Mangelfuld begrundelse i arbejdsskadesag - retsinformation.dk\nFOU nr 1999.426 Gældende\nMangelfuld begrundelse i arbejdsskadesag\nLBK nr 450 af 25/06/1987 § 13\nLBK nr 450 af 25/06/1987 § 27\nLBK nr 450 af 25/06/1987 § 29\nLBK nr 450 af 25/06/1987 § 9\nLOV nr 390 af 20/05/1992 § 24\nLOV nr 390 af 20/05/1992 § 70\nLOV nr 390 af 20/05/1992 § 71\nEn kvindelig sygehjælper var udsat for en arbejdsulykke på et plejehjem. Den Sociale Ankestyrelse nedsatte det erhvervsevnetab Arbejdsskadestyrelsen havde fastsat. Ved vurderingen heraf lagde myndighederne vægt på konkurrerende og forudbestående lidelser. Sygehjælperen og hendes fagforbund var ikke enige i vurderingen.\nOmbudsmanden forklarede at han ikke havde forudsætninger for at kritisere de lægefaglige vurderinger medmindre der forelå juridiske mangler. Imidlertid mente ombudsmanden at afgørelsernes begrundelser var så mangelfulde at han ikke var i stand til at foretage en endelig vurdering. Begrundelserne havde ikke tilstrækkelig præcise angivelser af de relevante retsregler, de bestemmende hovedhensyn og det relevante faktum. Endvidere var dele af faktum angivet ukorrekt af Ankestyrelsen.\nEfter to gange at have genoptaget sagen traf Ankestyrelsen en ny afgørelse som væsentligt forhøjede erhvervsevnetabet. Den nye afgørelse indeholdt dels en vurdering af det samlede erhvervsevnetab og dels en vurdering af erhvervsevnetabet som følge af arbejdsskaden. (J.nr. 1996-0704-024).\nDen 1. marts 1990 modtog Arbejdsskadestyrelsen en anmeldelse om arbejdsskade fra Plejehjemmet X. Ifølge anmeldelsen havde A den 23. januar 1990 været udsat for en arbejdsulykke i forbindelse med at hun sammen med en kollega ville vende en af plejehjemmets beboere.\nDen 23. marts 1990 meddelte Arbejdsskadestyrelsen A at hendes arbejdsskade var omfattet af arbejdsskadeforsikringsloven, men at der dog ikke synes ... at være tale om sådanne blivende følger, at De er berettiget til erstatning.\nI skrivelse af 11. april 1990 skrev Arbejdsskadestyrelsen til A at forsikringsselskabet Y som arbejdsskadeforsikringsselskab ikke havde pligt til at refundere nogle udgifter til akupunkturbehandling; Arbejdsskadestyrelsen henviste herved til at behandlingen ikke var udført af en læge.\nEfter at Forbundet af Offentligt Ansatte i brev af 4. februar 1992 havde bedt Arbejdsskadestyrelsen om at udgifterne til behandlingen i 1990 hos akupunktøren kunne blive afholdt efter arbejdsskadeforsikringsloven, fastholdt Arbejdsskadestyrelsen i skrivelse af 26. februar 1992 at forsikringsselskabet Y ikke kunne pålægges at betale udgifterne til behandlingen hos akupunktøren.\nDen 26. maj 1992 modtog Arbejdsskadestyrelsen en erklæring fra S-by Sygehus, arbejdsmedicinsk afdeling. Af erklæringens konklusion fremgik bl.a.:\nOktober 1990 undersøgt på neurologisk afdeling i (T-by) med henvisning til MR-scanning, der påviser cervikal discusprolaps, der bliver opereret i Aalborg januar 1991 med initialt god effekt, men i løbet af maj 1991 påny tiltagende smertereaktioner fra nakkeregionen.\nFornyede undersøgelser i (U-by) tyder ikke på prolapsforandringer, behandlingen er konservativ. Langsom bedring med raskmelding 01.04.92, nu arbejdssøgende.\nLidelsen er klart arbejdsbetinget, muligheden for endelig afgørelse af varigt mén er endnu ikke helt for hånden.\nDen 9. juni 1992 stadfæstede Den Sociale Ankestyrelse Arbejdsskadestyrelsens afgørelse angående refusion af As udgifter til behandling hos akupunktøren i 1990.