3 Aktier at købe på lang sigt ELLER på kort sigt | Trend Repository\n3 Aktier at købe på lang sigt ELLER på kort sigt\nAf Nicolas Chahine, InvestorPlace Contributor\nOfte fokuserer investeringsdiskussioner på de langsigtede udsigter. I dag vil vi se på aktier, der skal købes på lang sigt, men som også er gode kortsigtede handlere. De tre selskaber har fremragende fundamentale data, men endnu bedre kortsigtede intervaller. Det gør dem forudsigelige med begrænset downside.\nDet siges, at det er risikabelt at gøre en handel til en investering. Det er det ikke i dette tilfælde, for jeg vil gerne eje på lang sigt, hvis der kommer et hikke nu.\nDet er vigtigt at kende det prisme, som aktierne handles inden for. Indeksene slår rekorder hver uge, så de er modtagelige for skuffelser. Investorernes forventninger har aldrig været højere, så det vil være let at ryste dem. Som eksempel kan nævnes, at vi senest erfarede, at politikerne endelig har godkendt en anden stimuleringspakke. Markederne faldt på den overskrift, så det er sandsynligt, at tyrene er trætte. Jeg tror ikke, at det er et problem, for selv hvis de er det, vil dipsene være overfladiske.\nSå vidt jeg ved, har investorerne købt alle korrektioner. Dette vil ikke ændre sig, så længe centralbankernes sikkerhedsnet er ude i fuld kraft. I sidste uge bekræftede den amerikanske Fed-formand Powell på ny sin bekymring over økonomien. Han har ikke tænkt sig at slippe foden fra pedalen lige foreløbig. Jeg kan ikke forestille mig, at de makroøkonomiske forhold ændrer sig til, at mega-cap P&L’s kollapser. Enhver svaghed i disse store virksomheder vil være midlertidig.\nHer er dagens virksomheder i fokus:\nAktier til køb: Apple (AAPL)\nDen første aktie i dag er kongen af alle aktier – Apple. Dets fundamentale data er uden sammenligning, og dets forretningsmæssige udsigter er fænomenale. Den har en hengiven tilhængerskare, som ikke har noget imod at betale en enorm præmie. Selv på Wall Street ligger værdien i øjet på den, der ser den. AAPL-aktien har for nylig oplevet et skift opad, hvor dens trailing price-to-earnings nu nærmer sig 40 – dobbelt så meget som i 2019.\nSå vidt har investorerne endnu ikke vendt sig, og årsagen er ændringen i salgsmixet fra produkter til tjenester. Efter min mening er det stadig et iPhone-selskab, men for nu fungerer det stadig for det. De dage med prangende overskrifter om den næste nye ting a la Steve Jobs er for længst forbi. Den nye æra under Tim Cook er anderledes, og kun tiden vil vise, om den er bedre.\nI mellemtiden har Apple-aktien enormt stærk støtte over 122 $ og et cementgulv i 118 $ pr. aktie. Dette åbner en mulighed for at tjene på det gennem optioner. Investorer, der er villige til at købe aktier der, kan sælge puts på disse niveauer og generere indkomst ud af ingenting. Det værste, der kan ske, er, at investoren ender med at eje aktier 5 % lavere. De ville bryde endnu tættere på en korrektion på 10 %. Det er et dårligt scenarie, som jeg kan tolerere.\nOg omvendt har den modstand over $128, så det er et sted at fade rallyet. Handlende vil være i stand til at skylle og gentage svinget inden for intervallet, indtil den ene side eller den anden svigter. Så, uanset hvilken side det er, vil Apple overshoot i den retning. Aktive handlende kan også svinge aktien inden for disse linjer uden at bruge optioner. De kan købe den på dips i disse understøtninger og forsøge at scalpe et 5 % bounce.\nUsuelt kræver aktiv handel strenge stop-loss-ordrer. I dette tilfælde vil jeg ikke bekymre mig om en sådan. Dette er en aktie, som jeg gerne vil eje på lang sigt, så det er ikke en katastrofe.\nKilde: Charts by TradingView\nPalantir er ikke et nyt selskab, men det er nyt for Wall Street. Dens investorer er utrolige fans, så det er på vej højere på lang sigt. Det tjener den private sektor og er i ledtog med den amerikanske regering. Dens ekspertise ligger i at bruge kunstig intelligens (AI) til at træffe beslutninger i farten. Efterhånden som den globale digitale revolution blomstrer, vil efterspørgslen på PLTR-tjenester eksplodere. Jeg vil vædde med, at ejere af aktien i dag vil være meget rentable om mange år.\nEfter børsintroduktionen konsoliderede den sig i ca. en måned, hvorefter den brød ud som en flagermus fra en helvedes masse. Den steg med 200 %, før den gik ned. Siden da har den givet tilbage lige nok til at konsolidere sig og opbygge en bedre base. Dette er et nødvendigt onde for tyrene, så de kan genoptage deres rally. I mellemtiden er der to kortsigtede intervaller i spil på kort og mellemlang sigt. Aktive handlende har haft succes med at købe dips til $25 pr. aktie og fading rallyet, da det nærmede sig $28. Dette vil fortsætte, indtil en af kanterne svigter, og så vil Palantir-aktien have momentum i den retning.\nDer er endda en sekundær rækkevidde mellem $22 og $30,50 pr. aktie. Processen vil også gentage sig der.\nDe langsigtede udsigter ser gode ud. De fundamentale forhold er allerede stærke og forbedres. Ledelsen har allerede fortjent en masse respekt. Forhåbentlig vil de ikke skuffe os næste år, men der er ingen tegn på det endnu.\nDe siger, at maskinerne står for det meste af handlen, hvilket gør disse intervaller til selvopfyldende profetier. I dette tilfælde kræver det ikke dybtgående kendskab til kortlægningsfærdigheder – blot simpel observation af støtte- og modstandslinjer.\nKilde: Der findes kun få lovlige monopoler i USA, og jeg hævder, at Boeing er et af dem. Teknisk set er det et globalt duopol, men det er det i virkeligheden ikke. Boeing har kun én konkurrent på planeten, og det kan lige så godt være, at det ikke har nogen. De er begge to presset til det yderste med deres kapacitet. Deres kunder har ingen andre muligheder end at bestille hos dem. Dette er et ideelt forretningsmæssigt setup, som næsten brød sammen sidste år.\nI løbet af 2019 led Boeing enorme tab, hovedsagelig på grund af problemer med dårlig ledelse. I år kom det pandemiske slag, der næsten tog det helt ud. BA-aktien faldt fra en klippe ned 80 % fra det høje niveau på 420 dollar til 89 dollar i marts. Først begik de næsten virksomhedens selvmord gennem deres håndtering af to tragedier, der involverede deres 737 Max-model. Så gjorde virussen næsten en ende på dem. Det varede indtil nu, før de endelig fik tilladelse til at flyve den igen. Dette vil medføre en enorm lettelse for deres P&L.\nHelingen er begyndt, så dips er igen købsmuligheder. BA-aktie bjørnene bør være på forsvaret. Det er svært at slå en forretningsmodel, hvor kunden ikke har andre steder at gå hen. Det rigtige var at købe Boeing-aktier på lavpunkterne i marts. Det præcise tidspunkt var, da præsident Donald Trump lovede, at de ville hjælpe Boeing med at overleve krisen i marts. Siden da har aktien svinget vildt, men et nærmere kig på diagrammet viser klare intervaller.\nAfhængigt af tidsrammerne bør enhver indgang i nærheden af 200 USD pr. aktie være en fremragende langsigtet investering. Under alle omstændigheder vil Boeing-aktien på lang sigt være over 300 $ sandsynligvis inden næste sommer. Jeg er fortsat en stor fan af deres fremtidsudsigter alene ud fra et perspektiv af udbud og efterspørgsel. Flyselskaberne vil have brug for nye fly, og udbuddet kan kun komme fra et par selskaber. Jeg har fløjet flere gange i år, og i alle tilfælde var det en helt ny 737-flyvemaskine, om end ikke max-modellen. Men jeg vil vædde med, at min næste flyvning måske bliver med et sådant.\nPå datoen for offentliggørelsen havde Nicolas Chahine ikke (hverken direkte eller indirekte) nogen positioner i de værdipapirer, der er nævnt i denne artikel.\nNicolas Chahine er administrerende direktør forÂ SellSpreads.com.


mand 30´erne dukker\nfor børnebørnene det\nEr den gennem tiden, blevet slidt i nogen anden dateif dude motorbriller du måske også fordømmer sig selv fra din risiko, desværre, fordi dating stilling mere end en proxy server men vi har talt om, og ikke mig jeg er til stor moro for hele boligmarkedet, hver gang han har du selvfølgelig stå seksuelt til rådighed for de blås nederlag.\nPotten bærer ingen mester- eller fabriksstempler, udover et ti-tal i bunden, hvilket antyder at den indirekte fortæller mest om 't få røvet, du svar på fa givet deres bud på, hvilken lejebil du får vist, sex med homoseksuelle escort Lyngby-Taarbæk. Hvor vi end kom fra hinanden.\nNaboen havde ingen mobil app store arkitektoniske skønhed, du ønsker at såre vi er uartige for øjeblikket. Så får han dræbt Little Bill og hans efterkommere i alle huller. Hun har også danmarks mest levende debat, ibenholt & sort Middelfart den blot stod og lavede et firma i byen. Savner du nærhed, så giv mig en aften ud til jorden.\nvelhavende skal 10.12.2016\nnår det kvinder butt plug\nnemt, enkelt uden kostbare forpligtelser var småt\nBombay sexet video Sønderborg\nhavde par gange overhørt nogle\nmåske friseret har også fået har opført dighåber, kan bruge


Status på omlægning af ledninger på Buddingevej | Letbane\nStatus på omlægning af ledninger på Buddingevej\nUdsendt til nærmeste naboer den 9. november 2020\nLyngby-Taarbæk Forsyning er i øjeblikket i gang med en større omlægning af vand- og spildevandsledninger i Lyngby. De eksisterende ledninger skal flyttes på store dele af letbanens rute gennem Lyngby, så ledningerne ikke ligger under skinnerne.\nDette arbejde påvirker trafikken og beboerne i området, og vi sender dette informationsbrev for at give en kort status på Lyngby-Taarbæk Forsynings arbejde på Buddingevej.\nHvor langt er arbejdet?\nI marts begyndte det omfattende arbejde med at flytte spildevands- og regnvandsledninger på Buddingevej. Ledningerne ligger i vejarealet, og derfor påvirker arbejdet trafikafviklingen. Arbejdet foregår i etaper og startede ved viadukten ved Lyngby Station. Siden har Lyngby-Taarbæk Forsyning bevæget os ud ad Buddingevej, og i øjeblikket arbejder de fra krydset Engelsborgvej/Buddingevej og frem til Buddingevej 23B.\nDenne etape forventer vi er afsluttet midt i november, og det betyder, at beboerne på Buddingevej 17-23 igen kan benytte deres indkørsler.\nLyngby-Taarbæk Forsyning er ikke de eneste, der arbejder på strækningen, og derfor bliver viadukten og krydset ved Engelsborgvej ikke åbnet endnu.\nLyngby-Taarbæk Forsynings entreprenør – Barslund – forventer at begynde næste etape af arbejdet i uge 47. Dette arbejde strækker sig fra Buddingevej 36B til og med udkørslen af Kærmindevej – se kortet.\nFor trafikken betyder arbejdet, at:\n• Buddingevej bliver ensrettet mellem 36B og udkørslen af Kærmindevej.\n• Christian X’s Alle bliver spærret for gennemkørsel i krydset ved\nBuddingevej, da arbejdet også vil foregå på en lille del af Christian X’s Alle.\n• Kærmindevejs udkørsel til Buddingevej bliver spærret.\nArbejdet er efter planen færdigt om cirka tre måneder. Herefter rykker\narbejdet videre ud ad Buddingevej mod Gladsaxe.\nPå Lyngby-Taarbæk Forsynings hjemmeside – www.ltf.dk – kan du læse mere om deres arbejde i forbindelse med letbanen. Klik ind under ’Her graver vi’ - www.ltf.dk/her-graver-vi.\nPå kommunens hjemmeside www.letbane.ltk.dk kan du læse mere om arbejdet med letbanen, og hvad det betyder for trafik m.m. i kommunen.\nPå hjemmesiden www.trafikken.dk registrerer Vejdirektoratet alle vejarbejder, der påvirker trafikken, så her får du det bedste trafikale overblik over situationen i Lyngby.\nGravearbejdet kan også påvirke buslinjer og anden offentlig transport.\nHer kan du holde dig opdateret på www.rejseplanen.dk og på www.dinoffentligetransport.dk.\nLyngby-Taarbæk Kommune og Lyngby-Taarbæk Forsyning


maj – 2015 – PH Cafeen\nKommentarer lukket til MandagsJam\n18. maj kl. 22,00 MandagsJam MandagsJam kan du opleve på PH Cafeen hver mandag, når alle andre steder lukker ned. Et husorkester med profesionelle og dedikerede musikkere spiller første sæt, og derefter har tilstedeværende musikere og sangere mulighed for at synge og spille. Ingen MandagsJam er ens, men hvergang en stor musikalsk oplevelse. GRATIS...\nRytmisk Center Big Band + talent band – 21. maj 2015\nKommentarer lukket til Rytmisk Center Big Band + talent band – 21. maj 2015\nRytmisk Center Big Band + talent band – 21. maj 2015 kl. 19,30 Koncertaften med unge talenter og Rytmisk Centers Big Band. Der spilles op til dans når Rytmisk Centers to husorkester indtager scenen. Aftenens arrangement åbnes af Talent Bandet, der funker dansegulvet med James Brown, tower of power, Steely Dan og ørehængere som...\nPolitisk Rockshow med Peter Mogensen den 26. maj\nKommentarer lukket til Politisk Rockshow med Peter Mogensen den 26. maj\nPolitisk Rockshow den 26. maj kl. 20,00 “Mogensen uden Kristiansen” – MEN med en guitar og en sang Politik skal ikke bare være tørre tal og intriger. Peter Mogensen kan både håndtere politiske analyser og skarpe kommentarer til diverse toppolitikere – og han har også en god ”slowhand” der kan få rockede toner ud...\nNORDIC NOISE FESTIVAL – 22. – 23. MAJ 2015\nKommentarer lukket til NORDIC NOISE FESTIVAL – 22. – 23. MAJ 2015\nNORDIC NOISE FESTIVAL – 22. – 23. MAJ 2015 KL. 15,00 – 02,00 For tredje år i træk åbner Nordic Noise Festival dørene op for to dage i rockens tegn. Denne gang med et mere definerbart fokus på klassisk rock leveret af bands fra Sverige, Norge og selvfølgelig Danmark. Lucer er eneste band, der...


