Jeg er født i Als Østjylland i 1931,og det førte jeg husker er med lidt god vilje også noget med mekanik. Min far var en mand som ville og kunne makke med alt, motorcykler, biler og elektricitet, som han fik kendskab til på forsøgsmøllen på Askov højskole i 1917 til 18. Det jeg hentyder til som min første erindring er, at jeg sad i en dragkisteskuffe og så egnens første radio blive samlet og efter mange besværligheder begyndte at hyle og skratte gudsjammerligt, og så efter en tid kom de første toner og tale, og efter en tid da radioen var blevet rigtigt trimmet, blev alle naboer kaldt sammen og vi hørte en transmission fra en gudstjeneste, ikke fordi vi var særligt religiøse, men der blev ikke sendt andet.\nSå gik der nogle år med skolegang og krigen kom og sluttede igen. På en gård en halv km hjemmefra, hvor jeg kom meget, var manden meget gammel og kunne ikke holde ud at følge heste som han sagde. Han købte så en "Fredstraktor" som den allerførste traktor på egnen efter krigen. Traktoren var den vi nu kalder en "Klodsmajor". Det var en standard model uden lys og start, og kun med håndbremse og selvfølgelig heller ingen lift. Efter en tid kom der papirer fra E. Kruse i Aalborg (Ford forhandler) med tilbud om ekstraudstyr, altså lys og start og enkelthjulsbremser. Standardudstyret blev købt, men det med enkelthjulsbremser var det mest tåbelige vi havde hørt, og de papirer blev hånligt lagt til side, men det havde måske ikke været så tåbeligt endda. Traktoren var på gummihjul, men vi fik selvfølgelig leveret et par jernhjul med, for alle vidste jo, at man ikke kunne pløje møg ned med gummihjul. Så jeg og den gamle kæmpede bravt med at skifte hjul en dag før og en dag efter en sådan pløjning, den ene var for ung, og den anden for gammel.\nNu slæbte der sig så en kedelig periode af sted uden mekanik, men så kom jeg til at arbejde på "Poulsenseje", kommunens største gård, og der var masser af mekanik. Sønnen, som var rejst til U.S.A. i 1938 kom hjem efter krigen, og med sig havde han alle jerndele til en gødningsspreder. Et Hejseværk til laden (som blev trukket af en hest) og så en malkemaskine, det hele var købt igennem et postordrefirma.\nDen første møgspreder blev samlet og hjulene til den var fra en gammel slåmaskine, men det gik dårligt, da hjulene stod stille hele tiden, der var ikke kraftoverføring, så hjulene skulle jo trække både spreder og kæde. Men så fik hans bror Jens, som allerede på dette tidspunkt var begyndt at handle med maskiner, at høre om en stor auktion i Aalborg over tyske efterladenskaber, og der købte de en del Hannomag kanontraktorer og en del løse dele. Bl.a. 4 traktorhjul med landevejsdæk, som kom på de to gødningsspredere, så kørte de bedre. Men der blev dog senere lavet kraftoverføring, hvor vinkeldrevet var bagtøj fra gamle biler.\nFør Kristian rejste hjem fra Amerika var han til den store verdensudstilling i New York, hvor han så Ford 8 N traktor. Han var med det samme klar over at det var traktoren til det danske landbrug. Den kunne afløse 2 spand heste, som var den trækkraft man havde på størstedelen af de danske landbrug og da han på rejsen hjem erfarede at der i England blev lavet en traktor som lignede Forden til forveksling, var han spændt på at se om den var kommet til Danmark. Det var den ikke, så han og Jens Lübeck rejste til København og ansøgte varedirektoratet om importtilladelse til Ferguson, men det blev nægtet, med den begrundelse, at der allerede var givet en tilladelse til import af traktorer fra England, nemlig til Ford traktorer, og mere var der ikke brug for mente man.\nEn af de høje herrer var B & W direktør, som efter at have overvejet sagen en tid, alligevel mente, at der måske var behov for en lille traktor, og samtidig sendte B og W 's datterselskab Nordisk Diesel en ansøgning og den blev så bevilliget og Ferguson kunne begynde.\nMen tilbage til "Poulsenseje". Traktoren en Fordson fra først i trediverne var lille, og så var der efterhånden 3 Hannomag traktorer, 2 fra 1937 med rund tank foran rattet, og så var der den nye eller den store Hannomag fra 1942. Den ene af de gamle var med benzinstart, altså benzin på den ene side af motoren og diesel på den anden.\nPå benzinsiden var der karburator og indsugnings og udstødningsmanifold, dysser og Hannomag brændstofpumpe. For at få det hele til at virke var der en ventil i topstykket, der med en ventilløfter åbnede ind til kompressorrummet, hvor tændrørene sad, samtidig hev den i stopknappen til brændstofpumpen, så den ikke sprøjtede diesel ind. Traktoren startede nu meget let og kørte så til den var blevet halvvarm og vi skubbede løfteren ned, hvorved dieselpumpen gik i gang og magneten koblede fri. Traktoren var nu klar til drift og vi kunne trække de andre i gang. Der var dog jævnlig problemer.\nTraktorer var ikke så stabile som nu. Men der var en mekanikker på gården, som arbejdede for begge brødrene. Vi kaldte ham for "den store". Måske ikke alene på grund af størrelsen, men han var nr. 1 i vore øjne, fordi han kunne reparere traktorer og hvis han blev rigtig gal kunne han starte diesel Hannomagen med håndsvinget. Vi havde ingen batterier der duede. Engang voldte den gamle diesel ham mange problemer. Den kom hjem en dag med vand i olien og blev så dømt til en ny toppakning.\nEfter en halv dag i marken var der vand i olien igen, og foringerne blev resolut taget op og pakket med nye gummiringe og samlet igen, men efter en formiddag i marken var det det samme igen. Traktoren blev nu skilt ad igen, alt blev gjort pinligt rent ude i gården i det fine sommervejr og foringerne sat til tørre i solen, mens "den store" gik ind til en tænkepause. Problemet var nærmest uløseligt indtil posten kørte igennem gården og råbte ind til "den store".: "Sulen skinner igennem det jen o røren", så blev det igen bevist, at undertiden finder blind høne også et korn.\nJeg må hellere slutte denne spændende tid på "Poulsenseje" og forsætte med mit næste arbejde, som var medhjælper ved en vognmand som kaldtes "grosseren" fordi han købte strandskaller, som folk gravede op ved lavvande og vaskede. De blev så sejlet iland når der var højvande og tørret i solen, og så blev de knust i en valse og solgt til hønsefoder. Valsen blev trukket af en Bernard motor.\nGrunden til at jeg blev ansat var, at fiskerihavnen i Øster Hurup skulle udvides, og vi leverede sten fra Mariager området. Der lå en masse sten tilbage i de små grusgrave, de havde ingen knuser, så alle de store sten blev ladt tilbage. Vi købte dem for 5 kr. pr læs. Grosseren, hvis bror også var vognmand, kørte sammen med os, så vi var 3 til at læsse. Vi kørte så tæt på stenene som vi kunne og gravede så baghjulet ned og trillede stenene op på en sæk, 2 mand løftede og den tredje skubbede på, men på et tidspunkt var det hele støvsuget, kun de helt store sten lå tilbage. Jeg foreslog nu Grossereren at vi skulle lave en sliske, og så prøve at trille dem op. Det gik ikke så godt, og vi kørte så ind til en maskinhandler i Hobro, som havde en klodsmajor uden lys og start. Første dag gik rigtig dårligt, men dagen efter havde vi et kg grøn sæbe med, og så gik det bare los.\nI løbet af et par mdr. var vi færdige og havde så traktoren til at stå. Men der kom hurtigt nye planer med den, da en fisker en dag fortalte, at de nede ved Randers fjord gravede skaller med en maskine. Den maskine måtte vi se, og en søndag tog vi på spiontogt for at se vidunderet, og grosseren bestemte straks, at sådan en skulle vi have fremstillet.\nDet blev den lokale smed som skulle lave den. Han havde lige fået en svend, som blev sat på opgaven, og han og jeg tog på flere udflugter for at tage mål, så vi kunne komme i gang. Og så endelig en dag var den færdig, og vi kunne komme ud og grave, men dog først efter at der var indkøbt en ny Nuffield universal med håndkobling ført tilbage til bagskærmen.\nDen skulle trække maskinen og Majoren skulle køre ved siden af med en stor vogn. Grosseren skulle selv køre den nye traktor og en gammel fisker som hed Rasmus kørte Majoren. Der var ingen hus på traktorerne, men de fortsatte alligevel til frosten stoppede dem i januar måned. Jeg skulle nu køre med lastbilen, en Mercedes 3500, som var næsten ny. Jeg var imidlertid blevet indkaldt til Jyske trænregiment, så vi opgav at jeg skulle tage kørekort, når jeg nu alligevel skulle have et ved militæret. Der var jo kun et halvt år til, så hvis jeg skulle blive stoppet, så var det billigere at betale de 50 kr. bøden kostede, end at tage et helt kørekort.\nJeg fik så kørekort ved militæret og det tror jeg var det eneste gode jeg fik ud af det, i hvert fald i dagtimerne. Om aftenen var det noget andet. Vi fra trænet afløste dragonerne. Vi kom 70 mand til Randers og der rejste 750 dragoner, så der var rigeligt med plads på de små værelser nede i byen, men jeg kom hjem i god form, og kom i lære hos Jens Lübeck til alm. arbejdsmandsløn, og det gik fint. Jeg var der i 10 år til de flyttede til Hadsund.\nI Helberskov hvor værkstedet var på en gård "Østergaard", var hovedparten af traktorerne der blev solgt Ferguson og det var derfor dem jeg reparerede hver dag til sidst på formiddagen, så kørte jeg ud og lavede service og ind imellem var det i lastbilen, hvor jeg kunne have en traktor med til en kunde. Jeg skulle engang levere en Klodsmajor på en gård i Birkelse. Det viste sig at manden var 87, "men vent no te den bette o knejten kommer hjem, han ho forstand po mekanik, han hår engang hat en motorcykle". Da "Drengen" kom viste det sig at han var 64 år, og det med mekenekken var så som så. De skulle bruge traktoren for et temmelig stort tærskeværk så i første omgang var det det de skulle lære. Vi startede forfra, først vand så benzin, så åbne for benzinen - næste choker - håndgas lav tænding - startknap - drej remskivegeværet - slip koblingen langsomt.\nEfter en halv snes gange var det lært, og jeg kørte til Vårst og fik en traktor med hjem, hvor jeg var til kaffetid (vi var inde hos Sigrid og få kaffe hver dag), men så ringede telefonen, det var den gamle fra Birkelse der ringede fra centralen og sagde at traktoren ikke duede mere. Den lavede kun spektakel, og kunne ikke trække tærskeværket selv om de hjalp med at trække i remmen. Så jeg måtte af sted igen og reparere traktoren. Det var dog hurtigt overstået, for da han skulle vise mig hvad han havde lært om formiddagen, viste det sig at han havde glemt en lille ting, nemlig at dreje gearet til remskiven. Efter det besøg hørte vi ikke mere fra dem, og de kørte uden problemer, og traktoren overlevede dem alle tre, de fik aldrig andre.\nSådan gik dagene og alting steg, også min løn. Og jeg husker da jeg var på kontoret for at høre om jeg kunne få lidt mere i posen sagde Lübeckeren ja og henvendte sig i det samme til kontormanden, "husk når du skriver regninger for Jens, så skal de give 10 kr. i timen, men skriv for guds skyld ikke det, men do regner timerne sammen, og så skriver do," an arbejde".\nOm der var nogle der opdagede de nye priser hørte jeg aldrig til.\nJeg kunne godt fortælle om hvor mange traktorer jeg har lavet, hvor andre har givet op. Men det ville I nok ikke tro på alligevel. Men jeg vil alligevel fortælle jer om en gammel David, det eneste den kunne var at liste ud i marken i første gear og hente roetoppe, dog skulle der en nylonstrømpe bindes stramt om indsugningen, ellers kunne den ingenting. Tror du den er til at ordne spurgte manden. Ja jeg mente ikke det var noget problem, alt tydede på at stråledyssen var stoppet når luften skulle dæmpes. Manden undlod dog at fortælle at der havde været 2 andre ude at se på den og opgivet. Nå men jeg rensede karburatoren og da det var en traktor jeg ikke kendte så meget til, fik jeg alle delene lagt ud på en papirsæk, så jeg kunne sætte dem rigtigt sammen igen. Operationen hjalp dog ikke, men jeg havde jo før prøvet at få lidt skidt i en dysse når det blev samlet.\nVi havde jo ikke kompressor, kun det luft vi kunne blæse igennem en tynd plastslange, så jeg måtte på den igen, og engang til, med samme resultat før jeg begyndte at tænke. Jeg var 100 % sikker på at jeg samlede den som jeg skilte den ad, så det måtte jo være forkert, så da jeg så nærmere efter var tomgangsdyssen og hoveddyssen med samme gevind og kunne forbyttes. Det var selvfølgelig sket for det første geni som havde skilt den ad, men da det kom på plads gik den som en drøm og manden var glad.\nDet resulterede i flere håbløse tilfælde på denne egn.\nPludselig var der gået 10 år hos Lübeck med traktorer hver dag. Først solgte han over 100 Ferguson, så kom Zetor tiden med A og K 25 de to cylindrede.. Det blev til 74 nye, og sidst i denne periode blev Lübeck udtaget til for Saxonia at sælge og passe 5 Fiat 411 traktorer i et år, inden de bestemte sig for importen. Jeg var med til at passe de 5 traktorer det år og det var stærke traktorer, som efter små rettelser kørte upåklageligt.\nEn af dem er for nyligt kommet tilbage til Lübeck for at nyde sit otium med mange timer på bagen uden hovedreparation, men inden vi forlader Lübeck helt skal vi lige have min første selvstændige opgave.. Den viste sig nemlig at få betydning senere hen.\nJeg skulle en af de første dage jeg var i lære lige smutte ud til en stationær motor som ikke ville starte. De skulle have det sidste korn i laden tærsket. Det var lige ved middagstid, de sad alle i køkkenet, mand, kone, karl og ikke mindst pigen, så jeg måtte gøre en god figur og se erfaren ud i mit nye blå montørtøj og nye træsko.\nGårdspladsen så ikke for godt ud, køerne var lige kommet på græs, så der var fuld af grønne kokasser, som jeg måtte balancere mellem, hen til motorhuset, som var inde i gården. Med det samme jeg kom ind så jeg hvad der var i vejen og ordnede det med det samme. Nu var det tid at brillere. Jeg snuppede hurtigt svinget, nu skulle de bare se derinde bag vinduerne og de fik noget at se.\nI farten glemte jeg at sætte den på lav tænding og motoren vippede lynhurtigt den dygtige montør baglæns ud af døren, hvor jeg slog et par kolbøtter og ellers fortsatte på ryggen tre fire meter i mit nye blå tøj, som faktisk var blevet grønt af kolort. Nå men heldigvis var det kun min forfængelighed der var blevet såret og folkene bag vinduet undgik jeg mest muligt derefter.\nMen som sagt ti år var gået med de mange nye traktorer og endnu flere brugte. Jeg ville nu prøve noget nyt og søgte arbejde ved det store entreprenørfirma Kampsaks i København. De manglede en dozerfører i Frederiksværk afdelingen, som skulle reparere alt forefaldende. Jeg skulle møde på Dagmarhus i København hos en maskiningeniør til ansættelsessamtale. Vi talte lidt på kontoret og jeg skulle så se værkstedet i Bagsværd. Inden vi kom ud af døren blev der ringet fra en arbejdsplads, hvor de påstod at intet fra værkstedet duede, det eneste de gjorde var at male over skaderne, så vi skulle derhen, på vej til værkstedet. Da vi kom derhen kom både formand og ingeniør og skældte ud over en hovedrepareret pumpe med benzinmotor, som lige var kommet, men var umulig at starte. Det var sommerens varmeste dag med højt solskin, og pludselig kunne jeg fra den afstand jeg stod, se hvad der var i vejen og jeg hviskede til ingeniøren:" Sig at de skal tømme tanken og komme benzin på, så er der ikke noget i vejen. Da det var gjort kørte motoren, og min ledsager kunne køre med oprejst pande.\nDa vi kom ind i bilen ville han vide hvordan jeg kunne vide at der var dieselolie på tanken, jeg stod jo i en afstand af 5 m fra pumpen. Men det var nu nemt nok, der sad nemlig fluer og insekter på tanken i det diesel olie der var løbet over, hvis det havde været benzin ville tanken jo have været tør i den sol og den varme. Det blev han så benovet over, at der blev oprettet en ny stilling til mig.\nJeg fik en servicevogn og skulle køre rundt til alle firmaets maskiner og se efter at de blev passet ordentlig. Jeg kom dog senere til at montere byggekraner og elevatorer. Jeg holdt ud i det københavnske i 6 år, men så måtte jeg hjem til Jylland igen.\nJeg skulle egentlig holde 3 ugers ferie, men min bror som arbejdede ved entreprenørfirmaet A Enggaard i Aalborg som graderfører ( vejhøvl), kom fredag aften og spurgte om jeg ikke ville med til Aalborg og køre med en motorskraber lørdag og søndag, da ham som skulle køre den havde smidt nøglerne på grund af skattetræk. Arbejdet skulle være færdigt senest tirsdag morgen, og Enggaard var borte hele weekenden, så hvis jeg lige kunne køre og det kunne jeg -\nMandag middag kom Enggaard og kiggede noget på den nye som ikke var ansat. Der var lige en opgave tirsdag og onsdag, så hvis jeg ville blive de par dage, så måtte vi se, han vidste ikke rigtigt om han kunne bruge mig, han ville tænke over det. Men tiden gik, i alt 26 år inden vi fandt ud af det og blev enige om at jeg nok hellere måtte holde op.\nJeg gik på efterløn og har nydt hver dag siden med min hobby gamle motorer, som jeg hen ad vejen har udvidet til at omfatte traktorer og entreprenørmateriel, landbrugsmaskiner m.m.\nMen for at komme i gang med motorerne må vi tilbage til min første uge hos Jens Lübeck, hvor jeg kom galt af sted med motoren.\nJeg mødte manden igen omkring 1970 til Aalborg dyrskue, og som sædvanligt når han så mig grinte han og sagde: " Kan du huske dengang med motoren", det kunne jeg og sagde at det var godt at den gamle satan var skrottet. Det var den nu ikke sagde han, den ligger i træerne bag laden, den gik i stykker, men er aldrig kommet længere, så hvis du vil have den er det din.\nJeg gik og tænkte lidt over det og hentede den så, det var trods alt det første maskineri jeg havde været ude at lave. Jeg skulle så se om jeg kunne få den til at køre igen. Det var desværre ikke muligt, da der manglede nogle dele. Jeg ringede så til landbrugsmuseet der dog heller ikke vidste noget, de havde ingen motorer, det var teknisk museum.\n(I et efterfølgende nr. af motormændenes blad redegør Jens for sin opbygning af den samling motorer han i dag har )\nFra Jens Lauritsens bedsteforældres hjem.\nFra venstre hans far Frederik og hans mor Betty\nog bedsteforældrene er Gustav Lauritsen og ukendt?