\nI brev af 3. oktober 1992 bad Forbundet af Offentligt Ansatte Arbejdsskadestyrelsen om at genoptage As sag. Forbundet henviste til at A havde varigt men og vedlagde til underbygning heraf et brev af 28. juli 1992 fra arbejdsmedicinsk afdeling på S-by Sygehus til As egen læge bilagt udskrivningskort af 21. maj 1992.\nForbundet kom i brev af 10. november 1992 til Arbejdsskadestyrelsen med yderligere oplysninger i sagen og bad samtidig om refusion af nogle udgifter A havde haft til medicin.\nDen 16. november 1992 bad Arbejdsskadestyrelsen som led i sagens genoptagelse A om at give forskellige oplysninger. Arbejdsskadestyrelsen modtog svar herpå den 26. november 1992. Den 30. november 1992 bad Arbejdsskadestyrelsen A om at svare på hvornår hun skulle opereres hos overlæge B; Arbejdsskadestyrelsen modtog svar herpå den 8. december 1992.\nDen 8. januar 1993 traf Arbejdsskadestyrelsen afgørelse om at nogle af As medicinudgifter skulle refunderes efter arbejdsskadeforsikringsloven, mens udgifterne til andre præparater ikke kunne refunderes. I brev af 19. januar 1993 klagede Forbundet af Offentligt Ansatte til Den Sociale Ankestyrelse over afslaget på refusion af udgifterne til visse præparater.\nMed skrivelse af 1. marts 1993 bad Arbejdsskadestyrelsen A om at oplyse hvor og hvornår hun havde været til MR-scanning, og hvor og hvornår hun skulle opereres. Arbejdsskadestyrelsen modtog svar på disse spørgsmål den 4. marts 1993.\nArbejdsskadestyrelsen indhentede herefter fra R-by Sygehus, MR-centret, en journaludskrift som Arbejdsskadestyrelsen modtog den 15. marts 1993.\nI brev af 3. maj 1993 gav forbundet Arbejdsskadestyrelsen yderligere oplysninger i sagen, herunder at A skulle indlægges på U-by Sygehus igen den 15. juli 1993.\nDen 8. juli 1993 stadfæstede Den Sociale Ankestyrelse Arbejdsskadestyrelsens afgørelse om refusion af As medicinudgifter.\nDen 3. august 1993 bad Arbejdsskadestyrelsen om en speciallægeundersøgelse af A.\nPå baggrund heraf modtog Arbejdsskadestyrelsen en speciallægeerklæring af 3. oktober 1993 fra overlæge B. Af erklæringen fremgik bl.a.:\n Tidligere sygdomme:\nSiden 21‑års alderen migræne med udtalt lysoverfølsomhed, næsten altid halvsidig provokeret af stærkt lys og behandlet med varierende tabletter. 2 sectio i 1973 og 76, 1978 hysterektomi pga. vedvarende metrorrhagi. I sygehistorien syntes der at være 2 mindre arbejdsskader. I november 89 er det ifølge journalnotaterne oplyst, at pt. havde et mindre forkert løft hvor hun forvred den thoracolumbale overgang og fik smerter her samt midt i nakken. Hun fik behandlet rygsmerterne hos fysioteraueti og de svandt gradvist, mens nakke-smerterne var vedvarende tilstede med udstråling mellem skulderbladene. Der var lette gener ud i venstre skulderåg. Ved juletiden 89 fik hun, mens hun sad og læste i et blad, et pludseligt hovedpineanfald og følte sig følelsesløs med dødhedsfornemmelse i venstre side af ansigtet, specielt kinden og følte at venstre øjenlåg hang. Der var kraftig trykkende hovedpine bag venstre øje. Dette svandt gradvist. 1990 indlagt på neurologisk afd. december måned til nærmere udredning. Her findes på MR‑scanning 2 mindre supcorticale ca. 1/2 cm. store demyeliserende områder i venstre hjernehalvdel, beliggende tempoparietalt samt en mindre læsion frontoparietalt på højre side. Pt. behandles med London‑kur med nogen effekt.