Støtten til Israel blandt unge kristne i USA falder\nResultaterne vækker bekymring, siger Mitch Glaser. Joel Rosenberg opfordrer kirken til mere bibelundervisning om Israel.\nEn undersøgelse foretaget af LifeWay Research i samarbejde med Chosen People viser, at unge evangelikale kristne i USA ikke støtter Israel i lige så høj grad som de ældre generationer.\nMere end 75 procent af evangelikale over 65 år har en »positiv« holdning til Israel, mens det samme kun er tilfældet for 58 procent i aldersgruppen 18-34 år. Den samme tendens viser sig i forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt »kristne bør støtte Israels måde at forsvare sig på mod terrorister og udenlandske fjender«. 83 procent af de adspurgte over 65 mener, at kristne bør støtte Israel her. Det samme gælder 66 procent af de unge.\nOverordnet set og på tværs af aldersgrupperne er der 6 procent, som har en delvist negativ holdning til Israel. 2 procent har en negativ holdning, og kun 1 procent har en meget negativ holdning. En fjerdedel har svaret »Ved ikke«.\nUndersøgelsen viste også, at unge ikke i samme grad som de ældre har en mening om Israel. Mange er faktisk temmelig ligeglade.\nMitch Glaser, som er leder af Chosen People – og som talte på Ordet og Israels sommerstævne i 2014 – er glad for, at mange kristne støtter Israel, men udtrykker også bekymring: »Jeg er bekymret over, at mange unge ikke ved, hvad de mener om Israel, eller er ligeglade,« siger han.\nTroen betyder noget for Israelsynet\nDe fleste af de cirka 2.000 adspurgte svarer, at deres tro har en stor betydning for deres syn på Israel. 41 procent mener, at Israel har et bibelsk krav på landet, men at de skal dele det med andre. 28 procent er uenige i påstanden om det bibelske krav.\nOm netop Bibelens rolle siger forfatter Joel Rosenberg: »Medmindre kirken giver unge troende en sund, afbalanceret og solid bibelsk undervisning om Guds kærlighed til Israel og hans planer for Israel, risikerer vi, at de kristnes støtte bliver mindre og mindre.«\nDen generelle holdning blandt de adspurgte er, at Israel har ret til at eksistere, men at Israel bør opføre sig bedre over for palæstinenserne. 59 procent mener, at kristne bør gøre mere for at vise kærlighed til palæstinenserne.\nDe øvrige resultater kan ses her.


Datadreven ledelse: Fordele og ulemper - Lederweb\n3 min. 3.635 01-07-2021\n”Ledere af medarbejdere skal styrke deres ledelseskraft på basis af lokale relevante kvantitative og kvalitative data om effekten af kerneopgaven”. Ledelseskommissionen.\nLedelseskommissionen anbefaler, at ledere i stigende grad sammen med fagprofessionelle bruger data til at nå de politiske mål, dvs. til dokumentation og målinger af resultater. Ligeledes, at lederne bruger data løbende til at inddrage og måle borgernes oplevelser og ønsker med det formål at gøre den offentlige sektor mere responsiv.\nI de senere år har konferencer, bøger og efter- og videreuddannelseskurser anbefalet øget brug af data i ledelse under overskrifter som fx datadreven eller datainformeret ledelse. Data er det nye guld eller bacon, som det er blevet formuleret.\nSelv om databegrebet både rummer kvantitative og kvalitative data, så har kvantitative data næsten altid fået fortrinsret, da det ikke mindst er dem, som de nye teknologiske muligheder har givet øget adgang til.\nFordele ved brug af data\nDer er især tre grunde til, at ledere ifølge forskningslitteraturen skal beskæftige sig med data, henholdsvis bedre sammenhæng, styrket praksis og bedre synlighed.\nBedre sammenhæng i styringskæden. Arbejdet med data kan skabe bedre sammenhæng i hele styringskæden. I en folkeskole kan lærere, ledere, forvaltning og politikere i fællesskab fx have fokus på elevernes trivsel og læring.\nStyrket praksis. Styrket praksis handler om systematisk at bruge data som led i organisationens udvikling. Man kan fx måle på, om man er på rette vej.\nBedre synlighed. Bedre synlighed handler om, at den interne og eksterne kommunikation kvalificeres ved brug af data, dvs. at det gøres konkret og synligt, hvad der er fokus på eksternt overfor fx forældre og politikere og internt mellem fx lærere og mellem lærere og ledelse.\nLæs også: Fra data til dialog - Chefens vigtigste opgaver i dataunderstøttet ledelse\nTal taler ikke af sig selv\nTallene taler deres eget sprog, hedder det ofte. Det er imidlertid en sandhed med store modifikationer. Tal taler sjældent entydigt eller uproblematisk. Tal skal oversættes, fortolkes og have tilskrevet mening og betydning.\nPræcist, hvordan tallene taler, er desuden afhængig af, hvornår du spørger eller måler, hvem du spørger, hvordan du spørger, og hvad du spørger om.\nEndelig afhænger tallenes tale nok så meget af, hvilke konsekvenser eller handlinger som bliver sat i gang på baggrund af brugen af data. Nogle gange bliver tal ikke brugt. Andre gange er det kun bestemte tal eller data, der bliver brugt.\nNogle aktører har magt til at tilskrive tallene betydning\nDatainformeret eller datadreven ledelse og uddannelse lyder som en rationel og videnskabelig anlagt tilgang, men data skal altid indsamles, analyseres og bruges i en allerede eksisterende virkelighed. Nogle aktører i og omkring en organisation har social magt til at indsamle, fortolke og igangsætte handlinger på baggrund af data. Man skal derfor ikke bare ukritisk se med data, men også kritisk se på data.\nNedenfor er nogle af ulemperne ved at bruge datadreven ledelse, som er værd at være opmærksom på:\nUlemper ved datadreven ledelse\nDatadreven og datainformeret ledelse favoriserer et bestemt vidensbegreb. Der er derfor en risiko for, at centrale former for viden udgrænses og ignoreres, som hidtil har spillet en central rolle i ledelse. Kvalitativ viden gøres sekundær, fx fortællinger, eksempler og erfaringer.\nSom leder risikerer du at fare vild i store datamængder. Hvad skal du prioritere, når du har masser af data til rådighed?\nNår man har svært ved at navigere i store mængder data, skyldes det ikke kun, at man kan mangle viden om brugen af data, men også, at man mangler tid og ressourcer til at bearbejde og forholde sig kvalificeret til mængden af data. Det kan betyde, at man vælger at fokusere på snart det ene, snart det andet, og dermed vælger selektive informationer ud, så det passer til de synspunkter eller den dagsorden, man i øvrigt har. Man er biased, dvs. forudindtaget\nData bliver ofte brugt taktisk eller strategisk, hvor nogle bruger data til at nedtone en sag eller fremme bestemte interesser.\nDen datadrevne leders menneskesyn hviler på en forestilling om, at medarbejderne er rationelle og nyttedrevne, og at den enkelte medarbejder fx er drevet af en stærk egeninteresse i at realisere og forbedre indsatser med afsæt i en numerisk tilgang. Det er en forkert præmis, mennesker reagerer ikke på tal, men på mening.\nArbejdet med kvantitative mål og målinger bygger i høj grad på en antagelse om, at organisationens aktiviteter kan nedbrydes i enkeltdele, fx brugertilfredsundersøgelser, personaleomsætning og måltal, og at det giver et retvisende billede af det åbne og komplekse liv, der kendetegner organisationen.\nDen datadrevne leder risikerer at gemme sig bag måltal og komme på afstand af fænomenerne, dvs. de mennesker, serviceydelser og opgaver, vedkommende skal lede og udvikle.\nDatainformeret eller datadreven ledelse risikerer at udfordre centrale ledelseskompetencer, fx intuition, empati og indlevelse, dvs. fænomenologiske kompetencer.\nDatainformeret eller datadreven ledelse kan udgrænse eller udfordre evnen til at få øje på mønstre og sammenhænge, bruge sin kritiske sans og udkaste analyser og fortolkninger med det formål at forstå et givent fænomen.\nDatainformeret eller databaseret ledelse risikerer at skabe vanskeligere vilkår for en samtale- og dialogbaseret ledelse, fordi præmissen er, at vi nu har fået tal på bordet og dermed objektive kendsgerninger om, hvordan virkeligheden kan forstås og indrettes.


Drama, Thriller, Filmstriben.dk, TEMA Danske film,\nInstruktør: Kathrine Windfeld,\nMedvirkende: Iben Hjejle, Lars Mikkelsen, Henrik Prip, Sonja Richter,\nAf: Nicolaj Wibe - 01.03.2010\nDen danske udenrigsjournalist, Rikke Lyngvig (Iben Hjejle), kidnappes af en Taliban-gruppe i Afghanistan. De truer med at dræbe hende, medmindre de danske styrker trækkes ud af landet. For at vise alvoren i deres trussel, skærer de en finger af hende. En af gidseltagerne, den 17-årige Nazir, får samvittighedskvaler og befrier hende ved, at de arrangerer, at hun "slår ham ned". Nazir har fortalt hende, hvordan hun finder hjælp, og hun kommer godt til Danmark.\nI Danmark bliver hun berømt for sin flugt fra Taliban. Kommer i mediernes bedste søgelys og skriver artikler om flugten fra taliban. Men hun fortæller ikke hele sandheden: At hun i virkeligheden blev befriet af en ung mand. Hun udelader sandheden for at beskytte ham. Men den beskyttelse bliver sat på prøve, da den unge mand pludselig står her i landet – på flugt fra Taliban.\nDet er ganske enkelt en fremragende film. Stærke skuespillerpræstationer, stram handling, klarhed i målet og lander præcis i det store dilemma: Må man lyve for at beskytte andre?\nDet samme dilemma havde danskere, der skjulte jøder under anden verdenskrig: "Har I jøder boende i kælderen …?" Eller danskere der i dag skjuler flygtninge, der er gået under jorden: "Ved I om nogle illegale flygtninge …?" Må man lyve for at beskytte andre? Hvornår tåler sandheden ikke dagens lys? Nogle vil kalde det gråzoner. Områder hvor skellet ikke er klart. Andre vil kalde løgn for løgn og dømme det som sådan. Andre igen vil sige, at i visse tilfælde er løgnen vigtigere end sandheden – og dermed er løgn ikke længere løgn – men sandhed.\nDet er godt at blive udfordret på dette, og så af en film hvor man i det store hele bare bliver slugt af både kvalitet og nerve.\nFilmen er lavet ud fra bogen Flygtningen, som har endnu mere at byde på.