Sygeplejesker flytter til Aabenraa | TV SYD\nSygeplejesker flytter til Aabenraa\nUniversity College Syddanmark peger på Aabenraa som nyt hjemsted for uddannelsen af sygeplejersker. Uddannelsen foregår i dag i Sønderborg. Opdateres.\nGennem flere måneder har Sønderborg og Aabenraa hevet i hver deres ende af den sønderjyske sygeplejerske-uddannelse. Begge byer vil have skolen til at bygge og bo hos dem. Og i dag tog bestyrelsen beslutningen. Fremtidens sønderjyske sygeplejersker skal uddannes i Aabenraa.\nHer kunne sygeplejeskolen være placeret, men bestyrelsen valgte Aabenraa.\n31. mar 2014, kl. 13:29\nBestyrelsen skulle vælge mellem at flytte i bofællesskab med Syddansk Universitet i Alsion i Sønderborg eller rykke til Aabenraa i et nyt campus, hvor der også skal uddannes pædagoger og socialrådgivere.\nBestyrelsen peger på Aabenraa af tre grunde:\nFor det første giver Aabenraa bedre mulighed for tværfagligt samarbejde med beslægtede uddannelser. For det andet giver et nyt campus i Aabenraa bedre muligheder for forskning. Og for det tredje tror bestyrelsen, at flytning til Aabenraa vil give flere lyst til at blive sygeplejerske, fordi placeringen er mere central.\nPressemeddelelse fra UCSyddanmark\n- Jeg er glad for bestyrelsens valg, som er truffet på et godt, sagligt og vel oplyst grundlag, udtaler næstformand Bent Øxenberg Hansen. Vi har haft sygeplejerskeuddannelsens, aftagernes og ministeriets krav og behov for øje, og jeg er helt sikker på, at vi har truffet den beslutning, der fremmer uddannelsernes udvikling bedst muligt til gavn for alle dem, der skal nyde godt af de uddannedes kompetencer.\nOgså rektor Birthe Friis Mortensen er glad for valget:\n- Jeg ser frem til, at vi nu skal i gang med at skabe de bedst mulige rammer omkring vores uddannelser til de unge i hele det syd- og sønderjyske område. Det er for mig hovedsagen, at vi opretholder et stærkt udbud af uddannelser til de unge i landsdelen. Og i Aabenraa vil vi stå stærkt i forhold til de fremtidige udfordringer.