\nAktuelle ulykkestilfælde indtraf 23.1.90 kl. 22.00, hvor hun på plejehjemmet, hvor hun arbejdede, fik et voldsomt hold da hun ville vende en af beboerne. Hun måtte straks sygemeldes med tiltagende smerter ud i venstre arm ud langs ydersiden af overarmen og radialt ud i underarmen.\nHun følte sig tiltagende fummelfingeret på begge hænder, men har som anført ingen smerter på højre side. Smerterne forværres i nakken i perioder hver dag og hun må anvende en blød halskrave. I det fortsatte forløb har pt. haft fornemmelse af venstre hånd kan være kold i perioder og kraften bliver dårligere og dårligere. Der er i perioder med voldsomme nakkesmerter også været tiltagende grad af styringsbesvær af venstre ben og smerterne i nakken og smerterne kan være så voldsomme at hun falder om. Der har aldrig været noteret krampeanfald. Pt. bliver indlagt d. 18.1.91 på neurokirurgisk afd. hvor det er svært at fremkalde reflekserne på OE, der er ingen sikre pareser, der er normal sensibilitet, der er lidt svajen ved gang. Ved magnetscanning findes spinalstenose med protrusion ud for discus C7 på degenerativ basis. Der foretages 24.1.91 forreste spondylodese a.m. Cloward hvor en større prolaps fjernes. Der findes et kraftigt forkalket ligament som også kan ses på MR‑scanningen. Det postoperative forløb er umiddelbart ukompliceret, men i maj 91 vurderes hun ambulant, idet hun kort forinden har fået voldsomme nakkesmerter påny og nu bælteformet smerter ud over højre skulder, overarm og ud i højre underarm. Halskraven letter. 14.6.91 føler pt. igen et pludseligt voldsomt anfald med gener i venstre ansigtshalvdel, føler at kinden hænger og der er føleforstyrrelser ud i venstre arm og ben mod de tre ulnar finge. Dette aftager spontant. Der foretages en myelografi med CT‑scanning der viser pæne forhold omkring det opereret område, der er kun moderat protrusion, knogleproppen sidder perfekt. Pt.s gener er overvejende nakkesmerter med udstråling i højre tindingsregion og gener anamnestisk ud i højre arm. Man kan ved undersøgelsen ikke påvise tricepsreflekser, der er egal bicepsreflekser, der er lidt nedsat kraft ved håndtryk på højre side, der angives dysæstesi på bagsiden af højre overarm og ulnart på underarmen.\n(A) har i forbindelse med en arbejdsulykke der indtraf d. 23.1.1990, udviklet tegn på en cervical discusdegeneration ved reel prolapsdannelse som er blevet operativt behandlet. Der var på daværende tidspunkt venstresidig radiculær gener som er svundet. Der er tilkommet højresidige gener som ikke er typiske radiculære og kontrol magnetscanning m.v. tyder ikke på nogen nerverodstryk. Derimod har klienten haft anamnestisk og MR‑scannemæssigt mindre infarkter flere steder i hjernen som formentlig er årsagen til dele af pt.s symptomatologi. Det er ikke altid man kan se hjernestammeinfarkter sikkert på scanningerne, men klinisk tyder sensibilitetsfordelingen på at pt.har haft et mindre insult her. Sådanne infarkter er usædvanlige i pt.s aldersgruppe, men kan sættes i relation til påvirkning af a. vertebralis/basilarisgebetet, såfremt det drejer sig om hjernestammen, mens forandringerne dokumenteret pa MR-scanning i frontalregion og parietalregion hører til carotisgebetet. Der er således nok tale om en mere generaliseret lidelse og ikke en lidelse, der direkte relaterer til traumet hvad angår ovennævnte.