser anvendes på både gulv og væg, udendørs og indendørs. De er blandt andet resistente imod frost og kemikalier. Deres teknologiske udvikling gør dem i stand til at lave fliser og klinker i mange forskellige farver, fordi de kan bibeholde alle de naturlige nuancer. De har også arkitekter ansat, som sørger for design og hjælp til kunderne der skal have lagt fliser, klinker eller mosaikker i større bygninger.\nMosaikhjørnet og Ariostea har mange års samarbejde bag sig. Ariostea har altid formået at producere klinker, der passer til det danske marked, og kvaliteten i produkterne sikrer, at vi med glæde og stolthed fortsat præsenterer deres varer.\nLæs mere om Ariostea her: Ariostea


Velkommen - Kom Videre Mand\nVelkommen til Kom Videre Mand\nKom Videre Mand er et gratis tilbud til mænd, der vil videre. Vi tilbyder et nyt fællesskab en gang om ugen for 8 mænd i 8 uger. Hver uge har møderne konkrete emner, der er udviklet af mænd til mænd, for at give værktøjer til at komme videre.\nDer starter hele tiden nye grupper op i Danmark. Find en gruppe i nærheden af dig. Grupperne kan have en bestemt målgruppe eller være en blandet gruppe med plads til mænd i forskellige situationer. Der er også en gruppe til dig!\nGrupper i hele landet\nEr du stresset, midt i en skilsmisse eller er du lige blevet opsagt? Læs mere om hvad et gruppeforløb hos Kom Videre Mand kan gøre for dig.\nØnsker du at finde en gruppe i nærheden af dig? Kom Videre Mand er fordelt over hele landet, og der kommer hele tiden nye grupper til. Vi kan også finde en i nærheden af dig!\nBliv frivillig gruppeleder\nBliv frivillig gruppeleder for en af Kom Videre Mands grupper. Vi tilbyder et dokumenteret og effektfuldt forløb, som klæder dig på til opgaven som gruppeleder. Er du interesseret så læs mere her.\nØnsker du mere information om Kom Videre Mand, så kan du kontakte en af vores gruppeledere. Her kan du stille spørgsmål til forløbet, opstart af grupper og få hjælp til at finde den rigtige gruppe.\nFor mit vedkommende var det primære formål at komme til at snakke med nogen, som var i samme situation som mig - Gruppedeltager i Kom Videre Mand.\nJeg har et forholdsvis lille netværk, og jeg vil ikke stresse eller misbruge det for meget, for på et tidspunkt så risikerer man, at folk bliver trætte af at høre på det - Gruppedeltager i Kom Videre Mand.


Veterinær-og Landbohøjskole kollegiet Firma i Frederiksberg — katalogvirksomheder.dk\nVeterinær-og Landbohøjskole kollegiet\nVeterinær-og Landbohøjskole kollegiet Firma i Frederiksberg\nVeterinær-og Landbohøjskole kollegiet kontakter:\nTelefon: 35 24 81 00\nAdresse: Hostrupsvej 20, Frederiksberg\nRediger oplysninger om Veterinær-og Landbohøjskole kollegiet\nVeterinær-og Landbohøjskole kollegiet er beskrevet i vores katalog sektion Firma. Her kan du adresse, telefonnummer, fax, e-mail og hjemmeside for dette selskab.\nFrederiksberg Alle 56 Frederiksberg\n33 25 13 30\nMagnoliavej 2, 3 tv Frederiksberg\n36 16 59 35\nDamm kopi, tekst\nSprogøvej 12 Frederiksberg\n38 86 59 11\nHvis du har fundet en fejl i oplysninger om Veterinær-og Landbohøjskole kollegiet, så lad os det vide.\nPå denne side kan du finde detaljerede oplysninger om Veterinær-og Landbohøjskole kollegiet i Frederiksberg.\nAdd review about Veterinær-og Landbohøjskole kollegiet\nVeterinær-og Landbohøjskole kollegiet on the map


• Bestil Alice Coltrane → Stort udvalg\nEn lang række butikker på nettet udlover på nuværende tidspunkt et bredt udvalg af leveringsudgaver. En af de mest populære er i øjeblikket afhentningssteder, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente dine produkter når det passer dig. Fragtmetoden er altså vældig ligetil, og tit endvidere den mindst kostelige leveringsversion ved køb af Alice Coltrane.\nDu kunne derudover vælge at få det leveret til din lejlighed eller hus eller til dit arbejde. Fragttypen er oftest en lille smule mere pebret, men desuden ret så let gængelig. Den mest letkøbte leveringstype kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, som dog beroer på at du lever i kort afstand af internet selskabets adresse.