Santo Domingo Lufthavn Overførsler | Dominikanske limousine\nLufthavnstransport er et problem, som ingen ønsker at skulle tage sig af. Santo Domingo Lufthavn overførsler behøver ikke at være svært selv. Der er mange muligheder til din rådighed for at modtage en behagelig tur til og fra din lufthavnsterminal samt ethvert hotel, du eller bopæl, du bor i under dit besøg. Dominikanske Limousine giver flere muligheder afhængigt af dine specifikke behov og ønsker. Fra hurtige overførsler fra din landingsport til din destination til udførlige shows af elegance og luksus, valget er dit.\nDet kan være svært at ankomme i et fremmed land, hvor du ikke er bekendt med sproget, skikke og geografi. Må ikke bekymre dig selv, eksperter er klar til at sørge for alle dine behov. Velbevandret i engelsk og lokale sprog, vores Dominikanske Limousine chauffører kan give anvisninger, navigere i de travle veje og ændre kurs, hvis det er nødvendigt, uden en masse ekstra besvær. Dit job er at slappe af og give uddannede fagfolk tage sig af alt.\nPrivate og rene køretøjer holdes på det højeste niveau af branchestandarder for at sikre, at du modtager den højeste kvalitet, der er tilgængelig for din overførselstjeneste. Chauffører screenes grundigt og uddannes til at give den mest konsekvente og behagelige oplevelse i regionen. En flåde af fuldt forsikrede køretøjer garanterer ensartet og ekstraordinær service til alle passagerer.\nRejser med handicappede passagerer? Overnatningssteder til særlige behov kan rekvireres. At være fysisk handicappet betyder ikke, at du skal opgive nogen af de bekvemmeligheder, der leveres ved ankomsten til din drømmedestination. Ny teknologi gør det mere muligt end nogensinde at levere det samme service- og professionalismeniveau.\nStore grupper, der rejser sammen, kan tage de samme pendulkørsler for at sikre, at alle kommer derhen, hvor de skal hen uden overraskelser. Ingen behøver at dele op for Santo Domingo lufthavnstransport, når en flåde af busser står klar til at bære selv de største grupper i komfort til deres destination. Hvis du leder efter noget bare lidt mere spændende, en limousine fest bus er den perfekte måde at få spændingen startede lige fra flagermus med en præmie åben bar, professionelt lydsystem og tonede vinduer for at give en unik, sjov atmosfære for grupper på op til 34 Passagerer.\nReservationsprocessen er hurtig og enkel. Med en bekvem online formular kan du udfylde din reservation og modtage din transport ved ankomsten til din lufthavnsport. Enkelhed og brugervenlighed er navnet på spillet. Overførsler bør ikke være vanskelige. Din tur venter, og din rejse vil være så glat som muligt, hvis det er det, du leder efter. Vil du have noget lidt mere spændende? Det er også muligt, det hele er i dine hænder.


Filsø bliver sø igen i efteråret | ugeavisen.dk\nSådan er udsigten i dag fra nord. Snart er der vand overalt.\n25/05/2012 Af Vesterhavsposten Filsø bliver sø igen i efteråret Fra august begynder vandet at strømme ind over tørlagte marker ved Henne, og til november vil søen være genskabt\nNår efteråret sætter ind, vil den nu tørlagte Filsø igen være en af landets største søer.\nEjeren, Aage V. Jensen Naturfond, gendanner 900 hektar sø, og har netop valgt entreprenørfirmaerne Otto Chrestensen, Gram, og K.L. Kristensen, Varde, som hovedansvarlige for opgaven.\nGamle landbrugsbygninger og siloer er allerede revet ned, og i næste fase vil dæmningsvejen blive forhøjet, så man kan krydse søen. Der bliver også anlagt 10 øer til den rige fuglebestand, inden vandet begynder at strømme ind i den sydlige del af området fra Søvig Sund:\n- Det sker først i august, når diget bliver skubbet ud i en otte kilometer lang afvandingskanal. Hvor hurtigt det kommer til at gå afhænger af, hvor meget nedbør vi får, men vi forventer, at der til november vil der være en sø med en gennemsnitsdybde på 1,60 meter i hele området, siger skovrider Lars Møller Nielsen fra Aage V. Jensen Naturfond.\nSøen kommer til at ligge omgivet af eng, skov, mose og marker, og offentligheden får adgang til det naturskønne område. Der bliver satset på adgangsforhold og formidling – og det sker med bidrag fra Realdania, der har valgt Filsø som et af 10 særlige steder i landskabet.\nFilsø var engang Danmarks næststørste sø, men blev fra 1852 i flere omgange afvandet for at skabe mere landbrugsjord. Aage V. Jensen Naturfond købte i 2011 Filsø Gods med over 2300 hektar jord for at gendanne en del af den oprindelige sø. Med projektet bliver der godt 900 hektar ny sø. Dermed bliver Filsø landets sjette største sø.\nAndre nyheder i kategorien Naturbeskyttelse\nNaturbeskyttelse19/06/2013RØMØ: Fokus på hvidbrystet præstekrave16/06/2013Borgermøde i Tønder om det nye biogasanlæg ved Solvig13/06/2013- De tabte i første instans - Tønder Kommune fortsætter dog kampen 10/06/2013Rotaryaften i naturen04/06/2013Rømø Havn: TV-duel mellem Tønders borgmester og DN i aften • Tilbage til avisens forside