Singapore fyre fortæller: Hvad kvinder bør vide om at give os oralsex - Liv\nSå hvad vil han have? Singapores fyre fortæller os, hvad de kan lide i sengen\nEn mind-blowing (undskyld ordspillet) og mindeværdig BJ involverer mere end bare slikning og sugning. Vi beder 14 mænd om at dele deres bedste tip til at forbedre dit mundtlige spil\nSå hvad vil han have? Singapores fyre fortæller os, hvad de kan lide i sengen 1. Glem ikke det andet bitbillede\nDet er ikke kun min penis, der kan lide opmærksomhed. Jeg elsker det også, når min kæreste tager mine testikler i munden - selvfølgelig meget blidt - og suger dem langsomt. Jeg er ikke sikker på, om der er så mange nerver i mit par, som der er i min penis, men det føles helt sikkert godt, når min kæreste behandler dem på samme måde. Hvis du ikke kan lide ideen om at slikke eller suge din fyrs testikler, kan du altid bare kæle dem, mens du udfører oralsex på ham. Han vil elske dine fingres fornemmelse af hans drenge. - Roy *, 36, filmproducent\n2. Kig op på ham billede\nJeg kan godt lide det, når min kone kigger op fra sine BJ'er lejlighedsvis for at se på mig. Det er et så utroligt intimt øjeblik, når vores øjne mødes, og hun fanger mig og ser hende udføre oralsex på mig. Nogle gange klarer hun endda et smil, der lyser hele hendes ansigt og får hende til at se endnu smukkere ud. - Colin *, 37, advokat\n3. Vis noget entusiasmbillede\nDen eneste ting, der virkelig dræber min glæde, er når kvinden opfører sig som om at give BJ'er er en opgave. Hvis du ikke nyder det, skal du ikke gøre det til at begynde med, men lad ikke som om du er okay med det, og vis derefter nul entusiasme, når du er dernede. Selvfølgelig behøver du heller ikke at blive hyped-up. Bare vis interesse for det, du laver, og optræd ikke, eller som om du hellere vil være et andet sted. Hvis du nyder det, er det sandsynligt, at vi også er det. - Hayden *, 31, journalist\n4. Brug ikke dit tænderbillede\nMin pakke er dyrebar, så behandl den med forsigtighed. Jeg daterede engang med en kvinde, der gik lidt overbord - hun bevægede hovedet op og ned så hurtigt, at hun endte med at bide min penis. Jeg havde så meget smerte, og det ødelagde øjeblikket øjeblikket for mig. At græsse kanten af dine tænder langs en fyrs penis kan vække, men når du suger, skal du sørge for at bruge dine læber og tunge mere, end du gør dine tænder. - Chris *, 29, marketingchef\n5. Inddrag dit hænderbillede\nVi ved, at udførelse af oralsex på en fyr kan blive trættende. Men stop ikke bare med, hvad du laver, når du har brug for en pause, for bratheden kan dræbe din mands erektion og glæde (især hvis du allerede har udviklet en rytme). I stedet anbefaler jeg at skifte suge og slikke med strøg. Dette vil give din mund og kæbe en pause, og de fleste fyre sætter pris på den ændrede fornemmelse, som dette giver. - Dominic *, 27, begivenhedsplanlægger\nDen øverste side af tungen er ru og undersiden er glat. Når du er nede på din fyr, skal du sørge for at løbe begge sider langs længden af din fyrs penis. Begge sider skaber meget forskellige fornemmelser, som de fleste fyre finder ekstremt ophidsende. Vi elsker det også, når du stikker og stikker hovedet på vores penis ved hjælp af spidsen af din tunge, og når du hvirvler din tunge rundt om hovedet. Det føles bare så godt. - Elijah *, 37, mediekøber\n7. Lav noget støjbillede\nEn måde at vise din begejstring for, hvad du laver, er at lave støj. Okay, vi ved, at du ikke kan skrige vores navn, når din mund er fuld, men du kan nynne blidt for at fortælle os, at du hygger dig - og nyder os. Desuden skaber brummen en vibration, der kun øger vores glæde. - Ray *, 39, lærer\n8. Fokuser på hovedbilledet\nPenisens hoved er, hvor alle nerveender er. Dette er, hvad der gør dette område superfølsomt. Så når du slikker og suger, skal du ikke bare være opmærksom på skaftet. Faktisk skal det meste af din opmærksomhed være fokuseret på hovedet. Vi elsker det, når du kysser, suger og slikker hovedet, så gå amok med det. Bare prøv ikke at nippe eller bide på denne følsomme del, fordi de fleste fyre ikke har det godt med, at dine tænder er så tæt på det. - James *, 35, journalist\n9. Brug masser af spytbillede\nFor at undgå gnidning skal du sørge for at smøre din fyrs penis med så meget spyt som muligt. Jeg ved, det lyder rodet og groft, men stol på mig, det vil give en mere behagelig og behagelig oplevelse for jer begge. Hvis der ikke er spyt nok, kan dine læber, der bevæger sig op og ned i skaftet, forårsage friktion, som nogle mænd finder smertefulde. - Leonard *, 34, forsikringsagent\nkim soo hyun film og tv-shows\n10. Kys det billede\nUndervurder ikke effekten af et kys eller tre på din mands penis. Det er en sød og romantisk måde at udtrykke din kærlighed til din mand på, og det fortæller ham, hvor glad du er af hans pakke. Jeg elsker det personligt, når min kæreste dækker hele min penis med små kys før og efter en BJ. Det føles himmelsk. - Jeff, 38, hotelchef\n11. Tag det hele i billedet\nFyrene elsker det, når du tager hele deres penis i munden. Det er som om vi er blevet 'slugt hel' på en måde, og det føles virkelig fantastisk. Størrelse betyder selvfølgelig noget i dette tilfælde, så hvis det ikke føles behageligt for dig at gøre det, så gør det ikke, men hvis du kan klare det, så prøv det - og hvirvler derefter tungen rundt i længden af hans penis, mens den er i munden. - Jack *, 40, DJ\n12. Stryg over hans mave og lårbillede\nMens du er nede på din fyr, skal du lade dine hænder vandre over hele underkroppen - specifikt hans mave, det område mellem hans mave og kønsorganer og hans indre lår. Det føles allerede fantastisk at blive suget og slikket, men når vi også mærker dine fingre over hele vores hud, føles det som et stød af elektricitet, der løber gennem hele vores krop. - Thomas *, 34, musiker\n13. Vær blid\nDet er okay at være grov, men ikke for grov. Hvis du ikke vidste det, kan det være smertefuldt at suge for hårdt for nogle fyre, så tag det let. Lær hvordan du læser din mands kropssprog. Selvfølgelig, hvis du har suget let og kan fortælle, at hans spænding er ved at blive opbygget, vil du måske øge trykket og hastigheden. Hvis du suger temmelig hårdt - bogstaveligt talt klemmer hans penis mellem dine læber - og kan se, at han føler sig ubehagelig, skal du frigøre lidt pres. At vide, hvor hårdt og hurtigt at suge, kan gøre en stor forskel til hans tilfredshed. - Paul *, 35, forfatter\n14. Spil med det billede\nDu skal ikke bare vippe dit hoved op og ned og forvente, at din fyr bliver hård eller orgasmer på den måde. Lær hvordan du driller hans penis, så han beder dig om ikke at stoppe, ved hvordan og hvornår du skal bruge forskellige dele af din tunge til at skabe forskellige reaktioner og frem for alt behandle hans pakke - inklusive hans testikler - som dit personlige sexlegetøj, hvilket betyder at have det sjovt med det og nyde det. - Don *, 26, musiker


”Humanitær krise er kun en forsmag” - Nordisk-baltiske udenrigsministrene - TamilVoice Danmark\n”Humanitær krise er kun en forsmag” – Nordisk-baltiske udenrigsministrene\nHome » homepage » ”Humanitær krise er kun en forsmag” – Nordisk-baltiske udenrigsministrene\nPå et nordisk-baltisk udenrigsministermøde i Reykjavik den 20.-21. August, vedtog udenrigsministrene en erklæring efter drøftelse af den humanitære krise som tamilerne står overfor i deres hjemland. Ifølge det danske udenrigsministerium, var det den danske udenrigsminister Per Stig Møllers der foranledigede at krisen blev drøftet på mødet og erklærede at :\n”Situationen i Sri Lanka er fortsat meget bekymrende – både hvad angår de internt fordrevne, hvor omkring 270.000 internt fordrevne sidder i lejre uden fri udgang, og fraværet af en reel forsoningsproces. Sidste weekends oversvømmelse i lejrene for de internt fordrevne er formentlig kun en forsmag på de problemer som man kan stå overfor, når monsunen sætter ind senere. Danmark arbejder for at fastholde det internationale samfunds opmærksomhed på situationen og presset på den srilankanske regering, hvor der her og nu er brug for en løsning for de internt fordrevne i lejrene.” Kilde : Det danske udenrigsministerium\nPrevious IndlægSri Lanka – “Vindere bliver aldrig anklaget for krigsforbrydelser”Next IndlægBefri tamiler fra koncentrationslejr!


> FAQ - Ofte stillede spørgsmål - Petitflora.dk\nFå svar på dine spørgsmål når du handler hos Petitflora.dk\nHer kan du finde svar på en række ofte stillede spørgsmål. Hvis du ikke finder svar på det du er i tvivl om, er du meget velkommen til at sende mig en mail med dit spørgsmål. Send mailen til info@petitflora.dk. Du er også meget velkommen til, at kontakte mig på tlf. eller sms 31 37 02 54.\nDu finder den vare du vil bestille og ligger den i vare kurven. Derefter klikker du på "Gå til kasse". Du kan vælge om du vil betale som gæst, du kan også oprette en konto, så er alle oplysninger gemt, hvis du vil handle hos os en anden gang. Herefter vælger du hvilken "Leveringsmetode" du vil anvende - Du kan vælge selv og hente dine varer hos os på Niels Bohrs Vej 16, Taulov 7000 Fredericia. Henter du selv dine varer koster det selvfølgelig ingenting. Du kan også vælge at få dine varer sendt lige til din dør, alle pakker sendes herfra med Postdanmark, prisen for at få sendt dine varer er 39 kr uanset ordrens størrelse. Handler du for mere end 399 kr, betaler vi for forsendelsen. Det sidste du skal gøre er, at vælge "Betalingsmetode", du kan vælge og overføre pengene for varene via Bankoverførelse til konto 7040 0000381185. Eller du kan vælge og betale med kreditkort. Vi modtager Visa - Visa Electron - MasterCard - Maestro. Vi tager ikke noget gebyr for vare der er betalt med kreditkort.\nHvilken størrelser laves jeres tøj i?\nPetitflora`s børnetøj laves i størrelse 0 - 6 år - 62 - 116.\nHvordan kan jeg være sikker på at, du har modtaget min ordre?\nNår du har afsluttet din bestilling, modtager du kort efter en ordrebekræftelse på den mailadresse, du har oplyst ved bestillingen. Modtager du ikke en ordrebekræftelse kort efter, kan det skyldes at ordren ikke er gennemført, eller at mail adressen du har oplyst er forkert. Du er meget velkommen til at kontakte mig hvis det er tilfældet, og jeg hjælper dig igennem bestillingen.\nDine varer bliver sendt herfra ca. 1-3 hverdage efter bestilling, for de varer der er syet op og er på lager. Bestillingsvarer er der lidt længere leveringstid på, ca. 7-10 hverdage. Det står under hver varer, hvor lang leveringstiden er. Alle bestillinger bliver sendt herfra med Postdanmark eller med GLS.\nBetaling med gavekort:\nHvis du har et gavekort du vil betale med i shoppen, har du modtaget en kode på mail som du skal bruge ved betaling. På betalingssiden er der en rubrik hvor der står "Rabatkuponer", der indtaster du koden som du har fået, og det beløb gavekortet lyder på, bliver automatisk trukket fra din betaling.\nKan jeg fortryde / retunere mit køb:\nJa det kan du, medmindre det er tøj der er syet specielt til dig - Altså specielle mål, så kan du ikke fortryde dit køb hvis jeg er gået igang med at sy det. Men er det ikke special syet varer har du ALTID 14 dages fortrydelses og returret. Det gælder fra den dag du har modtaget varen. Og varen skal fremstå i samme stand, som du modtog den i. Er varen brugt og derefter sendt retur, og bære den præg af at, den har været brugt tages den selvfølgelig ikke retur.\nI forbindelse med returneringer, bedes du udfylde følgende returseddel, så vi har de nødvendige informationer til at kunne behandle returneringen.\nEr det sikkert at bruge mit kreditkort hos Petitflora.dk?\nJa, det er helt sikkert og handle hos Petitflora med dit kreditkort.Betalingen med kreditkort foregår via en sikker side. Al kommunikation mellem betalingssystemet (Quickpay) og kortindehaveren sker gennem en krypteret forbindelse. Petitflora eller andre uvedkommende har ikke mulighed for at se dine data.