\nSagen bør afsluttes og pt. har blivende mén på over 5% og en erhvervsevneforringelse på over 15% groft regnet svarende til ca. 4/5 af normal funktion. Jeg skønner ikke at der er relevant at forsøge omskoling med hele forløbet in mente. \nDen 8. december 1993 partshørte Arbejdsskadestyrelsen A og bad hende om at komme med eventuelle bemærkninger til sagen inden 2 uger. I skrivelse af 23. december 1993 meddelte Arbejdsskadestyrelsen at styrelsen havde fastsat As varige men som følge af arbejdsskaden til 10 pct.; styrelsen ville senere træffe afgørelse om As erhvervsevnetab. I relation til afgørelsen om mengraden skrev Arbejdsskadestyrelsen:\nAfgørelsen er truffet på grundlag af de lægelige oplysninger, der er indhentet. Vi har lagt vægt på, at De ifølge den af Arbejdsskadestyrelsen indhentede neurokirurgiske speciallægeerklæring af 3.10.1993 lider af følgerne efter ulykkestilfældet i form indirekte nakketraume, som har medført operation for prolaps. Méngraden er fastsat efter et skøn svarende til vores praksis i tilsvarende sager. Der er i denne sammenhæng lagt vægt på, at De tidligere i 1989 har været udsat for et forløftningstraume med nakkesmerter, som ikke er følger efter en arbejdsskade i arbejdsskadeforsikringslovens forstand, samt at de degerative forandringer, som blev påvist med MR‑scanning, ikke kan anses at være en følge af ulykkestilfældet. Vi har vurderet følgerne af arbejdsskaden til at udgøre 2/3 af det samlede mén, og har fastsat méngraden til 10%.\nLigeledes den 23. december 1993 bad Arbejdsskadestyrelsen A om oplysninger til brug ved afgørelsen om hendes erhvervsevnetab; Arbejdsskadestyrelsen modtog svar herpå den 6. januar 1994.\nI brev af 11. januar 1994 klagede Forbundet af Offentligt Ansatte til Den Sociale Ankestyrelse over Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 23. december 1993 om As mengrad.\nMed skrivelse af 14. januar 1994 bad Arbejdsskadestyrelsen Z-by Kommune om oplysninger til brug for sagen; styrelsen modtog kommunens svar den 25. januar 1994.\nI skrivelse af 8. april 1994 meddelte Den Sociale Ankestyrelse A at Ankestyrelsen havde stadfæstet Arbejdsskadestyrelsens afgørelse om hendes mengrad. Ankestyrelsen skrev bl.a.:\nAnkestyrelsen har vurderet forbeholdet ud fra, at der er gigtforandringer i Deres ryg, slidgigt i nakken og scanningsmæssigt påvist mindre infarkter flere steder i hjernen. Desuden har De tidligere i 1989 været udsat for et forløftningstraume med nakkesmerter. Disse forhold kan ikke lægeligt anses for følger efter en arbejdsskade i arbejdsskadeforsikringslovens forstand.\nDen 12. april 1994 modtog Arbejdsskadestyrelsen (bl.a.) kopi af journalen fra T-by Sygehus, neurologisk afdeling.\nI skrivelse af 25. april 1994 meddelte Arbejdsskadestyrelsen A at sagen var sat i bero i 4 måneder idet det ikke er muligt på nuværende tidspunkt at vurdere Deres fremtidige erhvervsmæssige situation.\nMed skrivelse af 25. august 1994 sendte Z-by Kommune til Arbejdsskadestyrelsen kopi af relevante sagsakter vedr. førtidspension. Kommunen oplyste samtidig at sagen var videresendt til revaliderings- og pensionsnævnet med indstilling om mellemste førtidspension efter § 14, stk. 2, nr. 1.\nDen 6. september 1994 sendte forbundet Arbejdsskadestyrelsen yderligere oplysninger i sagen.\nI skrivelse af 14. september 1994 bad Arbejdsskadestyrelsen Z-by Kommune om lønoplysninger vedr. A; disse oplysninger modtog Arbejdsskadestyrelsen den 21. september 1994.\nI brev af 26. oktober 1994 bad forbundet Arbejdsskadestyrelsen om at fremskynde sagen.