Forside > Solbriller > Ralph > RA5270 (5890E3)\nRammefarve Shiny Spotted Blue Havana\nGlasfarve Light Blue Flash Mirror Green\nDisse solbriller er det perfekte tilbehør på stranden, på vej til kontoret eller i byen. Der er kun én ulempe: Du tiltrækker helt sikkert et par misundelige blikke. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af RA5270 i vores sortiment fra 2019, og 2020 fra Ralph.\nMed dette stel taler designerne særligt til kvinder som føler sig hjemme i verdens storbyer. Mr. Right eller ej - her handler det i første omgang om det rigtige look for 2020. Briller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. Looket egner sig specielt godt til folk med en kort ansigtsform, fordi den særlige sommerfugle form får ansigtet til at se smallere ud. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. RA5270 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne. Den modige farve blå, er for selvbevidste personligheder præcis det rigtige valg. Med den blå farve kommer du hurtigt i fokus. Blå glas ser meget moderne ud, men er også med til at forvrænge farveindtryk ogpåvirke synsfeltet. Derfor er blå glas velegnede som cool festtilbehør men ikke særligt velegnede som reel beskyttelse for solen når du kører bil. Som med alle solbriller i vores butik, kan du stole på den garanteredeUV400 beskyttelse.4.2.2 Hvis den Digitale Optiker er tilgængelig


MESSER SPIL - Afspil. spil online\nSkyde ænder messer\nMario på reb\nandre Messer Spil\nSimpson mod Mr. Mole\nOpret Luna Park\nTransport af terror\nOprette brugerdefinerede rutschebane\nRunaway Cart, Kejserens nye Groove\nSkydefærdigheder i vest\nDora Explorer på messen\nRutschebane i forfald\nRollercoaster revet ned\nOpret Amusement Park Tycoon\nSkabe forlystelsespark i byen\nLadybug Party og Disney prinsesser\nTilbring en dag på messen er stærkt anbefales til alle, der ønsker at have det sjovt og forsøge at vinde fantastiske præmier. Men ja, du har brug for nogle penge til at deltage i kabiner eller uploade til de forskellige attraktioner, at denne bygning huse.\nDu kan prøve lykken skyde med en riffel på forskellige mål, der skal vælte, hvis du kan dokumentere din evne rammer alle har forsikring award. Hvis din ikke er at skyde, men har gode mål spilleegenskaber data kan forsøge at udnytte alle de balloner uden at gå glip. Du kan lide bedre få din egen udstoppet legetøj krog på maskinen, det vil finde forskellige udstoppede dyr eller stablet præmier og skal starte i det nøjagtige sted for at få fiskekrog en af dem.\nHvis du er på udkig swing fra side til side, kan du klatre piratskib, der vil sætte dig i et bur og vil give dig rundt som en sindssyg. Men hvis din drøm er at være pitchman og gå fra by til by, også kan gøre dette ved at oprette din egen stand for folk at spille i det. Der er mange attraktioner for både børn og voksne, med hvem du kan tilbringe en fantastisk dag med familien.\nPå vores hjemmeside, kan du gå øve skud for når du får dine medarbejdere retfærdige kan du få mange præmier i lodtrækninger sigte. Alle af messen vil tilbyde det online, så helt gratis og uden at forlade hjemmet. Må ikke vente og gå videre messer her på Fandejuegos.


hvordan man kan være vært for en videokonference\nhvordan man kan identificere din trådløse USB-modem id\nhvordan man kan ændre native opløsning på en LCD- skærm på en bærbar\nhvordan man bruger DSL med magicjack\nhvordan du bygger din egen vista pc\nhvordan man kan være vært for en videokonference\nWebkonferencer giver dig mulighed for at holde møder med kolleger , der arbejder på afstand . I modsætning til konference opkald, kun lader dig høre stemmen på den person, på den anden linje , webkonferencer kan du se din kollega bor på computerskærmen , så du kan få en mere interaktiv møde . Webkonferencer kan også bruges til undervisning, online- events og kundesupport . Det er også en alsidig måde at holde et møde , siden du opfylde stort set , hvilket betyder, at ingen installation af programmet er påkrævet.\nComputer med tastatur\nWeb konference møde konto .\nOrganisere webkonference mødet . For dig at have en vellykket webkonference , skal deltagerne have et sæt tidsplan for, hvornår til at tilslutte sig internettet opkaldet . Indstilling af tidsplanen først vil give dig mulighed for at få en optælling og give dig tid til at få deltageren svar .\nFind webkonference virksomhed, der passer til dine behov . Der er en masse webkonferencer tjenester derude fra virksomheder som Webex , Wengo Møde og Mega møde . Hver af disse tjenester er forskellige , så det er bedst, at du ved, hvor mange deltagere kommer til at være i mødet . For eksempel , mens Mega Møde tilbyder 16 live video -skærme , Webex tilbyder 25 .\nTilmeld dig en konto med en webkonference vært . Den store ting om web konferencer er softwaren på nettet , så der er ingen grund til at installere et program på din computer . Dette gør det også lettere for dine deltagere til at deltage , da de ikke behøver at installere programmer og tage sig af tekniske problemer med kompatibilitet .\nTjek om alle dine deltagere har det rette udstyr . Selv om mødet er web-baseret , er de stadig nødt til at have en computer og et webcam til at deltage fuldt ud i webkonference .\nUdnyt alle funktionerne i webkonference ansøgningen . Da du er vært for dette møde , så sørg for , at du bruger de ressourcer til rådighed for dig til at sende din besked eller agenda igennem. I en web konference møde , kan du chatte , nuværende filer med Office-programmer og endda sende filer til dine mødedeltagere .\nPrevious：hvordan man kan defragmentere en iMac Next：hvordan du fjerner en AMD CPU heatsink


Casa das Almas i Espirito Santo til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nAlmas, Santo Espírito,0 Santa Maria,, Espirito Santo, Espirito Santo, Portugal, 9580-204 - Se på kort\nMere om Casa das Almas\nNår du besøger Espirito Santo, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Casa das Almas, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Espirito Santo. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af parkeringsservice, parkering, grillfaciliteter, biludlejning.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, tekøkken, køleskab, mikroovn, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet dykning, fiskeri, have. Casa das Almas er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Espirito Santo.\nLokalt skatte-ID: 879/RRAL\nAlle slags rejsende (14)Par (3)Rejsende alene (2)Familie med små børn (6)Familie med store børn (2)Gruppe (1)