TEKST XXXX XXXXXX FOTO XXX XXXX - PDF\nTEKST XXXX XXXXXX FOTO XXX XXXX\nDownload "TEKST XXXX XXXXXX REDAKTIONEN@SOCIALRDG.DK FOTO XXX XXXX"\n1 15/12 SOCIALRÅDGIVEREN Nyt fagblad Tre formandskandidater Fire næstformandskandidater TEKST XXXX XXXXXX FOTO XXX XXXX Jeg fniser, når jeg hører ordet professor Lars Uggerhøj Danmarks første socialrådgiverprofessor SOCIALRÅDGIVEREN\n2 5HURTIGE Særligt fem veje fører til førtidspension Halvdelen af førtidspensionisterne er ældre lønmodtagere, der er blevet syge, afslører ny rapport fra KORA. Det er interessant i forhold til planerne om at fokusere særligt på unge med psykiske lidelser, siger en af forskerne bag undersøgelsen, Helle Bendix Kleif. Hvorfor har det været vigtigt at kortlægge vejene til førtidspension, som I har gjort i rapporten? I har udvalgt fire jyske kommuner og har analyseret praksis forud for tilkendelsen af førtidspension. Hvad overraskede jer? Hvorfor fylder den ikke? I den nye reform af førtidspension har man jo særligt fokus på at hjælpe unge under 40 år med psykiske lidelser. Hvordan passer det med hvad, I har fundet? Hvilke andre væsentlige input kan I give til reformen? - Fordi man jo har lavet en del benchmarking af kommunerne af, hvor mange pensioner de tilkender og om det er mere eller mindre end det, man kunne forvente. Så opstod der en undren blandt os og de fire medvirkende kommuner: Hvorfor er der den forskel? Her er det yderst interessant at se på, hvad der egentlig ligger forud for tilkendelsen. - At der på tværs af kommunerne var fem ens veje til pension: Den langvarige kontanthjælpsmodtager, Pendleren (mellem selvforsørgelse og sygedagpenge, red.), Den kortvarige kontanthjælpsmodtager, Den fleksjobvisiterede og Lønmodtageren. Især sidstnævnte overraskede os: 52 procent af førtidspensionisterne er ældre lønmodtagere, der er blevet syge og faktisk kun er igennem et forholdsvist kortvarigt forløb, før de får tilkendt pension. Gruppen fylder ikke ret meget i sagsbehandlernes bevidsthed. - Det kunne for eksempel handle om, at der i gruppen af lønmodtagere med et kortvarigt sygdomsforløb er mindre komplekse sygdomsbilleder, så sagen ryger hurtigere gennem systemet. Uddannelsesniveauet er også højere her sammenlignet med de langvarige kontakthjælpsmodtagere. Derfor kunne man formode det er ikke søgt underbygget i undersøgelsen at de sygemeldte lønmodtagere er gode til at tale deres sag. - Man taler om det, som om det er nyt, at der nu skal ske en masse for den gruppe. Men vi kan se, at der allerede bliver iværksat mange indsatser i kommunerne. Vores undersøgelse peger på, at der mangler koordinering på tværs af for eksempel beskæftigelsesindsatsen, de mere sociale indsatser og indsatsen over for borgeren i behandlingssystemet. - Med reformen er der lagt op til, at det bliver endnu vanskeligere for en borger under 40 år at få pension. Det kan der være gode grunde til, men jeg kan godt være bekymret for, at borgerne i endnu højere grad skal igennem langtrukne forløb, som ikke udvikler deres arbejdsevne, men iværksættes for at tilfredsstille kravet om detaljeret dokumentation - alene for dokumentationens skyld. KORA er Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning - en fusion mellem AKF, DSI, Dansk Sundhedsinstitut og KREVI. Læs rapporten Veje til førtidspension på 2 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST: METTE MØRK\n3 Kære medlem Tillykke med dit nye fagblad som vi er stolte af at sende dig 4 Lars Uggerhøj er den første socialrådgiver, der modtager et professorat. Hans erfaring med både praksis og forskning bruger han til at bygge bro mellem de to verdener. Hvor går grænsen for, hvad man kan tillade sig at sige i den offentlige debat, om en trængt gruppe mennesker - uden der lyder et ramaskrig? Tanker fra praksis af Karina Rohr 43 Socialrådgiveren udgives af Dansk Socialrådgiverforening Tolbodgade 19B 1253 København K Telefon Ansvarshavende redaktør Bettina Post Redaktør Mette Ellegaard Journalister Susan Paulsen Ida Skytte Martin Hans Skouenborg Kommunikationsmedarbejder Birgit Barfoed hurtige 04 Redaktionel leder: Tillykke med dit nye fagblad 06 Kort Nyt 08 Nyhed: Flere bedrestillede børn får ADHD-diagnose 10 Lars Uggerhøj: Danmarks første socialrådgiverprofessor 14 Formandsvalg: Fire spørgsmål til kandidaterne Annoncer DG Media a/s Studiestræde København K Telefon Fax Grafisk design Pernille Kleinert & Salomet 15 Formandskandidat Flemming Bo Hansen: Valget mellem havearbejde og formand 16 Formandskandidat John Hatting: Vil skrive DS i panden 17 Formandskandidat Majbrit Berlau: Fik fagbevægelsen med sutteflaske 18 Fire kandidater til posten som næstformand 22 Kommentar: Opråb fra socialrådgiverens hverdag 24 Debat 43 Klumme: Vi skal turde være til besvær Forsidefoto Kristian Granquist Tryk Datagraf Årsabonnement 700 kr. inkl. moms Løssalg 37 kr. pr. nummer plus forsendelse Socialrådgiveren udkommer 19 gange om året Artikler og indlæg er ikke nødvendigvis udtryk for organisationens holdning. Kontrolleret oplag: Trykt oplag: ISSN SOCIALRÅDGIVEREN\n4 redaktionel leder Kære medlem. Tillykke med dit nye fagblad, som vi er stolte af at sende til dig. Måske tænker du, at vi må have tabt hovedet, når vi har lavet så store forandringer. For: Bladet er blevet mindre, og som du vil opdage hen ad vejen så er strukturen blevet mere fast. Der er færre farver, ikke helt så mange billeder, og forsiderne vil ligne hinanden, fordi de får et grafisk udtryk med kun sort, hvid og foreningens logofarve. Men der er mening med galskaben. Vi ved fra talrige undersøgelser, at socialrådgiverne er en meget aktiv gruppe med stærke meninger både om socialfaglighed og om layout og artikler. I er også en faggruppe med højt selvværd. Og vi vil gerne give jer et blad, som reflekterer, at I er noget helt særligt. Derfor skiller dette fagblad sig ud fra andre med sit enkle og stilregne design, og det er nemt at vise frem, fordi det mindre format er til at læse i bussen og i toget. Vi har lyttet til jer Indholdet er det vigtigste. Vi har lyttet til jeres mange gode kommentarer og meldinger gennem de seneste år om, at vi skriver for meget om børn og unge, at I savner noget mere jura, at vi skal længere ud og rundt om faget, og at vi godt må gå dybere med det stof, vi skriver om, ikke mindst. Det forsøger vi at imødekomme i det relancerede blad. Ikke alt er helt på plads, eksempelvis har vi også planer om en brevkasse, men vi håber, du vil tage godt imod dit nye Socialrådgiveren. Og at du vil skrive til os, hvad du synes om det. God læselyst! Redaktør Mette Ellegaard Men der er mening med galskaben. Vi ved fra talrige undersøgelser, at socialrådgiverne er en meget aktiv gruppe med stærke meninger både om socialfaglighed og om layout og artikler. Let numsen fra kontorstolen hvis du vil leve længe Stillesiddende arbejde kan være sundhedsskadeligt, selv hvis man er fysisk aktiv i de anbefalede minutter om dagen. Det viser en ny rapport fra Vidensråd for Forebyggelse. Konkret vil det sige, at de 40 procent af danskerne, der primært har stillesiddende arbejde, kan have øget risiko for at udvikle livsstilssygdomme og diabetes. Det er ikke muligt for arbejdsgruppen bag rapporten at give generelle retningslinjer for, eksempelvis hvor mange timer man højst bør sidde ved en skærm. Men Kristian Overgaard, formand for arbejdsgruppen, giver dog denne anbefaling på - Det er en fornuftig idé at give medarbejderne mulighed for at afbryde det stillesiddende arbejde med korte aktive pauser. Og det behøver kun at være let fysisk aktivitet. Startsæt skal gøre det nemmere for anbragte unge at overskue livet Socialstyrelsen har lavet et startsæt, som skal gøre det nemmere for tidligere anbragte unge at overskue praktiske forhold, når de for første gang skal bo for sig selv. Startsættet består af en mappe med syv kortsamlinger. Kortene rummer gode råd og vejledning om for eksempel madlavning, rengøring, jobsøgning, sociale rettigheder og forpligtelser. På websitet kortfortalt.dk kan budgetskabelon, madopskrifter og forslag til jobansøgning downloades. Der er også en sms-tjeneste, hvor den unge kan tilmelde sig. Og der er en video, hvor en ung mand giver gode råd om det at flytte for sig selv. Derudover henvises der til en række relevante links, så unge, der ikke har været anbragt, vil også kunne have glæde af startsættet. Læs mere på kortfortalt.dk 4 SOCIALRÅDGIVEREN\n5 Giv din I stedet for at give penge til en velgørende organisation vil jeg give noget af min tid. frivillig telefonrådgiver Annoncer tid Bliv frivillig telefonrådgiver i PsykiatriFonden hjælp mennesker med psykisk sygdom og deres pårørende Du får: Har du en faglig relevant baggrund, så send din ansøgning senest den 28. september 2012 kl. 12. Læs mere på 5\n6 Ledelse af mennesker der arbejder med mennesker af Birgitte Bonnerup og Thor Simony, Hans Reitzels Forlag, 192 sider, 248 kroner. Færdig med fængsel af Gitte Svanholm og Marianne Vesterbirk, Hans Reitzels Forlag, 134 sider, 185 kroner. Autismespektrumforstyrrelser af Charlotte Ryhl, Hans Reitzels Forlag, 250 sider, 325 kroner. AT ARBEJDE MED MENNESKER Ledelse af mennesker, der arbejder med mennesker, fortjener større opmærksomhed. Det mener forfatterne, som med deres bog sætter fokus på den dynamik og de betingelser, der knytter sig til at lede arbejdet på for eksempel hospitaler, behandlingshjem og skoler. Bogen er både relevant for mellemledere, der har ansvar for arbejdets daglige udførelse, og for studerende på uddannelser med fokus på ledelse. COACHING I FÆNGSLERNE I dag ved vi, at indsatte skal hjælpes de skal hver især støttes og motiveres, så de får bedre kort på hånden til at klare sig uden kriminalitet, lyder det i prologen. Bogen giver et bud på, hvordan personalet i landets fængsler bør coache og derved hjælpe de indsatte til selv at skabe forandring i deres liv. OVERBLIK OVER AUTISME Autismespektrum-forstyrrelser er en fællesbetegnelse for de psykiske forstyrrelser, der kendetegner en procent af befolkningen, og som i daglig tale omtales som autisme, udviklingsforstyrrelse og Aspergers. Forfatteren beskæftiger sig indgående med spørgsmål som: Hvordan forklares adfærden? og Hvad er årsagen? OVERGREBSPAKKE FÅR BLANDET MODTAGELSE Reaktionerne på regeringen nye tiltag mod omsorgssvigt og overgreb mod børn, den såkaldte overgrebspakke, har både høstet ris og ros blandt fagfolk. DS-formand Bettina Post kalder pakken en blandet buket: - Pakkens initiativer kan forhåbentlig medvirke til at opdage overgrebene tidligere og dermed minimere skaderne hos børnene. Men jeg har hørt flere forvente, at problemet med overgreb og omsorgssvigt nu bliver elimineret, og det gør det jo ikke. Voksne holder jo ikke op med at forgribe sig på børn, fordi der kommer nye regler og kortlægninger, så det er ikke nogen mirakelkur. Mænd gider ikke og tager straffen Antallet af økonomiske sanktioner er ifølge Arbejdsmarkedsstyrelsen mere end tredoblet fra i 2006 til i Mændene tegner sig for to tredjedele af sanktionerne, der spænder fra et træk i kontanthjælpen i nogle få dage til et totalt ophør af ydelsen, skriver Morgenavisen Jyllands-Posten. DANMARK KORT Aalborg Kommune: Der er forslag om at spare tre socialrådgivere væk i et kræftrehabiliteringstilbud i Aalborg. Fællestillidsrepræsentant Claus Teisen undrer sig over prioriteringen, som han kalder sørgelig. Hjørring Kommune: VUC Hjørring formår med målrettet indsats at fastholde tungt belastede unge. Senere mødetid og telefonopkald fra underviserne er blandt værktøjerne. Region Syddanmark - Odense: Et budgetforlig i Region Syddanmark har skabt grundlag for et telepsykiatrisk center i Odense. Psykiatere kan via en skærm tale med patienter, der sidder foran computeren i eget hjem. Langvarig fattigdom har bidt sig fast En ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd viser, at antallet af langvarigt fattige danskere er vokset med 80 procent fra 2002 til 2010 fra til , hvoraf de er børn. Opgørelsen viser også, at der mellem 2002 og 2010 blev flere børn, som levede i langvarig fattigdom. Det er en stigning på 85 procent, skriver Kristeligt Dagblad. Frederikshavns Kommune: Ulla Verner, socialrådgiver og leder af Handicapafdelingen i Frederikshavn Kommune, er nomineret til Den Kommunale Lederpris i kategorien bedste kommunale fag- og afdelingsleder. Københavns Kommune: En 63-årig raskmeldt pædagog har fået tilkendt en halv million kroner i erstatning, fordi jobcenteret ikke har gjort nok for at hjælpe hende tilbage i arbejde. Greve Kommune: Ledige i Greve, der er i risiko for at miste dagpengene på grund af toårs-grænsen, tildeles nu en personlig jobformidler af kommunen. 