\nLeveringshastigheden på er naturligvis særdeles betydningsfuld forudsat du behøver produktet øjeblikkeligt, og i det øjemed er det virkelig klogt at du kigger nærmere på den forventede leveringsdato for det respektive produkt.\nEn række internet forhandlere stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på de fleste af deres varer, eksempelvis Alice Coltrane, men som trods alt antager at bestillingen køres igennem forinden et besluttet klokkeslæt, med det formål at de med sikkerhed kan nå at få produktet afsted forud for at lagermedarbejderne har fyraften.\nNogle e-handler i Danmark garanterer levering uden omkostninger, men i de fleste tilfælde kun ifald der bestilles for et fastsat beløb. Som alternativ skal du vælge den mindst kostelige mulighed for levering, som mange gange – uanset om man befinder sig nær Fredericia, Haderslev eller Sorø – er at få fragtfirmaet til at levere pakken til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ret let for alle at prissammenligne på diverse webbutikker, og med det motiv har flertallet af internet butikker fundet det uundgåeligt at presse prisniveauet på produkterne – til drenge og piger, samt også til voksne – betydeligt, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nMen det kan ikke desto mindre blive profitabelt at prøve nogle webshops efter tilbud på Alice Coltrane forud for at du bestiller, så du er skråsikker på at modtage den mest attraktive pris.\nDu må trods alt være obs på, at såfremt en forretning på nettet annoncerer bedst i test varer til en salgspris som kan ses som mystisk letkøbt, så er det i nogle tilfælde være et bevis på en uoprigtig online virksomhed. Shopping med kort er ikke desto mindre en del af en anordning, der skærmer dig overfor snydagtige netbutikker.\nGenerelt slår vi et slag for handler med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du overveje en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, når du agter at honorere betalingen over en periode.\nInden nogen bestiller i en online virksomhed bør de utvivlsomt studere butikkens regler, men det er tit ikke særlig interessant.\nEn anden mulighed er at kigge hvorvidt e-shoppen er verificeret af e-mærket, eftersom det er en indikation om at e-forhandleren efterlever de opstillede regler, tillige med at e-firmaet jævnligt vurderes af fagfolk der kender til reglementet på området. Det giver dig mulighed for en hjælpende hånd, hvis du udsættes for problemstillinger ved din handel.\nYderligere er det smart at man er på vagt for de mest betydningsfulde reglementer der kan have indvirkning på handlen, som for eksempel den bytteret netshoppen garanterer. Derfor er det også afgørende, at man altid bibeholder ens kvitteringsmail, således man altid kan bevidne sin ordre af Alice Coltrane, uanset om du er på udkig efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer nogle hensigtsmæssige muligheder for at eftersøge en stor portion aktuelle forbrugeres reflektioner og på grund af dette er det prisværdigt, at du tager et kig på online forhandlerens ratings af Alice Coltrane før du færdiggør din shopping.\nFacebook giver dig for øvrigt aldeles belejlige muligheder for at få en idé om online forretningens pålidelighed. Herinde møder vi faktisk e-handler hvor kunder kan registrere en bedømmelse af deres købsoplevelse, hvilket desuden bør udnyttes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nVores hjemmeside er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med en masse online firmaer da vi fremviser butikkernes varer, og indkasserer godtgørelse ifald en af de besøgende på vores website laver et indkøb.\nVejledning angående varer og webshops opdateres hele tiden, men der gives ikke garantier imod reguleringer der muligvis er implementeret siden vi nyligst opdaterede vores oplysninger.