Du må sælge dine slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs og kalkuner direkte til forbrugere samt til lokale butikker og lokale restauranter på en række betingelser. Det skal sikre, at forbrugere ikke bliver syge af at spise de slagtede dyr, og at dine dyr trives.\nHvis du vil sælge æg fra gæs, ænder eller vagtler:\nLæs mere her om "Primærprodukter, der må sælges ved stalddør og til lokale butikker og restauranter".\nHvis du har hobbyhøns, bør du læse denne guide om: "Hold af hobbyhøns".\nHvem må du sælge til?\nDu må sælge dine egne slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs og kalkuner:\nDirekte til forbrugere fra et lokale på gården eller fra en bod ved vejen (såkaldt stalddørssalg).\nDirekte til lokale butikker og lokale restauranter. Butikkerne og restauranterne må højst ligge 50 km væk fra gården.\nDu må tage organerne ud af dyrene før salg af det ferske kød til forbrugere eller lokale butikker og restauranter. Du skal sørge for, at udtagningen foregår hygiejnisk forsvarligt. Du må plukke dyrene.\nI guiden nedenfor kan du klikke dig frem til reglerne ved at vælge efter, hvor mange slagtede fjerkræ du vil sælge, og hvem du ønsker at sælge til.\nSe denne interaktive guide: "Sådan sælger du dine slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs eller kalkuner"\nStalddørssalg: Salg direkte fra primærproducent/landmand til den endelige forbruger, fx salg af slagtet fjerkræ.\nLokalt: Levering af fødevarer inden for en radius af 50 km - målt i luftlinje.\nPrimærproducent: En primærproducent producerer, opdrætter eller dyrker primærprodukter. Fx en landmand der opdrætter slagtefjerkræ eller producerer æg.\nHobbyhøns: Flokke af højst 30 høns, hvorfra der ikke bliver omsat æg eller kød.\nELLER: Flokke af højst 30 høns, hvorfra der bliver omsat æg til en kendt kundekreds, uden dyrene er undersøgt for salmonella. Du må ikke reklamere for eller skilte med salget, og du skal oplyse kunden om, at æggene ikke er undersøgt for salmonella.\nHvor mange slagtede dyr må du sælge?\nDu må sælge op til i alt 2.000 slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs, kalkuner og duer om året:\nDirekte til forbrugere ved stalddørssalg.\nTil lokale butikker og lokale restauranter – højst 50 km fra gården. Det kan også være din egen gårdbutik eller din egen restaurant på gården.\nDu skal kunne dokumentere, at du højst sælger 2.000 stykker af disse slagtede fjerkræ hvert regnskabsår.\nSkal du være registeret?\nFjerkræflokken skal være registreret i CHR (det Centrale Husdyrbrugs Register) og hos Landbrug & Fødevarer, samt hos Landbrugsstyrelsen, hvis det er økologiske dyr.\nSom primærproducent skal du også være registreret på landbrugsindberetning.dk, dels til at fodre dine dyr, og dels til at producere fødevarer. Vælg "Foder og fødevarer" og udfyld med dine oplysninger.\nPrimærproducenten og salget af slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs og kalkuner ved stalddør skal være registeret til stalddørssalg i Fødevarestyrelsen.\nSalg af slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs og kalkuner til lokale butikker og lokale restauranter skal være registreret i Fødevarestyrelsen.\nBrug denne blanket til at blive registreret i Fødevarestyrelsen\nLæs mere her om registrering og autorisation af fødevarevirksomheder, herunder primærproducenter i autorisationsvejledningen\nMå du fodre med madrester?\nNej. Fjerkræ må ikke få madrester fra hverken din egen eller andres husholdninger, restauranter m.v.\nDer kan nemlig være risiko for at overføre smitte fra dyr samt salmonella og campylobacter fra madrester til dine dyr.\nDu må gerne fodre med frugt og grøntsager fra egen avl og andre vegetabilske rester fra haven, fx græsafklip og smågrene. Det betragtes ikke som madrester.\nLæs mere her om fodring af dyr med rester fra fødevareproduktion.\nMadrester er rester af fødevarer, der har været håndteret i et køkken. Det kan være både vegetabilske og animalske fødevarer.\nPrøver for salmonella i høns, kyllinger og kalkuner\nAlle flokke af høns, kyllinger og kalkuner skal undersøges for salmonella inden slagtning. Det gælder ikke for ænder og for gæs.\nSom opdrætter af høns, kyllinger og kalkuner skal du derfor kontrollere dyrene for salmonella før slagtning. Du må kun sælge de slagtede dyr eller det ferske kød, hvis dyrene er kontrolleret for salmonella inden slagtning.\nDu skal derfor være tilmeldt salmonellakontrollen hos Landbrug & Fødevarer.\nSom hovedregel skal der undersøges for salmonella op til tre uger inden slagtning.\nHvis det er en økologisk besætning eller en besætning med kyllinger, der er ældre end 81 dage, eller kalkuner ældre end 100 dage ved slagtning, må prøverne tages op til seks uger før slagtning.\nResultatet skal ligge klar, inden dyrene bliver slagtet.\nHvis der er salmonella i prøver fra dine slagtekyllinger, kommer flokken under offentligt tilsyn. Du får et brev fra Fødevarestyrelsen, der beskriver, hvad du skal gøre. Fx må kyllingerne kun slagtes, hvis det sker på et slagteri, og efterfølgende skal kødet varmebehandles på en virksomhed, der er autoriseret til dette.\nHvis der er salmonella i prøver fra dine slagtekalkuner, må du gerne slagte dem. Men du skal være omhyggelig med hygiejnen. Du skal være særlig omhyggelig med at undgå forurening af kødet med afføring fra dyrene, hvis du tager indvoldene ud af dyrene i forbindelse med slagtningen.\nHvis du har egen detailvirksomhed, hvor du opskærer dyrene, er det dit ansvar, at kødet ikke bliver forurenet med salmonella fra kalkunernes afføring. Der må ikke være Salmonella Typhimurium eller Salmonella Enteritidis i kødet efter opskæring. Hvis det er én af de salmonellatyper, der er påvist i dine prøver fra flokken, kan du få undersøgt, om der er smitte i kødet. Hvis der bliver påvist Salmonella Typhimurium eller Salmonella Enteritidis i prøverne, må kødet ikke markedsføres.\nGod hygiejne ved slagtning og salg af fjerkræ\nDu skal skaffe det animalske affald bort efter reglerne i biproduktforordningen.\nBåde stalddørssalg og salg direkte til lokale butikker og restauranter skal foregå under god hygiejne. Fjerkrækødet må ikke blive forurenet eller skadet på nogen måde.\nOpbevaring og evt. transport til detailbutikker skal foregå hygiejnisk forsvarlig, så fødevaren ikke bliver farlig.\nLæs mere i næste afsnit.\nSe hygiejnekravene her i Hygiejnevejledningen\nHvis du sælger økologiske høns, kyllinger, ænder, gæs og kalkuner\nDu må reklamere med, at dine dyr er økologiske, hvis de er produceret efter økologireglerne, og du er økologiautoriseret af Landbrugsstyrelsen.\nLæs mere her om økologikontrollen af stalddørssalg, som bliver udført af Landbrugsstyrelsen\nUndgå sygdomme som Newcastle Disease og fugleinfluenza\nDu skal få dine høns og slagtekyllinger vaccineret mod Newcastle Disease, hvis:\nDu har mere end 100 fjerkræ,\ndu deltager i udstillinger med dit fjerkræ, eller\nomsætter høns via markeder.\nHvis du køber udsætterhøns.\nLæs mere her om vaccination mod Newcastle Disease\nDu skal tage prøver af dyrene og indsende prøverne til overvågning for fugleinfluenza, hvis du har mere end 100 fjerkræ.\nVær opmærksom på de særlige regler for at beskytte mod fugleinfluenza. F.eks. må du ikke holde svømmefugle (ænder og gæs) sammen med hønsefugle, og du skal fodre og vande fjerkræet under overdækning eller tag, hvor vilde fugle ikke kan få adgang til foderet.\nLæs mere her om overvågningen for fugleinfluenza\nLæs her om forebyggende foranstaltninger mod fugleinfluenza her.\nHøns, kyllinger, gæs, ænder og kalkuner skal have det godt, uanset om du holder hobbydyr, eller har et landbrugsmæssigt opdræt.\nDu skal derfor behandle dine dyr omsorgsfuldt, så de ikke bliver udsat for smerte, lidelse og angst.\nDu skal sørge for foder, vand, pasning og et hus til dyrene.\nDe rum eller arealer, hvor du holder dyr, skal indrettes, så det tilgodeser dyrenes behov.\nDyrene skal have den fornødne bevægelsesfrihed – også når de æder, drikker eller hviler sig. Vurderingen af den "fornødne bevægelsesfrihed", herunder at dyrene kan æde, drikke og hvile uhindret, beror på en konkret vurdering. Se også Dyrevelfærdslovens § 18, stk. 1.\nDine dyr skal også være sikret mod vejr og vind med adgang til et rum i læ og fast tag eller overdækning.\nDu skal overholde reglerne for at aflive og slagte dyr.\nSe en oversigt over metoder, man kan bruge til at aflive fjerkræ her.\nAflivningen skal ske så hurtigt og smertefrit som muligt, og man må ikke drukne dyrene. Se også Dyrevelfærdslovens § 25, stk. 1.\nDu skal overholde reglerne om:\nDyrevelfærd i Dyrevelfærdsloven\nSe Mindstekrav til beskyttelse af landbrugsdyr her\nHvis du har mere end 350 høner, skal du følge de særlige regler for hensyn til dyrenes velfærd (indretning af produktionssystemet, rengøring, belægningsgrad m.m.).\nLæs mere her om reglerne om beskyttelse af æglæggende høner\nErhvervsmæssigt opdræt af slagtekyllinger:\nSe lov om hold af slagtekyllinger her og bekendtgørelse om hold af slagtekyllinger og rugeægsproduktion til produktion af slagtekyllinger.\nFind reglerne på denne side om "Dyrevelfærd – lovstof"\nRegler for hold af kalkuner.\nMærkning og handelsnormer for fjerkræ\nLæs her om handelsnormer for fjerkrækød\nLæs her om handelsnormer og varestandarder\nDu skal have egenkontrol, som passer til aktiviteterne i og størrelsen af din virksomhed. Det betyder fx gode arbejdsgange og/eller et skriftligt egenkontrolprogram. Der er fx ikke de samme krav til egenkontrol i primærproduktion og ved stalddørssalg, som f.eks. en gårdbutik eller en café.\nI din primærproduktion skal du identificere de risici, der kan være i din produktion, og kontrollere dem. På den måde skal du sørge for, at dine produkter ikke kan gøre folk syge eller på anden måde er uegnede til at blive spist. Der er ikke krav om skriftlig egenkontrol.\nDu kan have stalddørssalg af slagtet fjerkræ direkte til forbrugere eller til lokale detailvirksomheder, fx butikker og restauranter. Du kan også levere til din egen gårdbutik – det er også en lokal detailvirksomhed. For disse aktiviteter skal du sørge for, at kødet fra de slagtede dyr ikke kan gøre folk syge eller på anden måde er uegnede til at blive spist. Der er ikke krav om skriftlig egenkontrol. Der er også krav om, at du fører regnskab over, hvor mange slagtede dyr du leverer henholdsvis ved stalddørssalg og til lokale detailvirksomheder, inkl. din egen gårdbutik. Antallet af slagtede fjerkræ må ikke overstige 2.000 om året tilsammen.\nDu kan også have andre virksomheder, fx detailvirksomhed på bedriften, en gårdbutik eller en café. For denne type virksomhed skal du gennemgå alle aktiviteter i virksomheden. For hver aktivitet skal du vurdere, om aktiviteten kan udgøre en fare for fødevaresikkerheden. Start med at lave en skriftlig risikoanalyse, hvor du identificerer og vurderer de farer, der kan være på din virksomhed. Omfanget af risikoanalysen afhænger af de aktiviteter, du har i virksomheden. Hvis der er en fare for fødevaresikkerheden, skal du beslutte, hvad du vil gøre for at styre den.\nPå baggrund af din risikoanalyse vurderer du, om du har behov for at udarbejde skriftlige procedurer for, hvordan du udfører egenkontrol (et skriftligt egenkontrolprogram), og for at registrere resultater af egenkontrollen.\nHvis du kan styre dine aktiviteter med gode arbejdsgange, behøver de ikke være skrevet ned. Men du og dine medarbejdere skal kunne redegøre for arbejdsgangene mundtligt. Gode arbejdsgange kaldes også for god fremstillings praksis/god produktions praksis. De gode arbejdsgange skal sikre, at du overholder fødevarelovgivningen. Du må selv bestemme, hvordan du fastlægger gode arbejdsgange. Det er retningslinjer for, hvordan du kan tilrettelægge produktionen på en måde, så produkterne bliver sikre for forbrugerne.\nDu skal kunne dokumentere over for Fødevarestyrelsen, at du har lavet en risikoanalyse, som er dækkende for virksomhedens aktiviteter. Ved nye aktiviteter skal du revidere risikoanalysen og eventuelt egenkontrolprogrammet, hvis det er nødvendigt.\nLæs mere i denne guide om egenkontrol\nSe reglerne om egenkontrol her\nSporbarhed – hvem har du leveret til og hvor meget?\nNår du sælger fjerkræ direkte til den endelige forbruger, er der ikke krav om dokumentation af sporbarhed. Du skal dog stadig kunne dokumentere den mængde fjerkræ, du har solgt/leveret.\nNår du leverer fjerkræ til lokale fødevarevirksomheder, skal du kunne dokumentere sporbarhed af produkterne. De fødevarevirksomheder, som du leverer til, skal også kunne dokumentere sporbarhed.\nSkriv derfor på din faktura:\nDen mængde fjerkræ du har leveret.\nHvilken slags, du har leveret.\nHvem du har leveret til.\nDato for, hvornår varen er afsendt.\nDin adresse og navn på virksomhed.\nDu skal også kunne dokumentere, hvor du har købt dit foder fra. Gem derfor fakturaen fra din foderleverandør. – Også hvis du køber foder fra andre landmænd.\nLæs mere her om dokumentationafsnit 5 i Vejledning om sporbarhed.\nSe også denne forordning om sporbarhed af animalske fødevarer.\nSe også denne interaktive guide "Sådan sælger du dine slagtede høns, kyllinger, ænder, gæs eller kalkuner"\nHer kan du klikke dig frem til reglerne ved at vælge efter, hvor mange slagtede fjerkræ du vil sælge, og hvem du ønsker at sælge til.\nÆndret 3. februar 2022