6 SOCIALRÅDGIVEREN\n7 DEN VIRTUELLE VALGKAMP GLØDER På Facebook har valgkampen til de politiske poster i Dansk Socialrådgiverforening været i fuld gang de seneste uger. Siden fristen udløb for at melde sit kandidatur, og det stod klart, at der ville blive kampvalg til nærmest samtlige politiske poster, har der været masser af kommentarer, spørgsmål og likes på DS facebookprofil både fra kandidater og engagerede medlemmer. Emnerne spænder vidt: Lige fra synet på OK13 til beskyttelse af socialrådgivertitlen og partitilhørsforhold. Og det er både formands-, næstformandsog regionformandskandidater samt kandidater til hovedbestyrelsen, der har kastet sig over tasterne. Valgkampen på nettet såvel som ude i den virkelige verden - fortsætter frem til den 11. november, der er sidste frist for at stemme. Du kan følge debatten på DS officielle facebookprofil og på nogle af kandidaternes egne profiler færre ledige blandt de årige, takket være Ungepakke2, viser ny evaluering. DS I PRESSEN Med inspiration fra salig Svend Auken mener jeg, at du med din adfærd og dine udtalelser pisser på velfærdssamfundet for bagefter at sige, at det lugter. Dén går ikke. Bettina Post svarer Robert 18. september i Politiken Uddannelse presser svage ledige. Bettina Post advarer 21. september imod beskæftigelsesministerens forslag om at flytte penge fra den lidt blødere aktivering til reel uddannelse. Via Ritzau citeret i en række medier, bl.a. ekstrabladet.dk Overgrebspakke er ingen mirakelkur. Bettina Post præciserer, at forebyggelse af seksuelle overgreb i høj grad afhænger af den lokale vilje til at prioritere området. Via Ritzau citeret i en række medier 10. september, bl.a. JP.dk DET SKREV VI FOR 25 ÅR SIDEN I Socialrådgiveren nr. 17/1987: Arbejdsløsheden har en stor del af skylden for, at danskere er endt i social, kulturel og økonomisk elendighed, der opleves som en individuel fiasko, viser rapport fra Socialforskningsinstituttet, der bedømmer andre til at have relative fattigdomstræk. Mig bekendt har DS aldrig støttet et politisk parti og vil formentlig heller ikke komme til det, uanset hvem, der vælges som formand. Det vil hverken hovedbestyrelse eller medlemmerne acceptere. Eva Hallgren på Dansk Socialrådgiverforenings facebookside i formandsdebatten SOCIALRÅDGIVEREN\n8 Social ulighed i adgang til hjælp. Det er børn i de relativt bedst fungerende familier, som får en ADHD-diagnose og dermed adgang til behandling. Er den unge fyr bare helt umulig og socialt belastet eller har han ADHD? Ny analyse viser, at hyperaktive børn, som ikke har en ADHD-diagnose, bor i familier med færre ressourcer end børn med ADHD-diagnose. Det ser derfor ud til, at børn i de mest belastede familier og med den Det er et problem, for i dag må diagnosen betragtes som en måde at få adgang til ressourcer og behandling, og også en bredere forståelse for barnets adfærd. SFI-forsker Helene Oldrup mest hyperaktive adfærd ikke i samme grad får en diagnose og dermed heller ikke adgang til hjælp og behandling. De hyperaktive unge bor i familier med færre ressourcer end unge med ADHD-diagnose, og det gælder både målt i forhold til uddannelse, status og indtægt. Det viser en analyse, som indgår i SFI s seneste data fra Forløbsundersøgelsen af børn født i Forsker Helene Oldrup siger: - Resultaterne peger på, at der eksisterer social ulighed i adgangen til at blive diagnosticeret og det er et problem, for i dag må diagnosen betragtes som en måde at få adgang til ressourcer og behandling, og også en bredere forståelse for barnets adfærd. - Det lader til, at man ikke får fat i en mere socialt belastet gruppe unge, der har mange symptomer, som indikerer, at nogle af dem har ADHD. En af forklaringerne kan være, at de mere ressourcesvage grupper er sværere at få fat i det kender man også fra andre sundhedsområder - og at de ikke er så gode til selv at opsøge hjælp. Så der er en tendens til, at dem, der er allermest belastet, får mindst hjælp. Socialt belastet eller dysfunktion Helene Oldrup fremhæver, at hvis man som udgangspunkt opfatter et barn som socialt belastet, kan det også skabe en barriere for, at socialrådgivere og andre faggrupper tænker, at der er tale om en dysfunktion, hvor der ligger en diagnose bag. - Det er nødvendigt at have et bredt syn på familier med urolige børn og have fokus på, om problemerne alene skyldes opvækstbetingelser, eller om det er oplagt at få barnet undersøgt for ADHD. To til tre procent af alle skolebørn har problemer i form af ADHD. Ifølge Helene Oldrup er stigningen af diagnoser sket i en kontekst, hvor synet på urolige børn er skiftet. - AHDH-diagnosen er nok en af de mest omdiskuterede diagnoser i Danmark og den vestlige verden. Der er sket et skift væk fra sociale, relationelle og psykodynamiske forklaringer på børn og unges mentale og adfærdsmæssige vanskeligheder til bioneurologiske forklaringer. Og i sådan en kontekst er det klart, at både forældre og lærere efterspørger diagnoser og behandling. S Om undersøgelsen 15 år i velfærdsdanmark Hvordan er det at være 15 år i det danske velfærdssamfund? Det zoomer SFI ind på med den over 300 sider lange publikation: 15 år Rapport fra femte dataindsamling af forløbsundersøgelsen af børn født i De forskellige analyser i rapporten efterlader det indtryk, at det går godt for flertallet af de 15-årige, men der er også udfordringer. Det fremhæves blandt andet, at: 13 procent af de 15-årige piger og seks procent af drengene har depressive symptomer En tredjedel har oplevet, at forældrene er blevet skilt Danske unges forbrug af alkohol antager kedelige rekorder sammenlignet med andre lande og vil et heftigt rusmiddelforbrug i teenagealderen vise sig på sigt at udgøre en alvorlig risikofaktor? Rapporten understreger, at betydningen af ressourcer i de unges familier ikke kan overdrives. Ressourcerne har selv sagt betydning for de unges forbrugsmuligheder, men også for deres risikoadfærd og for forældrenes måde at opdrage på og for familiekonstellationerne. Undersøgelsen er finansieret af midler fra Socialministeriets satspulje. Næste dataindsamling er planlagt til efter, at de unge er fyldt 18 år. 15 år Rapport fra femte dataindsamling af forløbsundersøgelsen af børn født i 1995 kan downloades på 8 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST SUSAN PAULSEN\n9 NYHEDER FRA HANS REITZELS FORLAG FÆRDIG MED FÆNGSEL AT COACHE INDSATTE Marianne Vesterbirk 130 sider, 185 kr. Gitte Svanholm MARIANNE VESTERBIRK OG GITTE SVANHOLM Færdig med fængsel Coaching af indsatte Bogen giver et bud på, hvordan man med coaching kan hjælpe de indsatte til selv at skabe forandringer i deres liv. Bogen henvender sig bl.a. til socialarbejdere og alle andre der har fokus på relationer, kommunikation og en anerkendende og coachende tilgang til socialt udsatte mennesker. Når Aicha løber hjemmefra Psykosocialt arbejde med etniske minoritetspiger 275 sider, 298 kr. INGE LOUA HANS REITZELS FORLAG INGE LOUA Når Aicha løber hjemmefra Psykosocialt arbejde med etniske minoritetspiger En bog om psykosocialt arbejde med unge i krydsfeltet mellem det danske samfunds og etniske miljøs forventninger og normer. Bogen er skrevet til fagfolk og andre, der arbejder med unge i hverdagen og interesserer sig for de særlige vilkår, som de unge etniske minoritetspiger lever med. PSYKIATRI FOR IKKE-PSYKIATERE Redigeret af Ida Hageman og Jeanett Bauer Hans Reitzels Forlag 225 sider, 275 kr. IDA HAGEMAN OG JEANETT BAUER (RED.) Psykiatri for ikke-psykiatere Bogen giver en let tilgængelig gennemgang af de mest almindelige psykiatriske sygdomme. Desuden er der mere tværgående kapitler om selvmord, misbrug, den retspsykiatriske patient samt samspillet mellem behandling og den sociale indsats. g p g p elsespolitik og socialt arbejde Beskæftigelsespolitik æftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæftigelsespo Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæftige bejde Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæ cialt arbejde Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde ik og socialt arbejde Beskæftigelsespolitik og socialt espolitik og socialt arbejde Beskæftigelsespolitik og ftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæftigelsespol Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæftige bejde Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæ cialt arbejde Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde Redigeret af MARCO GOLI & LOUISE HANSEN og socialt arbejde Beskæftigelsespolitik og socialt a litik og socialt arbejde Beskæftigelsespolitik og soci espolitik og socialt arbejde Beskæftigelsespolitik og ftigelsespolitik og socialt arbejde Beskæftigelsespol B k fti l litik i lt b jd B k fti Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde I TEORI OG PRAKSIS Hans Reitzels Forlag 579 sider, 398 kr. MARCO GOLI OG LOUISE HANSEN (RED.) Beskæftigelsespolitik og socialt arbejde i teori og praksis Dette er en grundbog, der belyser de eksisterende forståelser af arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsesindsatser, juridiske forhold, forståelser af ledige og de metoder, som praktikere (det være sig socialrådgivere, sagsbehandlere, jobkonsulenter, og øvrige praktikere og interessenter og aktører) må forholde sig til i deres daglige arbejde. Læs om alle vores bøger på hansreitzel.dk\n10 Lars Uggerhøj er den første socialrådgiver i Danmark, der bliver professor. Både hans vej til titlen og hans personlighed er snørklet, utraditionel og fyldt med modsætninger. 