\nDen 18. november 1994 partshørte Arbejdsskadestyrelsen A og bad om eventuelle bemærkninger inden 2 uger.\nDen 8. december 1994 traf Arbejdsskadestyrelsen afgørelse om As erhvervsevnetabsprocent. Arbejdsskadestyrelsen skrev:\nVi vurderer, at Deres tab af erhvervsevne er 45 procent. Det betyder, at De fra den 1. februar 1995 vil få en løbende erstatning på 5.011 kr. Dette beløb reguleres den 1. april hvert år og beskattes som almindelig indkomst.\nAfgørelsen om erhvervsevnetab er truffet på grundlag af de sociale oplysninger, der er indhentet. Vi har lagt vægt på, at arbejdsskaden efter vores skøn svarende til ca. 45 procent har været årsag til Deres arbejdsophør og overgang til forskud på førtidspension. Erstatningen er fastsat svarende hertil. Der er i denne sammenhæng lagt vægt på, at der er konkurrerende og forudbestående lidelser, som også har været årsag til Deres førtidspensionering.\nDe bestemmelser i loven om arbejdsskadeforsikring, der har betydning for afgørelsen, er trykt bagest i dette brev. Det gælder § 27 om erhvervsevnetab, § 29, stk. 1, om genoptagelse, § 29, stk. 2, om modtagerens oplysningspligt og § 37 om årslønsfastsættelse. I loven om forsikring mod følger af arbejdsskade gælder det § 44, stk. 1, om udbetaling og § 55 om klagemulighed.\nForsikringsselskabet Y ankede den 20. december 1994 Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 vedrørende erhvervsevnetab til Den Sociale Ankestyrelse, idet selskabet mente at erhvervsevnetabet burde nedsættes fra 45 pct. til 25 pct.\nI skrivelse af 7. februar 1995 meddelte Revaliderings- og Pensionsnævnet for Viborg Amt A at nævnet havde tilkendt hende mellemste førtidspension i henhold til § 14, stk. 2, nr. 1, i lov om social pension; Arbejdsskadestyrelsen modtog den 10. februar 1995 en kopi af denne afgørelse fra A.\nI brev af 22. februar 1995 skrev forbundet bl.a. følgende til Den Sociale Ankestyrelse:\nYderligere oplysninger til sagen:\nSkadelidte har oplyst, at hun har sendt kopi af tilkendelsen af mellemste FP ind til jer. Pensionen er tilkendt med virkning fra 1/9-94.\nForsikringsselskabet har efter det oplyste anket over den tilkendte erhvervsevnetabserstatning på 45%, hvilket undrer os meget.\nArbejdsskadestyrelsen har jo netop vurderet erstatningen nedsat med 1/3 på grund af forudbestående lidelse, hvilket Arbejdsskadestyrelsen også gjorde med ménerstatningen, der ligeledes blev nedsat med 1/3.\nDette blev stadfæstet af Den Sociale Ankestyrelse.\nVi mener derfor, at de 45% må være helt efter reglerne, når hun er tilkendt den mellemste FP.\nDer gøres iøvrigt opmærksom på, at speciallæge (B), U-by, vurderer hendes erhvervsevne nedsat med 4/5 = 80%.\nDer henvises iøvrigt til pensionssagen og de øvrige lægelige akter.\nDen Sociale Ankestyrelse meddelte den 14. juni 1995 A sin afgørelse vedrørende hendes erhvervsevne. Ankestyrelsen skrev bl.a. følgende:\nAnkestyrelsen finder, at (A)s erhvervsevne er nedsat med 35% som følge af arbejdsskaden.\nAnkestyrelsen har været opmærksom på, at De har fået tilkendt mellemste førtidspension, hvilket efter pensionslovens regler svarer til en nedsættelse af erhvervsevnen med mindst 2/3.\nAnkestyrelsen har lagt vægt på, at De udover arbejdsskaden i form af en diskusprolaps i halshvirvelsøjlen har gigtforandringer i ryggen og slidgigt i nakken samt følger efter blodpropper i hjernen.