Cookiepolitik - SpeedEx ApS\nEn cookie er en betegnelse for det forhold, at en brugers adfærd på et netværk registreres hos brugeren selv (på brugerens harddisk). På den måde ved serveren (for eksempel et websted) ved brugerens næste besøg, hvem brugeren er. Der lagres ikke personhenførbare oplysninger i en cookie, men snarere oplysninger om brugerens adfærd på et website, for eksempel et indtastet brugernavn i forbindelse med login til en særlig sektion på webstedet. En cookie lagres på brugens harddisk sammen med cachede filer. En cookie er således en tekstfil, der sendes til din browser fra en web-server og lagres på din computers harddisk. Du kan sætte din browser til at informere dig, når du modtager en cookie, eller du kan vælge at slå cookies helt fra.\nØnsker du ikke at modtage cookies fra kurer.eu, kan du i de fleste nyere browsere, vælge avancerede cookieindstillinger under internetindstillinger og tilføje dette domæne til listen over websites, du vil blokere cookies fra.\nI Internet Explorer slettes cookies under menuen ”Funktioner” -> ”Internetindstillinger” -> ”Slet cookies”. På kurer.eu anvendes cookies med det formål at optimere websitet og dets funktionaliteter for dermed at skabe øget brugervenlighed.


Frendrup om første Fenerbahce: Det var sygt fedt - 3point.dk3point.dk\nFrendrup om første Fenerbahce: Det var sygt fedt\nAf 3point.dk @3pointdk · På 6th december 2018\nMorten Frendrup har haft et begivenhedsrigt 2018, som han kigger tilbage på i 3point.dk’s julekalender.\nFørste Fenerbahce, debut, første startplads og første mål. 2018 har været vildt for Morten Frendrup og det kigger han tilbage på i 3point.dk’s julekalender. Hver dag bliver der uploadet nye afsnit, og du kan se dem ved at subscribe til vores YouTube-kalender her.\nFind afsnittet fra 5. december herunder:\nSe også video fra Frendrups debut her.


Emilie Sarah: Pakkerne fra Juleaften's indhold.\nSimone Marstrand-Jørgensen 20. januar 2015 kl. 18.28\nLyder som nogle rigtig dejlige gaver! :)\nGlæder mig til at se dig i den gallakjole du har fået, er sikker på du kommer til at ligne en million! :)\nEmilie Sarah 21. januar 2015 kl. 11.26\nGlæder mig også selv til at se hvordan jeg kommer til at se ud :P


Løsninger mod rotter fra ECOstyle\nHjem > Produkter > Rotter\nBliv fri for rotter i hjemmet\nHører du lyde i væggen? Så har du måske fået besøg af rotter.\nFinder du brune ekskrementer, som er ca. 6 mm tykke og 17 mm lange, så er det rotteafføring og du bør tage kampen op mod dem med det samme, inden de har ødelagt dit hjem og formerer sig. Se her, hvad du kan gøre mod rotter.\nMus og RotteFri Stop Kit\nMus og RotteFri Stålnet\nMus og RotteFri Ståluld\nMus og RotteFri Hulrumsgitre\nRotteFri Rottefælder 2-pak\nRotteFri Rottefælder i træ 2-pak\nRotteFri Fældeboks inkl. rottefælde\nLokkemad til mus og rotter\nSkræm rotter væk\nLyde i væggen kan være tegn på rotter\nRotter er ikke særligt diskrete roommates at have boende og du er derfor ofte ikke i tvivl, hvis du har fået rotter.\nDe larmer nemlig både nat og dag med deres lyde i væggen og skrig på loftet. De holder heller ikke igen, når de skal besørge sig og du vil derfor ret hurtigt finde rotte afføring alle vegne. Ligesom mange andre gnavere besørger rotterne nemlig på deres færd. Det vil sige, at hvis rotterne fx holder til på dit loft, vil der være rotte afføring spredt udover hele loftet. Alle vegne hvor rotterne har gået, vil du derfor kunne finde rotte afføring.\nSå hurtigt vokser en rotterede\nHvis der er noget, rotter er kendt for, udover at lave lyde i væggen og efterlade rotte afføring alle vegne, så er det, at de formerer sig med lynets hast.\nOg det går rigtig stærkt, når en rotterede først er etableret. Rotte unger bliver nemlig kønsmodne efter bare 3 måneder og kan nå at formere sig op til flere gange, inden de bliver ét år gammel. I løbet af ét år får en hunrotte ca. 7 kuld med 8 rotte unger i hver. Så som du kan forestille dig, så bliver et par rotter unger hurtigt til mange og en rotterede vokser derfor meget hurtig.\nVil du lære rotten bedre at kende, kan du læse vores guide, hvor du fx kan finde ud af, hvor lang en rottehale er, hvad spiser rotter og hvordan man forebygger rotter.