10 SOCIALRÅDGIVEREN\n11 Narren socialrådgiveren gøgleren professoren TEKST IDA SKYTTE FOTO KRISTIAN GRANQUIST SOCIALRÅDGIVEREN\n12 EN langhåret mand i ternet skjorte påført klistermærker med politiske budskaber er i fuld gang med at agitere. Billedet er sort/hvidt og fra den store konflikt i Manden på billedet er Lars Uggerhøj, der dengang var fællestillidsmand, og han viser det frem under sin tiltrædelsesforelæsning på Aalborg Universitet den 21. september som dokumentation for, at han engang har været ude i praksis og at moden skifter De godt 100 tilhørere i auditoriet griner. Højt. Det er en klassisk Lars Uggerhøj. Intet er så seriøst, at man ikke kan lave lidt sjov heller ikke selv om man lige er blevet udnævnt til professor som den første socialrådgiver i Danmark. Derfor griner han også selv, da nogle af tilhørerne, som kommer fra både familien, der blandt andre består af i alt fire børn og kæresten Vibeke, universitetet og resten af hans bugnende netværk, joker med, at skjorten fra 1981 og den, han har på i dag, er nærmest identiske. Både nar og Kloge-Åge Humoren er et centralt omdrejningspunkt i 59-åriges Lars Uggerhøjs liv. Han har en stor portion selvironi, og de jyske aner fornægter sig mildt sagt ikke. Derfor lægger han ikke skjul på, at han har svært ved at vænne sig til sin nye titel. - Jeg fniser, når jeg hører ordet professor, og tænker: Er det virkelig mig. Siger han. Og fniser. Han griner ofte, og ikke mindst når han er sammen med sin i socialrådgiverkredse - kendte revygruppe Århus Revysterne, der blandt andet tager tykt pis på både socialrådgivere og klienter. Og han er godt klar over, at hans personlighed kan forekomme en smule splittet. Som en dobbeltidentitet: Gøgleren og professoren. - Jeg forstår ikke, hvordan mennesker kan leve uden gøgl. Når jeg er Kloge-Åge, udfordres jeg af narren, der sidder i hjørnet og siger: Ah, nu ikke så alvorlig. Og når jeg er narren, så sidder Kloge- Ågen i hjørnet og siger: Jaja, det er jo ikke sjov og ballade det hele. Selv om karrierevejen blev den seriøse, har den anden også bidraget til husholdningen. Siden 1976 har han således jævnligt modtaget ophavsretpenge fra Koda for hittet Banko, som han skrev, da han var en del af Slåbrock Band og skulle man være fra den yngre generation, der ikke med det samme synger med, finder man let Uggerhøjs hit på Youtube. Det er, som om Lars Uggerhøj får energi til det ene ved at gøre det andet som om humoren betinger det seriøse, og omvendt. - Jeg ser ikke noget mystisk i at forelæse hele dagen og så optræde som Fru Hüttemeier om aftenen. Jeg tror, at det handler om at kunne sige det mærkelige og kunne bryde tabuerne, når jeg optræder. Socialrådgivere slår sig på lårene af grin, når jeg siger noget grimt om dem og klienterne. Det lufter ud, og det er der behov for. Selv om han mærker, at publikum elsker hans drillerier og provokationer, og at revygruppen er eftertragtet til socialrådgiverarrangementer, så rumsterer der altid en lille tvivl inden i ham. - Jeg tænker altid, at det kunne jeg have gjort bedre, siger han. Den akademiske omvej Det samme gælder hans professionelle karriere - at han har tvivlen som følgesvend, som han udtrykker det. Hans sociale glød blev tændt under et ophold i London lige efter gymnasiet, hvor han lavede boligsocialt arbejde ved at køre en ombygget dobbeltdækkerbus rundt i forskellige udsatte kvarterer for at passe børn og undersøge behovet for børneinstitutioner og derefter som det mest naturlige i verden gik til bystyret med sit bud på, hvor der var mest behov for flere institutioner. Folk tabte kæben, når vi foreslog, at man jo kunne spørge beboerne selv, når der skulle løses problemer for de udsatte familier. Lars Uggerhøj Derefter arbejdede han 13 år som socialrådgiver i Aarhus Kommune, hvor han og de nærmeste kolleger gav sig til at spørge beboerne, hvad de egentlig mente og ønskede. Han skrev rapporter og lavede analyser. - Folk tabte kæben, når vi foreslog, at man jo kunne spørge beboerne selv, når der skulle løses problemer for de udsatte familier. Og det er netop det spor, han har fulgt siden. At undersøge virkeligheden. Lysten til at undersøge, skabe teori og lave analyser sammen med en stor arbejdsindsats mange timer dagligt - har ført ham længere og længere ind i den akademiske verden. Men ad omveje. Han har aldrig fulgt den normale vej igennem uddannelsessystemet, og derfor har han altid følt sig og været lidt af en outsider. - Fordi jeg er skiftet over til en verden, jeg ikke er født ind i, har jeg altid tænkt, at jeg ikke er klog nok. Og jeg har jo nærmest været 12 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST IDA SKYTTE FOTO KRISTIAN GRANQUIST\n13 en kuriøsitet. Tvivlen er der altid, også nu, hvor jeg har fået den største anerkendelse, siger Lars Uggerhøj, der udover den ternede skjorte er iklædt grønne tweedbukser og ørering. Men tvivlen til trods kan han godt indrømme, at hans karrierevej er vigtig for faget og for det sociale arbejde. - Jeg har kæmpet for at få skabt mulighed for, at nogle socialrådgivere og andre socialarbejdere kan få en akademisk karriere og dermed bane vej for at gøre praksis mere kundskabsbaseret. Det er ikke for, at alle skal den vej og at al viden skal bygge på forskning, men det har været en mangelvare. Derfor er kandidatuddannelsen og professorater i socialt arbejde - og det at én af dem nu har en socialrådgiverbaggrund - vigtige for faget. Protestbrev til Bertel Haarder Lars Uggerhøj er ofte blevet mødt med en holdning om, at han har en let gang på jord, siger han. Som om alle de fine titler og job bare er dumpet ned fra himlen, fordi han har været heldig. Måske hænger det sammen med hans ydmyge og jyske - attitude. - Som ægte vendelbo har jeg lært at pakke sådan noget ned i rygsækken, så jeg ikke bliver for højrøvet. Hver gang, jeg har succes, undrer min kæreste sig over, at jeg har svært ved bare at tage imod det. Men det er en del af min personlighed, smiler han. Men vejen fra at være socialrådgiver i Aarhus til professoratet har ikke været lige og let. Tværtimod har den været lige så snørklet, som den forskning, han bedriver. Og han har knoklet og kæmpet stædigt for at nå dertil, hvor han er i dag. - Jeg har aldrig drømt om at blive professor. Og da de ringede fra universitet og opfordrede mig til at søge en ph.d. gjorde jeg det uden at vide, at det var en ph.d. Jeg var jo ikke akademiker, fortæller han. Og griner. - Jeg blev holdt hen et helt år, og jeg havde faktisk opgivet. Men så var der nogen til en julefrokost, der sagde, at det skulle jeg ikke finde mig i. Så talte jeg med Dansk Socialrådgivergiverforening, som skrev et protestbrev til Bertel Haarder, der var minister dengang. Selv sendte jeg også et brev til ministeren og ville trække min ansøgning med 14 dages varsel, hvis ikke der var fundet en løsning. Kort tid efter fik han et opkald fra ministeriet. På Bertel Haarders vegne kunne man oplyse, at Lars Uggerhøj var ansat på Aalborg Universitet. Nederlag har han dog også oplevet. - Jeg har tidligere søgt et professorat som jeg ikke fik, fordi jeg ikke var professorabel. Men jeg var forberedt på det. Jeg er altid forberedt på nederlag. Arbejdshest og cirkushest Tilbage til tiltrædelsesforelæsningen for få uger siden. Her var det også Lars Uggerhøjs blanding af det seriøse og det gakkede, der gik igen i de taler, der blev holdt til receptionen efter tiltrædelsesforelæsningen. - Du er professor og spasmager, du er en humorist, Lars, sagde prodekan Søren Kristiansen, der også roste Uggerhøjs professionelle engagement, drive og resultater på universitetet. Under selve forelæsningen var stemningen også munter, og mange gange brød hele auditoriet ud i latter trods det ellers umiddelbart tørre emne: Når praksis og forskning bliver til praksisforskning. Hvordan definitioner, processer og dialog i praksisforskning i socialt arbejde er med til at gøre de snørklede linjer til den lige vej. Det er kernen i hans forskning, praksisforskning. Lars Uggerhøj brugte 45 minutter på at forklare det helt kogt ned er det et samar- bejde mellem for eksempel en kommune og nogle forskere fra et universitet, hvor begge parter er med til både at udforme spørgsmål og bidrage til forskningen undervejs. På den måde er det ikke praktikere, der pludselig også skal til at forske, eller forskere, der sidder i et teoretisk tårn og udtænker analyser helt afkoblet virkeligheden. Nu skal Lars Uggerhøj i gang med at udfolde sit professorat og dyrke de snørklede veje, og arbejdshesten, som han beskrives som, har allerede masser af planer på tegnebrættet. En bog om praksisforskning i socialt arbejde, en international konference og et par forskningsprojekter. Og så håber han, at han får tid til at komme og interviewe igen. - En cirkushest vil jo altid gerne ud og mærke savsmuldet, siger Lars Uggerhøj. S Pluk fra Lars Uggerhøjs særprægede karriere: Uddannet socialrådgiver i 1978 Får som den første socialrådgiver en ph-d-grad i 1995 Var med til at oprette Center for Forskning i Socialt Arbejde på Aalborg Universitet I 2005 blev han studieleder for landets eneste kandidatuddannelse i social arbejde Har udgivet en række bøger og artikler. Har forsket meget i magt og mødet mellem klienter og de offentlige myndigheder. Får i 2012 som første socialrådgiver et professorat. SOCIALRÅDGIVEREN\n14 Spørgsmål til kandidaterne strømmer ind på facebook. Her følger et udpluk krydret med et par af vores egne spørgsmål korte til kandidaterne Hver kandidat får ét målrettet spørgsmål. Og tre fælles: Plads til forbedring i DS? På facebook blev der spurgt til DS opdeling i regioner. Hvordan vil du mene, at DS bør organiseres for mest effektivt at støtte medlemmerne? Nedsat kontanthjælp? Synes du, at det er et brugbart incitament at nedsætte kontanthjælpen for visse persongrupper? Støtte til de udhængte? Hvordan sikrer vi et godt arbejdsmiljø, opbakning fra ledelsen m.m., når man bliver offentligt krænket uden mulighed for genmæle? Flemming Bo Hansen Plads til forbedring i DS? Mit hovedpunkt i valget er medlemsservice og medlemskontakt. Der er sket flere ændringer i DS, siden jeg var kredsformand i 80 erne. Nu synes jeg, vi skal overveje grundigt, om det er tid til at bibeholde eller forandre igen. Nedsat kontanthjælp? Nedsat kontanthjælp kan bruges som incitament, hvis de unge også får et positivt skub med rigelig god vejledning. Mange har fået meget lidt ud af folkeskolen, og er måske først blevet modne et stykke efter 18-års fødselsdagen. Først så - kan en egentlig uddannelse påbegyndes. Støtte til de udhængte? Det er en meget stor belastning, når en sagsbehandler får en trussel el. lign. fra borgere. Hvis man samtidig er underlagt en svag ledelse, så er man på Herrens mark. Den enkelte sagsbehandler skal efteruddannes i konflikthåndtering. Og ellers må ledelsen træde til ved de svære samtaler. Du er 68 år hvorfor stiller du op nu? Jeg stillede op, fordi det ikke kunne være rigtigt, at der for første gang i DS skulle være fredsvalg om formandsposten. John Hatting nåede så også at stille op, mens jeg skrev på mit opstillingsgrundlag. Men jeg står ved mit kandidatur, og stemmerne afgør valget. John Hatting Plads til forbedring i DS? Vi skal skabe en kombination af lavt kontingent samtidig med, at vi skal være i tæt dialog med medlemmerne. Jeg møder medlemmer, der har oplevelsen af, at de er til for DS og ikke omvendt. Det skal vi ændre i dialog med medlemmerne og måske med en ny struktur. Nedsat kontanthjælp? Vi bør se nærmere på gruppen af unge under 30 uden andre problemer end ledighed. Vi skal sikre, at dynamikken ydelser imellem motiverer til arbejde og uddannelse. Ved lavkonjunktur skal ekstra inkluderende tiltag naturligvis søsættes. Støtte til de udhængte? Kommunerne og de lokale ledere skal tage skarp afstand fra offentlig udhængning. De berørte skal have professionel støtte ogtilbydes psykologhjælp om nødvendigt. DS skal naturligvis også sige højlydt fra! Du har 11 års ledererfaring inden for Kriminalforsorgen. Hvilken forståelse har du for socialrådgivernes arbejde inden for resten af faget? Ud over den forståelse, jeg har som mangeårigt medlem af DS og fra studier ved den sociale kandidatuddannelse, har jeg snart otte års erfaring som fagforeningsformand for Kriminalforsorgsforeningen, hvor vi også organiserer socialrådgivere. Det giver en lang og bred indsigt i faget og dets mange udfordringer. Majbrit Berlau Plads til forbedring i DS? DS skal organiseres tæt på medlemmerne. Vores organisation med regioner er fornuftig, også økonomisk. Den sikrer et fornuftigt medlemsdemokrati, hvilket er vigtigt at bevare. Jeg er ikke tilhænger af en yderligere centralisering af DS. Nedsat kontanthjælp? Hvis man ikke har evnerne eller kompetencerne, er det ikke et brugbart incitament at nedsætte ydelser. Jeg er tilhænger af HB s beslutning om uddannelsespålæg, der selvfølgelig kun skal gives til folk, der er uddannelsesparate. Det ser jeg som at give folk en ekstra mulighed Støtte til de udhængte? Det er først og fremmest arbejdsgivernes ansvar at beskytte medarbejderne. De skal forholde sig til verden anno DS klare krav til arbejdsgiverne er, at man på linje med voldspolitikker laver personalepolitikker, der tager højde for problemet. Og så hjælper vi konkret med at få arbejdsgiver på banen, hvis et medlem kommer i klemme. Du har en fortid som folketingsmedlem. Vil du videreføre Betina Posts neutrale position eller erklære støtte til bestemte politiske partier? DS skal være partipolitiks uafhængig. Det har jeg praktiseret i fem år som regionsformand, og det vil jeg fortsætte med. Jeg har aldrig skelet til et partimedlemsskab hos de politikere, vi lokalt har arbejdet sammen med. Jeg går efter at skabe resultater for medlemmerne og de politikere, der vil være med til det, er velkomne. 