telt Archives - Grevinden på tredje\nMolsfest, min ven\n29. juni 2014 | den store bunke | 2 Kommentarer\nJeg er behageligt træt og skal bare bruge denne søndag aften på ingenting og på at være mor til nogen, der ser fodbold.\nVi har været til Molsfest. Sidste år var det sådan her, og det var det rundt regnet også i år. Grundtonen forandrer sig aldrig, og det er det fine ved Molsfesterne. Vi var ikke så mange, men det betød bare, at jeg blev mere opdateret på både dem, der var der, og dem der ikke var, fordi vi fik snakket med alle. Lammet var skrumpet ind til to køller, men det smagte præcist lige så fantastisk, som det har gjort de sidste tre årtier.\nVi kunne ikke sove i Hvide T ligesom sidste år, for den er bortgået, og vi var desuden tre afsted. Derfor var det både lånt bil og lånt telt. Men gammelkendt hyggeligt. Næste generation unge lømler var blandt festdeltagerne, og i nær sammenhæng med dét faktum havde de fleste af pløkkerne i vores telt sluppet taget i jorden, da vi vågnede i morges.\nDer var fadøl og sommernat, en smule regn uden for den overdækkede terrasse, snak om nært og fjernt, stort og småt, komisk og tragisk, dybt og overfladisk. Grin, varme og tåbeligheder. Venner gennem det meste af et voksenliv.\nAlt var fuldstændig, som det skulle være. Som det har været i det meste af et voksenliv. Hver gang jeg kører hjem derfra, er jeg dybt taknemmelig over at have det i mit liv.\nI aften smiler jeg og laver ingenting.\nUdgivet i den store bunke - Tagget med , Molsfest, sommer, sommerhus, telt, venner - 2 kommentarer.\n22. juni 2013 | den store bunke | 0 Kommentarer\nHøjskolebarnet har forladt højskolelivet og bevæget sig ud i det virkelige liv. Læs: Roskilde Festival og sommerhuslandet. De sidste dage er der pakket ud, vasket, genpakket og forberedt. I går blev der imprægneret telt på tørreloftet.\nOg der kunne man jo faktisk godt holde ferie, egentlig. Hvis campingvejret så lidt for listigt ud. Ingen regn og ingen blæst, kun lidt fygesne om vinteren.\nUdgivet i den store bunke - Tagget med , camping, Roskildefestival, telt, tørreloft - Skriv en kommentar.


BRUG KUNSTEN: AFRIKA I NYT LYS | Louisiana\nI dagtir 20.2\nIntroduktion til udstillingen Picasso Keramik\nDa Kristian blev Vahid - om en dansk forfatters rejse igennem Europa som flygtning\nBRUG KUNSTEN: AFRIKA I NYT LYS\nTemaet for den tredje BRUG KUNSTEN inspirationsdag var Afrika. Louisianas udstillinger i hhv. forår og efterår 2015 kaster hver sit blik på det komplekse kontinent:\nRICHARD MOSSE (5.2-25.5.2015): Film og fotografier af Richard Mosse om den glemte krig i DR Congo og AFRIKA (25.6-25.10.2015): En del af Louisianas udstillingsserie om arkitektur, kultur og identitet.\nDagen bød på stof til både AT-forløb og forløb i enkeltfagene – lige fra historie, samfundsfag, sprog-, billedkunst- og mediefag til de naturvidenskabelige fag. Vi mødte en sand ekspert ud i interdisciplinære greb, Martha Fleming, og fik konkrete øvelser med hjem fra et besøg i Richard Mosse udstillingen. Mette Kia Krabbe Meyer holdt et foredrag om krigens billeder efterfulgt af en kunstnerisk workshop ved Jeannette Ehlers. Undervejs delte flere gymnasielærere ud af erfaringerne fra gennemprøvede tværfaglige forløb om Afrika.\n9:00: Ankomst, registrering og kaffe.\n9:30: Velkomst ved formidlingschef på Louisiana, Elisabeth Bodin.