Hvad er MSM og hvorfor er det så vigtigt i hudplejen? -\nHvad er MSM og hvorfor er det så vigtigt i hudplejen?\nUdgivet af linda-doris på 26. september 2018\nMSM er en forkortelse af Metylsulfunylmet. MSM er et organisk stof som er sammensat af svovl, ilt og methyl. MSM stammer fra et plankton der findes i havene. Når organiske svovlstoffer fordamper omdannes det til dimethylsufid og MSM. Dette kommer retur til jordens overflade via regnvandet og optages her i planet og træer. På denne måde finder det vej ind i vores mange forskellige fødevarer og findes derfor naturligt i alle mennesker og pattedyr.\nMSM har også kælenavnet ”naturens skønhedsprodukt” og det er ikke helt misvisende – og dog!\nMSM er nemlig mere en booster af andre næringsstoffer end en mirakelmager i sig selv. MSM hjælper kroppen med at transportere svovl til cellerne hurtigere og mere effektivt. På arbejdsmarkedet havde MSM uden tvivl være udnævnt til året teamplayer …! Svovl findes i alle vores celler og er et livsvigtigt mineral der har enorm betydning for kroppens funktioner og væv. Svovl sikre afgiftning og regulerer inflammatoriske reaktioner, herunder acne og betændelsestilstande i huden.\nMSM hjælper med at gøre cellerne mere gennemtrængelige og fjerne skadelige stoffer fra fx calcium, affaldsstoffer og toksiner. Når MSM fjerne giftstoffer bringer det samtidig næringsstoffer og vand til vores system, hvilket er med til at holde huden hydreret og fri for urenheder.\nVores indhold af svovl i kroppen falder med alderen, samt når vi fx er stressede over en længere periode. Vores kost spiller også en roller og hvis vi indtager næringsfattig kost, ses det ligeledes på kroppen svovlindhold.\nI hudpleje har MSM vist sig at være særlig effektiv overfor acne, skadet og hud i ubalance MSM forhindre ligeledes rynker, ardannelse, mørke pletter og solskader\nMSM er nødvendig for at vores kollagenproduktion. Kollagen er det stof, som holder vores hud spændstig og glat. Hvis man virkelig vil booste sin daglige hudpleje rutine kan man kombinere MSM produkter med andre antioxidanter som fx C-E eller A-vitamin, som alle vil få ekstra krafter til at opbygge nye, sunde hudceller. MSM hjælper ligeledes med at danne bindevæv i huden og nedsætter derfor antallet af rynker.\nHos Ansigtshoppen fører vi acneserien ”Argentum” som er udviklet i England. Serien er 100% naturlig og indeholder store mængder MSM, som helt naturlig hjælper huden med at finde en sund balance og holde sig fri af inflammationer. Serien er tilsat en række andre virkningsfulde naturlige ingredienser, som MSM på fineste vis understøtter og booster for ekstra effekt.\nTags:hvad er MSMMSM


Så er foråret kommet med solskinsdage og smukke forårsbebudere i haver og parker.\nI Forældre og Fødsel har vi en anden forårsbebuder, nemlig vores landsmøde med generalforsamling, der bliver afholdt den 18. april. I år skal vi være på Ledernes Konferencecenter, Rugårdsvej 590, 5210 Odense. Du kan stadig nå at melde dig til på: http://fogf.dk/landsmode/, hvor du også kan læse mere om dagens program.\nPå landsmødet bliver der blandt andet afholdt et foredrag af Lisbeth Bang om kommunikation med personer, der er i en sårbar situation. Foredraget retter sig særligt mod foreningens nuværende og eventuelle kommende emnerådgivere.\n10 års blade er nu online\nVores webmaster har sørget for, at de sidste godt 10 års medlemsblade og temanumre nu er online for alle medlemmer. Vi er glade for, at nye som gamle medlemmer nu har adgang til denne store videnssamling. Du finder bladene på hjemmesiden under ”Shop > Online blade”, eller via dette link: http://www.fogf.dk/Blade/ .\nNy dato for konkurrencen i Koliknummeret\nAf tekniske årsager har vi flyttet datoen for konkurrencen om Helens bog om gråd og trøst til den 20. april 2015.


Nyåbnet restaurant på Fyn hitter hos gæsterne: 'Bedste restaurantoplevelse i Odense' - DinnerBooking Blog\nNyåbnet restaurant på Fyn hitter hos gæsterne: ‘Bedste restaurantoplevelse i Odense’\nby Julie Nebel Højberg · 8. februar 2018\nI løbet af januar har knap 18.000 gæster vurderet deres restaurantbesøg gennem DinnerBooking. Her får du listen over de fynske restauranter, der har startet året med de gladeste gæster.\nDen populære restaurant Lieffroy har længe været at finde i toppen af listen, og januar er ingen undtagelse. Restauranten i Nyborg løber endnu engang med førstepladsen.\nOm Lieffroy skriver gæsterne blandt andet:\n“Det var en fantastisk oplevelse – mad og vin passede perfekt sammen – der var mange tanker og intelligens i retterne og lidenskab og perfektion i selve udførslen. Personalet var top professionelle og fik alle til at føle sig godt tilpas og forkælede på trods af, at restauranten var fuld. Den kan varmt anbefales – og vi kommer helt sikkert snart igen.” – Anja\n“Igen-igen var det en dejlig oplevelse at besøge restauranten, som vi snart har gjort mange gange. Fantastisk og spændende mad og en fantastisk professionel betjening og i flotte omgivelser. Kan godt forstå, at det tit er svært at få bord, hvis man ikke er tidligt ude.” – Preben\nSom noget nyt denne måned er Lieffroy dog stærkt efterfulgt af en ny spiller på banen: den nyåbnede restaurant ARO i Odense.\nNyåbnet restaurant imponerer gæsterne\nRestaurant ARO slog dørene op d. 11. november sidste år, og den er allerede nu en af fynboernes favorit-restauranter.\nDet er de erfarne kokke Bjørn Jacobsen og Christoffer Schärfe, der står bag den nye Odense-restaurant. De to herrer er bestemt ikke ukendte med restaurantbranchen, og de henter tilsammen erfaring fra bl.a. københavnske toprestauranter som D’angleterre, Geranium og Pluto, Gorilla og Le Sommelier. Herudover er Christoffer Schärfe desuden medejer af Odense-kendingen Kok & Vin.\nOm ARO skriver gæsterne blandt andet:\n“Simpelthen den bedste restaurantoplevelse i Odense i mange år. Flot….” – Ole\n“Autentisk og visuel velsmag, pakket ind i en intim og hyggelig stemning, kombineret med kompetent betjening” – Sanne\n“Stor madoplevelse med venlig og opmærksom betjening. Absolut anbefalelsesværdig” – Kirsten\n“Mega lækker mad, god afslappet stemning og super service :)” – Søren\nSe flere anmeldelser på DinnerBooking.com\nTop 5 Fyn januar 2018\nRestaurant ARO, Odense C\nMASH Odense, Odense C\nRestaurant Cro’n, Odense C\nHver gang en gæst booker bord via DinnerBooking.com, får bookeren tilsendt et spørgeskema, hvor han/hun kan vurdere restauranten ud fra mad, betjening, stemning, samlet vurdering samt værdi for pengene. Det betyder, at en gæst kun kan bedømme en restaurant, hvis vedkommende rent faktisk har besøgt den. Opgørelsen for januar 2018 er baseret på 17.711 danske gæsteanmeldelser.\nNæste indlæg Disse nordjyske restauranter får topkarakter af gæsterne\nForrige indlæg Nu åbner Glashuset i Lønstrup\nHer er Østjyllands bedste restauranter i maj\nTop 10: Her er sommerens mest populære restauranter på Sjælland\nNordatlanten er populær: ‘Fantastisk mad og udsøgte vine’\nLilian Lund siger:\n10. februar 2018 kl. 22:13\nJeg bliver nød til at fremhæve Restaurant Næsbyhovedskov som mit favorit sted. Maden er simpelthen noget af det bedste der bydes på . Det er så dejligt at blive overrasket med dagen 3 retters menu og tilhørende vinmenu . Det er en stor nydelse hver gang. Dejlig atmosfære, professionel betjening og rolige omgivelser. Jeg er aldrig blevet skuffet på dette dejlige sted.\nUgens craving: Paneret fisk! Rødspætte- eller fiskefilet?\nHer er de: 6 af Danmarks bedste restauranter finder du i Aalborg\nUgens craving: Må jeg be´om bøf bearnaise, tak!\nEndelig! Ny latinamerikaner med åben ild og hvedetortillaer åbner i København\nMakkerpar bag kendte restauranter åbner nyt fransk i København\nBliv klogere på naturvin: Her er 6 vinbarer, hvor du kan drikke vilde, naturlige dråber i København