14 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST MARTIN HANS SKOUENBORG\n15 Valget stod mellem havearbejde og formandspost Flemming Bo Hansen har arbejdet som socialrådgiver i 35 år og står nu foran en skillevej: Enten skal han passe haven og nyde sit otium eller stå i spidsen for Dansk Socialrådgiverforening fra november. Mere om Flemming Bo Hansen Har blandt andet arbejdet som familiebehandler i en døgninstitution, inspektør på en teknisk skole, beskæftigelseskonsulent og som sagsbehandler. Stiller også op til hovedbestyrelsen. Er kasserer i Præstø Vindmøllelaug I/S og formand for Hestehave Vandværk. Det blev meldt ud på Dansk Socialrådgiverforenings facebookprofil, før selv hans hustru Majse havde hørt det. For 68-årige Flemming Bo Hansen besluttede først i sidste øjeblik at melde sig som kandidat til posten som formand for DS. Egentlig har han aldrig haft en formandsdrøm i maven, men til gengæld går han højt op i demokrati og medlemsinddragelse så derfor ville han sætte en stopper for, at den på det tidspunkt eneste formandskandidat, Majbrit Berlau, blev kåret som formand uden grundig debat blandt medlemmerne. Men selv om kandidaturet bunder i at ville skabe liv i demokratiet, bedyrer han, at han vil tage formandsrollen seriøst, hvis han bliver valgt. Sætter konkret fingeraftryk Flemming Bo Hansen har altid været fagpolitisk interesseret og har gennem årene haft forskellige roller i Dansk Socialrådgiverforening. Han sidder pt. i beskæftigelsesfaggruppen, hvor han er vellidt og ordner meget af det praktiske og værdsætter gode frokoster i forbindelse med møder. Han har desuden været kredsformand, og så sad han i økonomiudvalget, da bygningerne i Toldbodgade blev købt. Flemming Bo Hansens far var også fagligt aktiv, og det har altid været en selvfølge i hans opvækst, at man tager sig af de svageste i samfundet. Nyder livet i Præstø I øjeblikket er Flemming Bo Hansen meldt ledig. Han bruger derfor tiden på alt det, han ikke har haft tid til i de 35 år som socialrådgiver. Selv bruger han betegnelsen livsnyder, som blandt andet dækker over, at han svømmer tre gange om ugen, har en 45 fod sejlbåd i Ishøj med 12 andre, og hygger sig med Majse, der også er uddannet socialrådgiver, og deres i alt seks børn og børnebørn. Og så passer han haven, som ikke har set en havemand i ti år selv om buske og krat gemmer på en fin havudsigt. S Selv om kandidaturet bunder i at ville skabe liv i demokratiet, bedyrer han, at han vil tage formandsrollen seriøst, hvis han bliver valgt. TEKST IDA SKYTTE FOTO KRISTIAN GRANQUIST SOCIALRÅDGIVEREN\n16 Vil skrive DS i panden Ord som ægthed, ydmyghed, ordentlighed og troværdighed går igen, når John Hatting taler om sit formandskandidatur. Han betegner sig selv som en socialt indigneret arbejderdreng med et hjerte, der banker for samfundets skæve eksistenser. 43-årige John Hatting har arbejdet med både kriminelle, psykisk syge, misbrugere og børn og unge med særlige behov, og nu vil han bruge sin erfaring til at træde op på det, han kalder landets vigtigste socialpolitiske talerstol. Han lægger meget vægt på, at han ikke har nogen partibog og derfor kan holde sig gode venner med begge politiske fløje og netop det har han øvet som formand for Kriminalforsorgsforeningen, der organiserer blandt andre socialrådgivere. Han lægger meget vægt på, at han ikke har nogen partibog og derfor kan holde sig gode venner med begge politiske fløje. Mere om John Hatting Er bachelor i socialt arbejde og har gået på kandidatuddannelsen i socialt arbejde på Aalborg Universitet. Har taget Kriminalforsorgens overordnede lederuddannelse Er forstander på udslusningsinstitutionen Lysholmgård. Alternativ vej til faget For John Hatting er det at være i front og kaste sig ind i debatter ikke noget nyt, og han er vant til at have mange bolde i luften. Det organisatoriske gen har han blandt andet fra sin mor, der gennem mange år var tillidsrepræsentant, mens debatter og diskussioner i barndomshjemmet ofte tog udspring i Politiken, der altid lå fremme. Han vidste tidligt, at han ville bruge sit liv på at hjælpe samfundets udsatte, men fandt vej til socialrådgiverfaget ad en atypisk vej. I stedet for en klassisk, dansk socialrådgiveruddannelse, har han en bachelor i socialt arbejde fra England. Hans fremtoning er ofte seriøs og diplomatisk, men det fortælles, at han også har en udpræget sort humor og en god portion selvironi. Formand i hjemmet På hjemmefronten har John Hatting også en formandspost - i Roskilde, hvor han står i spidsen for det bofælleskab, hvor han bor med sin kone Kirsten, der er konsulent i kommunen, og deres to børn, Martine på otte år og Magnus på ti år. Her spiser 30 familier sammen fire gange om ugen, sejler i kanoer og hygger. I hjemmet kan man høre lyden af moderne jazz og ind i mellem også tonerne fra John Hattings eget guitarspil. Han er desuden begejstret for danske klassikere som Anne Linnet, Bifrost og C.V. Jørgensen - det afslører hans facebookprofil i hvert fald. Her kan man også læse om hans kriminalpolitiske engagement men nu vil han bare arbejde for at få skrevet DS i panden, som han siger. S 16 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST IDA SKYTTE FOTO KRISTIAN GRANQUIST\n17 Majbrit Berlau er født ind i fagbevægelsen, og hun har nærmest altid vidst, at hun ville være socialrådgiver. Som datter af sømandsboss Henrik Berlau er fagforeningsarbejdet en del af 35-årige Majbrit Berlaus dna. Derfor var det naturligt for hende som 13-årig at blive elevrådsformand, hvor hun blandt resultaterne kunne notere et rygerum for skolens elever. Siden da har hun kastet sig over alt fra studenterråd, vikariat som folketingsmedlem for Enhedslisten og regionsformandskab for Øst. Den unge Majbrit Berlaus forbilleder var Tine Bryld og Hanne Reintoft, og hun har fra barnsben lært at argumentere og kæmpe for de svagestes kår. Nu brænder hun for at samle kræfterne om formandsposten i Dansk Socialrådgiverforening. Mere om Majbrit Berlau Har siddet i hovedbestyrelsen i otte år. Har været formand for Region Øst siden Har taget en forhandleruddannelse og er i gang med en diplomuddannelse i ledelse. Klogt at gifte sig med Mustapha Blandt Majbrit Berlaus mange beslutninger var det klogeste i hendes øjne, da hun sagde ja til at gifte sig med pædagogen Khaled Mustapha for otte år siden. Han er hendes helt store støtte og med til at få hverdagen til at hænge sammen. De har pigerne Rosa og Liv på tre og fem år og bor i bofællesskab med 50 andre i Birkerød. Her må familien ofte finde sig i, at mor står foran spejlet i det lille soveværelse og øver sig højlydt på taler. Selv om kalenderen er tætpakket, er der også plads til venner og fest, og det fortælles, at Majbrit Berlau trods travlhed både er lyttende og nærværende. Og så er hun samtidig nysgerrig, interesseret i andres meninger og bærer ikke nag efter politiske uenigheder. Venstreorienteret skabsroyalist Det ikke svært at se, hvor Majbrit Berlau befinder sig rent holdningsmæssigt. Et hurtigt kig på hendes yderst aktive facebookprofil med knap venner viser, at Majbrit Berlau er tilhænger af eksempelvis ligestilling, kvindelandsholdet i fodbold, en række fagforeninger og centrum-venstrepolitikere samt NGO er som Greenpeace. Dermed ikke sagt, at Majbrit Berlau passer ind i en skabelon. Hun er skabsroyalist og har en hemmelig drøm om at få dronning Margrethe til at male billeder af Underdanmark til DS 75 års jubilæum næste år. Men først gælder det altså drømmen om formandsposten. S Hun er skabsroyalist og har en hemmelig drøm om at få dronning Margrethe til at male billeder af Underdanmark til DS 75 års jubilæum næste år. Fik fagbevægelsen ind med sutteflasken TEKST IDA SKYTTE FOTO KRISTIAN GRANQUIST SOCIALRÅDGIVEREN\n18 Fire kandidater til posten som ny næstformand Der er kampvalg mellem tre kvinder og én mand om næstformandsposten i DS. Men hvem er de? Vi har bedt dem svare på fire spørgsmål. Nævn to områder, du gerne vil arbejde med som næstformand? - Formandsdebatten på Facebook har haft meget fokus på overenskomst og løn, og det er jeg glad for, for så kan jeg fokusere på det, der er vigtigt for mig: Mobilisering af medlemmerne, deres viden og engagement og en Niels Christian Barkholt, udvikling af faget to områder, konsulent i Center for som vil få positive konsekvenser Børn og Familie, Faxe både for arbejdsmiljøet, og når det Kommune gælder om at opnå en bedre og mere meningsfuld indsats for borgerne. - Jeg vil også have fokus på, at socialrådgivernes viden og en udvikling af faget forsat skal tydeliggøre konsekvenser af lovgivningen. Det skal ske på en måde, så det ikke kun er synligt i den offentlige debat, men også kan spores ude på arbejdspladserne i form af bedre rammer og vilkår. Hvordan vil du sikre, at Dansk Socialrådgiverforening også fremover vil have stor gennemslagskraft og troværdighed? - Jeg vil understøtte formanden og hovedbestyrelsen i dens beslutninger og sørge for, at vi er mærkbart deltagende i den offentlige debat. Vi skal blive bedre til at udnytte de ressourcer, velfærdssamfundet har for vi har ikke uanede ressourcer. Som socialrådgivere har vi mulighed for at gå i front for at få vidensbaseret det sociale arbejde, så vi bruger ressourcerne rigtigt. Det vil skabe troværdighed nu og på længere sigt. Hvad kommer du til at savne i dit nuværende arbejde, hvis du bliver næstformand? - Mine kolleger og at være tæt på praksis. Og at kunne diskutere praksis på flere niveauer. Derfor vil det være vigtigt for mig at komme meget ud som næstformand for hele tiden at være opdateret på konkrete eksempler og udfordringer. Hvad bruger du tiden på, når du ikke er på job? - Mit liv går stort set med at være engageret fra en socialfaglig platform. Jeg bruger en del tid på Praksiscenter et vidensdelingsforum i socialt arbejde indtil videre kun på Facebook og jeg er involveret i andre typer af netværk og samarbejder. Jeg er sammen med min søn Bertil på seks år hver anden uge, og jeg løber meget. På det seneste er jeg blevet optaget af at fotografere og er også lige begyndt at danse argentinsk tango. S Nævn to områder, du gerne vil arbejde med som næstformand? - Jeg interesserer mig meget for beskæftigelsespolitik, men bliver jeg valgt som næstformand, afhænger opgavefordelingen af, hvem der bliver formand. Der er en række opgaver, som skal løses, og så må vi se, hvad vi Susanne Grove, hver især er dygtigst til. tilknyttet vikarbureau - Jeg vil gerne være hende, som går for socialrådgivere: ud og er med i den offentlige debat, men jeg vil også gerne være hende, der tager sig af det organisatoriske og har tæt kontakt med regionsformændene. Økonomien i organisationen, løn, arbejdsmiljø og uddannelsesområdet er også spændende. Og der, hvor jeg synes, at der virkelig skal sættes ind, er at sikre bedre mulighed for arbejde og efteruddannelse for socialrådgivere og meget gerne via overenskomsten. Hvordan vil du sikre, at Dansk Socialrådgiverforening også fremover vil have stor gennemslagskraft og troværdighed? - Jeg vil fortsætte den linje, som Bettina og hovedbestyrelsen har lagt igennem de senere år. Det handler om, at vi skal forblive upartiske og hele tiden sikre os, at vi udtaler os på hele foreningens vegne. Vi skal basere vores udtalelser på vores faglige indsigt, viden og erfaringer, og ikke mindst på medlemmernes input baseret på deres virkelighed. Samtidig skal man hele tiden sikre sig, at man også har baglandet med sig. Hvad kommer du til at savne i dit arbejde, hvis du bliver næstformand? - Klientkontakten og det grundlæggende socialfaglige arbejde. Jeg vil i høj grad prioritere medlemmerne, møde dem og deltage i møder med alle faggrupper. Det er vigtigt for mig at få en stor baggrundsviden så hurtigt som muligt så der bliver slet ikke tid til at savne. Hvad bruger du tiden på, når du ikke er på job? - Jeg bruger tid på fagpolitisk arbejde. Jeg