\n9:45: Thinking Streams and Stepping Stones: Artists and Interdisciplinarity – indgangsreplik ved forsker, kurator og kunster, Martha Fleming.\n10:45: Besøg i den aktuelle udstilling med RICHARD MOSSE, dernæst introduktion til hans praksis gennem konkrete øvelser og diskussion af undervisningsrelevante spørgsmål ved kunstformidler Hanne Flarup m.fl.\n11:30: Ser krigen sådan ud? Krig i kunst-, presse-, dokumentar- og amatørfotografi – kort foredrag ved forskningsbibliotekar, Mette Kia Krabbe Meyer.\n13:00: Workshop ved billedkunstner Jeannette Ehlers med afsæt i Richard Mosse udstillingen.\n14:00: Oplæg ved gymnasielærere, der præsenterer konkrete undervisningsforløb inden for en række fag.\n15:00: Kaffe og kage under opsamlingen på dagen ved adjunkt Anne Mette W. Nielsen i samtale med Martha Fleming og Mette Kia Krabbe Meyer – Hvordan kan vi bruge kunstneriske strategier i det interdisciplinære arbejde i undervisningen?\n16:00: Introduktion ved kuratoren til Louisianas anden udstilling AFRIKA. En arkitektur-, kultur- og identitetsudstilling med åbning i juni 2015.\n16:30: Tak for i dag.\nHvordan inddrager vi kunstens eksperimenter i undervisningen på tværs af fag, så der opstår personlig investering og nysgerrighed hos eleverne? Formidlingschef Elisabeth Bodin introducerer her til nogle af de spørgsmål der er opstået undervejs i BRUG KUNSTEN.\nHvordan kan man udforske verden på tværs af faglige discipliner med udgangspunkt i billedkunstneres processer? Forsker, kurator og kunstner Martha Fleming tog os med på en vandring gennem en række kunstneres interdisciplinære ’Steeping Stones and Thinking Streams’.\nArtikel af Martha Fleming om det interdisciplinære.\nBilledkunstner Jeannette Ehlers arbejder med at forbinde fortid og nutid i sine kunstneriske undersøgelser af den transatlantiske slavehandel. Her fortæller hun om, hvordan en interdisciplinær tilgang er vigtigt for hende som kunstner.\nJeannette Ehlers fokuserer på fravær og nærvær i sin kunst og arbejder helt konkret i sine videoværker, fotografier og performances med at fjerne og forskyde centrale elementer. I workshoppen arbejdede deltagerne med at fjerne, ændre og sample billeder og skabe nye fortællinger, hvor afrikanske slaver mødte den danske guldalders hovedværker.\nFrederik Bodin har arbejdet med kolonihistorien og DR Congo på Lyngby Handelsgymnasium. Klassen besøgte Richard Mosse udstillingen og diskuterede nutidens DR Congo. Mette Thorup og Claus Røder fra Helsingør Gymnasium arbejdede med DR Congo på tværs af historie, engelsk og samfundsfag, og inddrog både Richard Mosse udstillingen, en studietur til Belgien samt tegneserieklassikeren Tintin i Congo.\nIntroduktion til Richard Mosse og hans praksis gennem konkrete øvelser og diskussion af undervisningsrelevante spørgsmål. Foto: Kim Hansen.\nBesøg i video-installationen The Enclave af Richard Mosse Foto: Kim Hansen.\nUndervisningsgreb i Richard Mosse udstillingen. Foto: Kim Hansen\nFravær og nærvær i digitale fotomontager. Workshop ved billedkunstner, Jeanette Ehlers. Foto: Kim Hansen.\nDen danske guldalder og transatlantisk slavehandel mødes i en digital fotoworkshop ved billedkunstner, Jeanette Ehlers. Foto: Kim Hansen.\nDiskussion af dagens vinkler på det interdisciplinære ved Anne Mette W. Nielsen, Martha Fleming og Mette Kia Krabbe Meyer. Foto: Elisabeth Bodin\nIntroduktion til udstillingen Afrika – arkitektur, kultur og identitet ved kurator Mathias Ussing Seeberg. Foto: Elisabeth Bodin.