Danmarks største egnsteater kan blive en realitet i Slagelse og Holbæk | TV2 ØST\n22. jun 2020, kl. 19:56\nEfter sommerferien afgør Statens Kunstfond, om projektet kan blive til virkelighed. I så fald vil Sjællands Teater lave seks til syv egenproduktioner om året.\nKulturelle kræfter i Slagelse og Holbæk mangler en enkelt officiel godkendelse, inden Danmarks største egnsteater kan blive en realitet.\nHolbæk Teater, Teateret Fair Play og Slagelse Teater går muligvis en samlet fremtid i møde.\nKommunalbestyrelserne i Holbæk og Slagelse har nu sagt ja til at fusionere de tre teatre i det, der vil blive Danmarks største egnsteater.\nStatens Kunstfond mangler at godkende foreningen, men glæden er allerede til at spore blandt dem, der har arbejdet på fusionen i årevis.\nquote Sjællands Teater bliver et fælles egnsteater, hvor vi med de muskler, vi har, i fællesskab kan få nogle store oplevelser op på scenen til publikum\nKristoffer Møller Hansen, teaterleder, Holbæk Teater.\n- Jeg ser meget frem til det, og jeg synes, det er en vildt spændende udvikling, siger Robert Parr, der er teaterleder på Teateret Fair Play, primært har børn og unge som publikum.\nGår det efter planen vil Holbæk Teater, Teateret Fair Play og Slagelse Teater fra årsskiftet blive slået sammen til Sjællands Teater, der skal bringe scenekunsten ud til et endnu større publikum i de to byer.\nDet bliver en stor omvæltning for alle tre teatre at blive slået sammen, men særligt i Slagelse, hvor man har et mindre setup end på de to teatre i Holbæk, vil man få stor gavn af samarbejdet.\n- For Slagelse er det en kæmpe gevinst, siger skuespiller Peter Thieme.\nSlagelse Teater har en stor teatersal med plads til 612 personer, men teateret har ikke før selv produceret forestillinger, så det bliver en omvæltning ikke kun at skulle byde omrejsende forestillinger indenfor, men også selv stå bag produktionerne.\nTeateret Fair Play er et af de tre teatre, der efter planen skal samles under navnet Sjællands Teater. Foto: Tina Mortensen - TV2 ØST\n- Det er jo det, som jeg har villet i rigtig mange år, og det bliver en opgave, som er lidt mere, end den almindelige, men det bliver utroligt spændende, siger Peter Thieme, der efter planen skal blive kunstnerisk leder på Slagelse Teater, når de tre egnsteatre samles.\nFår større muskler at spille med\nProcessen med sammensmeltningen startede for to år siden, og det glæder både på Slagelse Teater og Teateret Fair Play, at aftalen med de to kommuner endelig er på plads.\nquote Jeg tror også, det kommer til at betyde, at man vil lægge lidt mere mærke til teatermiljøet herude i vores region\n- Det med at have to kommuner sammen er også en mulighed for at spille her i Holbæk Kommune og så spille bagefter i Slagelse, det synes jeg er meget spændende, siger siger Robert Parr fra Teateret Fair Play.\nEn af fordelene ved at slå teatrene sammen, er at de samme forestillinger kan spilles flere steder.\n- Det giver god mening, når kostumerne er syet, og når scenografien er bygget, at vi kan komme på scenen og spille for et større publikum, siger Kristoffer Møller Hansen, der er teaterleder for Holbæk Teater og fortæller, at der er store forventninger til det store egnsteater.\n- Sjællands Teater bliver et fælles egnsteater, hvor vi med de muskler, vi har, i fællesskab kan få nogle store oplevelser op på scenen til publikum, siger han.\nEn af fordelene ved at slå teatrene sammen, er at de samme forestillinger kan spilles flere steder. Foto: Tina Mortensen - TV2 ØST\n- Og når Fair Play bliver en del af Sjællands Teater, så kan Sjællands Teater lige pludselig tilbyde noget af Danmarks bedste børne- og ungeteater, og samtidig så bliver vi Danmarks største egnsteater, siger Kristoffer Møller Hansen.\nHan håber, at det nye store teater kan få fleres øjne op for, hvad teatrene på Sjælland kan.\n- Jeg tror også, det kommer til at betyde, at man vil lægge lidt mere mærke til teatermiljøet herude i vores region, det kan jo nemt blive sådan, at når man tænker teater, så tænker man på storbyen, men herude kan vi faktisk også, siger han.\n- En egnsidentitet, den kommer ikke af sig selv, det er noget, vi skal arbejde for, og som kulturinstitution, der kan vi så være med til at skabe noget sammenhængskraft mellem to kommuner, så det er da helt sikkert, at det er en vigtig opgave, siger Kristoffer Møller Hansen.


FAPS-Nyt 77/2020 Visions- og politikpapir om speciallægesektorens rolle i det nære sundhedsvæsen | læger.dk\nFAPS-Nyt 77/2020 Visions- og politikpapir om speciallægesektorens rolle i det nære sundhedsvæsen\nFAPS’ bestyrelse har gennem længere tid arbejdet med at formulere en klar politik om speciallægesektorens rolle i det nære sundhedsvæsen.\nPå den baggrund har bestyrelsen nu udarbejdet et visions- og politikpapir, som er udtryk for den nuværende bestyrelses politik. Læs det her\nSpeciallægesektorens rolle i det nære sundhedsvæsen har været drøftet på tidligere repræsentantskabsmøder og på de regionale medlemsmøder. Der er indhentet input fra RLTN’s formand Anders Kühnau, Sundhedsstyrelsens direktør Søren Brostrøm samt fra sundhedsøkonom, professor Kjeld Møller Petersen og professor, dr. med i almen medicin Frede Olesen.\nI efteråret 2019 gennemførte bestyrelsen en interviewrunde blandt PLO’s regionale formænd, og resultatet er tidligere udsendt til jer alle. I januar 2020 gennemførte FAPS en fælles konference med PLO med fokus på det nære sundhedsvæsen. Budskabet på konferencen var, at der er behov for en større primærsektor, hvor almen praksis vil kunne løfte langt flere opgaver med tæt backup fra et landsdækkende net af praktiserende speciallæger.\nNår vi afkoder de politiske signaler omkring os og lytter til de input, vi har fået, står det bestyrelsen klart, at vi som sektor er nødt til at være forandringsparat. Samtidig er vi nødt til at være tydelige over for omverden i forhold til, hvad de kan forvente af en moderne speciallægesektor. Det vil have stor betydning i forbindelse med regeringens og regionernes arbejde med at indrette fremtidens sundhedsvæsen. Og det vil have stor betydning for at opnå en tættere alliance med almen praksis.\nVisions- og politikpapiret bliver drøftet på FAPS’ repræsentantskabsmøde d. 3. oktober 2020 med fokus på, hvordan visionerne bliver til virkelighed.


Netværkstedet - Hjælp til IT | Tårnby Kommunebiblioteker\nNetværkstedet - Hjælp til IT\nHar du brug for hjælp til IT? -så kig forbi Netværkstedet på Hovedbiblioteket\nBemærk: For at mindske risikoen for smittespredning af ny Covid-19 vil der være begrænsninger i antallet af siddepladser!\nI Netværkstedet kan du få hjælp til at bruge internettet, pc, tablet og mobil. Personalet i Netværkstedet har til dagligt internettet som arbejdsplads og er vant til at arbejde med IT. Vi kan give råd og vejledning i mange af de emner og problemstillinger, du møder som IT-borger og biblioteksbruger. Generelt kan du få hjælp til selvhjælp til "normale" dagligdags IT-spørgsmål som du kan arbejde med / løse på stedet. Vi gør vores bedste for at hjælpe dig, men kan ikke love, at vi kan løse alt. Spørg og hjælp også gerne de andre brugere, hvis du kan.\nHvis du har bærbart udstyr, så anbefaler vi, at du tager det med. Husk at medbringe din strømforsyning og evt. andre kabler, du skal bruge.\nNetværkstedet stiller pc´er, headsets og scanner til rådighed.\nDu er altid selv ansvarlig for alt vedrørende din færdsel på nettet og for eventuelle skader som måtte ske på dit medbragte udstyr. Personalet og andre brugere vil ofte gerne hjælpe, men alt du laver eller får andre til at lave i Netværkstedet er på dit eget ansvar.\nDer er ingen fælles undervisning i Netværkstedet. Vi arbejder med det, som du har brug for hjælp til.


Sommerhus - 8 personer - Don Ive Jurcevica - Trogir-Kastel Novi - 21217 - Kastel Novi - 133-CDF400 - Vacasol\nSommerhus - 8 personer - Don Ive Jurcevica - Trogir-Kastel Novi - 21217 - Kastel Novi\nEmne nr.: 133-CDF400\nDisse to dejligt indrettede ferielejligheder ligger i en villa i Kastel Novi, med CDF401 på første sal og CDF400 på anden. Ferielejlighederne er identisk opdelt og rummer hver tre soveværelser. I stueplan bor husets venlige ejer, der gerne hjælper jer hvis I har brug for det under opholdet. I Kastel Novi ligger de skønneste strande ved hele Kastelas riviera, der indbyder til lange svømmeture og afslappede solbade på stranden. Besøg også Kastel Stafilic, kendt for borgen Rotondo der blev bygget i 1508. Lej lejlighederne sammen, hvis I er to familier eller grupper af venner der vil holde ferie sammen.