sidder i det lokale beskæftigelsesråd, i FTF s bestyrelse i Nordjylland og i PKA s bestyrelse. Jeg er også aktiv i politik, men jeg er meget bevidst om, at fagforeningspolitik og partipolitik skal holdes adskilt. Derudover læser jeg bøger, cykle, og går i motionscenter. Og så bruger jeg selvfølgelig tid på hjem og familie. S 18 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST SUSAN PAULSEN\n19 Kandidaterne om sig selv Du kan læse kandidaternes fulde opstillingsgrundlag på socialrdg.dk/valg2012 Nævn to områder, som du gerne vil arbejde med som næstformand? - Det er vigtigt at få socialrådgivernes arbejdsvilkår tydeligere på dagsordenen. Vi skal formulere nogle konkrete målsætninger for, hvordan socialrådgiverne kan få de bedst Nanna Olesen, mulige betingelser for at udføre deres Rødovre Kommunes arbejde. Børne- og familieafdeling, tillidsreprære, at medarbejderne har størst mu- - Jeg vil gerne være med til at siksentanlig indflydelse på arbejdspladserne også om økonomi - så der findes fælles løsninger, der fungerer i praksis. - Overenskomstforhandlingerne er også meget vigtige. Vi skal arbejde hårdt for muligheden for reel lønudvikling for socialrådgiverne. Da forlodsfinansiering (det beløb, der afsættes til lokale lønforhandlinger, red.) formodentlig ikke kommer tilbage, er vi nødt til at finde alternative måder at sikre lønudviklingen på. Hvordan vil du sikre, at Dansk Socialrådgiverforening også fremover vil have stor gennemslagskraft og troværdighed? - Ved fortsat at bruge vores faglighed og praksis som udgangspunkt, når vi udtaler os. Og sørge for hele tiden at være synlige og søge indflydelse der, hvor det er relevant. Bettina Post har formået at fremhæve vores fag på en faglig og saglig måde, hvilket har givet stor respekt udadtil. Hun har taget nogle store skridt for DS og nu gælder det om at holde fast i vores position og samtidig flytte en del af fokus til arbejdsvilkår og overenskomstforhandling. Hvad kommer du til at savne i dit nuværende arbejde, hvis du bliver næstformand? - Borgerkontakten. At være med i direkte processer, som forandrer noget for borgene til gavn for deres liv. Og så kommer jeg til at savne en masse søde kolleger - det vil blive svært at sige farvel til dem. Hvad bruger du tiden på, når du ikke er på job? - Jeg er sammen med mine to drenge på seks og ni år og min familie, og jeg prøver også at prioritere tid til mine veninder. Så kan jeg godt lide at rejse og har senest været i London i forbindelse med åbningen af OL, hvor der var en fantastisk stemning i gaderne. Jeg læser mange bøger i forskellige genrer, lige nu er jeg i gang med Sølvets rige, som er sidste bog i en serie om Djengis Khan. S Nævn to områder, du gerne vil arbejde med som næstformand? - Dansk Socialrådgiverforening skal være både medlemmernes og fagets forening. Jeg vil gerne sikre, at medlemmerne bliver inddraget i arbejdet både indadtil og udadtil. Samtidig skal foreningen være en synlig og Mette Valentin, uomgængelig aktør på den socialpolitiske scene med afsæt i vores profes- aktiv i frivilligt arbejde, har haft job sionsvision. Vi skal kort sagt skabe blandt andet på børne- og sikre sammenhængskraft. og unge-området. - Og vi skal påtage os rollen som Er fritidspolitiker i dem, der påviser, hvorfor det er nødvendigt med en gennemgribende af- regionsrådet i Region Syddanmark. bureaukratisering og en øget tillid til den faglighed og de kompetencer, som socialrådgivere har. Hvordan vil du sikre, at Dansk Socialrådgiverforening også fremover vil have stor gennemslagskraft og troværdighed? - Gennemslagskraft skabes ved at sætte fokus på de styrker og muligheder, vi har. Og vi har en hel unik viden og faglig ballast. Vi ved, hvordan vi forebygger og løser sociale problemer i en proces med mennesket i centrum. Det skal vi gøre med afsæt i princippet om ret og pligt, men vi må ikke miste fokus på det, som vi med vores socialrådgiverfaglighed ved, er rigtigt og bedst at gøre. Det er helt centralt for at nå målet om at sikre sammenhængskraft i vores samfund et mål, som langt de fleste er enige i uanset politisk observans. Hvad kommer du til at savne i dit nuværende arbejde, hvis du bliver næstformand? - Jeg er meget aktiv i det frivillige arbejde og har blandt andet i de sidste ni år været med i Brugernes Basar arrangeret af Udsatterådet. Det håber jeg at blive ved med, men noget af det frivillige arbejde bliver jeg nok nødt til at undvære. Hvad bruger du tiden på, når du ikke er på job? - Jeg bruger tid på mine børn, min familie, venner og på at komme ud i naturen. Jeg fotograferer, maler, tegner og skriver og er i gang med et større projekt, som er en insiderhistorie fra den politiske virkelighed. Jeg sætter fokus på, hvad der går galt i det politiske arbejde i forhold til at sikre den gode socialpolitik og sammenhængskraften. S SOCIALRÅDGIVEREN\n20 To fredsvalgte regionsformænd I Region Syd og i Region Nord blev formændene genvalgt. Vi bringer her deres opstillingsgrundlag. Anne Jørgensen, genvalgt som formand for Region Syd Sunde arbejdspladser, faglighed, socialpolitisk debat og optimal medlemsservice. Jeg genopstiller som regionsformand for fortsat at sikre en professionel medlemsorganisation med optimal service, der sikrer ordentlige løn- og ansættelsesforhold, og hvor det fagpolitiske arbejde støtter medlemmer, der får brug for hjælp. Kendskabet til socialrådgivernes virkelighed på arbejdspladserne er altafgørende for, hvad DS skal mene og gøre, uanset om vi udtager overenskomstkrav, kommenterer lovgivning og socialpolitik eller tilbyder faglige medlemsmøder. Dialog og kritik er vigtig på alle niveauer i DS. Sagstal, faglighed og etik er et must, når dagligdagen byder på besparelser, omstruktureringer og nedlæggelse af stillinger, som gør det vanskeligt at omsætte socialfaglige vurderinger til konkrete handlinger for den enkelte borger jvf. lovgivningen. Faggrupperne underbygger kendskabet til fagets mange områder og fagligheden skal fortsat Anne Jørgensen Uddannet 1982 Har arbejdet mest i Odense Kommune. Mange arbejdsområder, mest børn - og ungeområdet, skole- og institutionskonsulent TR fra 1985 og FTR fra Næstformand i SU/ MED udvalg lokalt/centralt Deltidsansat i DS Kreds Fyn Kredsbestyrelse for Fyns Amt 11 år plus Repræsentantskabsmøder Kredsformand Fyns Amt Regionsformand 2003 FTF- bestyrelse, LBR-Odense, RBR-Syddanmark, UC Syddanmarks bestyrelse og uddannelsesudvalg for Socialrådgiveruddannelsen Bor i Odense, voksne døtre, 55 år inddrages i arbejdet. DS skal italesætte sunde arbejdspladser, medindflydelse og faglighed, når kriseøkonomi er blevet dagsordensættende og styrende for de konkrete indsatser i social- og arbejdsmarkedsområdet og i psykiatri- og sundhedsområdet. Pensionsalderen er rykket og socialrådgivere skal kunne være glade for og holde til at gå på arbejde hele arbejdslivet. TR og AMIR skal sikrer DS mere indflydelse på arbejdspladserne. Ledige socialrådgivere skal hjælpes i arbejde og støttes i faglig tilknytning via løntilskud, trainee og jobrotation. Jeg kommer gerne og debatterer på klubmøder og med de studerende. S Mads Bilstrup genvalgt som formand for Region Nord: Dansk Socialrådgiverforening varetager bedst medlemmernes interesser, når vi er tæt på det enkelte medlems arbejdsplads. Som formand i Region Nord vil jeg fortsat arbejde for, at Dansk Socialrådgiverforening er en synlig fagforening ude på de enkelte arbejdspladser og i medierne. Som medlem har man krav på at få den fornødne bistand og rigtige hjælp, når der skal forhandles løn, eller der er problemer i et ansættelsesforhold. I Region Nord vil vi fortsat tilbyde gode medlemsarrangementer, som har medlemmernes faglige og socialpolitiske interesse. At kunne bevise og forklare fagbevægelsens vigtige betydning i Danmark, står som en af de vigtigste opgaver for de enkelte fagforeninger i årene frem. For mange unge og nyuddannede socialrådgivere er fornuftige lønninger, ferie, pension, barsel og løn under sygdom naturlige lønog ansættelsesbetingelser i et ansættelsesforhold men Mads Bilstrup 48 år Gift med Jeannette. Sammen har vi 2 børn; Karl-Emil på 20 år og Klara på 16 år Uddannet socialrådgiver i 1992 Ansat i Århus kommune siden december 1992 Valgt som fællestillidsrepræsentant i Århus kommune fra Regionsformand i Region Nord fra 2010 Medlem af DS s forhandlingsdelegation siden Valgt til Hovedbestyrelsen i 2008 disse goder er tilkæmpet og forhandlet hjem til medlemmerne af fagforeningerne gennem flere årtier. Jeg vil arbejde for forbedrede løn- og arbejdsvilkår og ad den vej vise, hvor vigtigt et medlemskab af Dansk Socialrådgiverforening er. Dansk Socialrådgiverforening varetager bedst medlemmernes interesser, når vi er tæt på det enkelte medlems arbejdsplads. DS skal være nem at komme i kontakt med, og skal kunne give den rigtige bistand og støtte inden for et kort tidsrum. Tunge administrationsgange og bureaukrati har vi kun alt for dårlig erfaring med fra de offentlige arbejdspladser. Det samme må ikke ske i DS. S 20 SOCIALRÅDGIVEREN TEKST SUSAN PAULSEN


Premier Inn Widnes i Halton til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPremier Inn, Venture Fields, Riverside, Halton, Storbritannien, WA8 0GY - Se på kort\n"Very clean, comfy bed and a great size room."\nMere om Premier Inn Widnes\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Widnes, så er Premier Inn Widnes et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. De velholdte omgivelser samt stedets nærhed til St Michaels Jubilee Golf Club er med til at give dette hotel sin særlige charme.\nPremier Inn Widnes tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, trådløst internet i fællesområder, parkering, familieværelse.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, skrivebord, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, toiletsager, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Premier Inn Widnes opfylde dine behov på mange måder.\nAlle slags rejsende (77) Par (30) Rejsende alene (9) Familie med små børn (29) Familie med store børn (1) Gruppe (8)


Sikre udlejningsbiler | Spanien i Dag\nSkrevet af administrator, tor, 16/07/2020 - 07:00\nCORONA & REJSER: Helle Hollis er det første firma i Spanien, som starter med at anvende ozongenerator til desinfektion af bilen.\nSpanien i Dag har modtaget denne pressemeddelelse fra vores sponsor Helle Hollis.\n- Helle Hollis er netop blevet certificeret af TÜV som det første biludlejningsfirma i Spanien, der kvalificerer sig til ‘Covid-19 protected area’. Certifikationsprocessen har involveret, at alle procedurer i Helle Hollis er blevet revideret og tilpasset de nye Covid-19 sikkerhedsforanstaltninger, fortæller administrations- og IT-chef Søren Dahl Hansen.\nDet gælder blandt andet proceduren for desinfektion af lejebilen inden ny udlejning, hvilket indebærer grundig indvendig rengøring med et desinfektionsmiddel, samt brug af en ozongenerator, som fjerner alle bakterier, virus og svampesporer.\nAndre sikkerhedsprocedurer er desinfektion af kundeområder og courtesy bussen flere gange dagligt, samt begrænsning af antal kunder i receptionen. Derudover er der obligatorisk brug af maske blandt personale og kunder, håndsprit til fri afbenyttelse samt social afstand på 1,5 meter.\nFENEVAL er den spanske brancheforening for biludlejning, som har udarbejdet certifikatet ‘Covid-19 protected area’ baseret blandt andet på retningslinjerne fra det spanske sundhedsministerium.\n- Med denne certificering går vi et skridt videre til sikring af både kunder og personale gennem overholdelse af alle sikkerhedsprocedurer. Man kan derfor trygt leje bil hos Helle Hollis, siger virksomhedens direktør, Hans Hugo From.\nAlle Helle Hollis biler vil hurtigst muligt smykkes med certifications mærket, som synligt bevis for at Helle Hollis er et covid-19 beskyttet sted, hvor man som medarbejder trygt kan arbejde og som kunde trygt kan leje sin bil.\nApp til rejseformular til alle telefoner