\nAnkestyrelsen har skønnet, at erhvervsnedsættelsen som følge af arbejdsskaden svarer til ca. halvdelen af den samlede nedsættelse af erhvervsevnen.\nAnkestyrelsen ændrer således Arbejdsskadestyrelsens afgørelse.\nI brev af 20. december 1994 har De klaget over Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 om den arbejdsskade, som (A) har pådraget sig under arbejde som faglært sygehjælper for (plejehjemmet X).\nVed Arbejdsskadestyrelsens afgørelse fik (A) tilkendt erstatning for tab af erhvervsevne på 45%.\nArbejdsskadestyrelsen har samtidig besluttet at tage spørgsmålet om erstatning for erhvervsevnetab op til en ny vurdering 1. maj 1995.\nArbejdsskadestyrelsen har ved afgørelsen lagt vægt på, at der nu udbetales forskud på mellemste førtidspension. Der er forudbestående og konkurrerende lidelser, som også har været medvirkende til indstillingen til mellemste førtidspension.\nDen 23. januar 1990 var (A) udsat for den arbejdsulykke, som senere blev anerkendt som en arbejdsskade.\nI januar 1991 blev (A) opereret for en diskusprolaps. Hun lider stadig af følgerne efter denne operation. I september 1991 blev (A) afskediget på grund af for mange sygedage.\nI marts 1995 blev (A) tilkendt mellemste førtidspension.\nI december 1993 blev (A) tilkendt en ménerstatning på 10%. Der blev henvist til, at hun har konkurrerende og forudbestående lidelser. Arbejdsskaden blev fastsat til at være årsag til 2/3 af (A)s helbredsmæssige gener. Denne afgørelse blev stadfæstet af Den Sociale Ankestyrelse i april 1994.\nDe helbredsmæssige følger af arbejdsskaden er bl.a. beskrevet i speciallægeerklæring fra overlæge i neurokirurgi (B) af 3. oktober 1993, resultat af MR-skanning fra (R-by) Sygehus af 5. marts 1993 samt de i sagen foreliggende pensionsakter.\nI klagen har De bl.a. anført, at De (forsikringsselskabet; min bemærkning) finder erhvervsevnetabet sat for højt, når der henses til, at der kun er fastsat en méngrad på 10%. Man mener, at et erhvervsevnetab på 25% må være mere rimeligt.\nUnder behandlingen af sagen har Ankestyrelsen modtaget supplerende oplysninger om (A)s pensionssag fra Revaliderings- og Pensionsnævnet i Viborg Amt om tilkendelse af mellemste førtidspension.\nVed behandlingen af sagen i Ankestyrelsen har der deltaget rådgivende speciallæge.\nLovgrundlaget for afgørelsen:\nSagen er bedømt efter arbejdsskadeforsikringslovens § 27, stk. 1 og 2, om erstatning for tab af erhvervsevne.\nPå baggrund af en henvendelse fra forbundet skrev Den Sociale Ankestyrelse den 25. juli 1995 bl.a. følgende til forbundet:\nForbundets brev af 22. februar 1995 indgik i behandlingen af sagen.\nAnkestyrelsen var opmærksom på, at overlæge (B) havde vurderet, at erhvervsevnen var nedsat groft regnet til ca. 4/5 af normalfunktion på grundlag af samtlige lidelser.\nAnkestyrelsen lagde ved afgørelsen til grund, at der var tilkendt mellemste førtidspension ved nævnets afgørelse den 7. februar 1995.\nDenne afgørelse, der er vejledende ved bedømmelse af tab af erhvervsevne, betyder, at erhvervsevnen i pensionsmæssig henseende skønnes nedsat med omkring 2/3.\nIfølge overlæge (B)s erklæring havde pågældende udover følger af arbejdsskaden en gigtlidelse, der ikke var arbejdsbetinget samt følger efter blodpropper i hjernen.\nAnkestyrelsen vurderede, at ca. halvdelen af den samlede erhvervsnedsættelse, der i pensionssagen var vurderet til 2/3, skyldtes arbejdsskaden.\n5. september 1995 skrev Arbejdsskadestyrelsen til A. Den Sociale Ankestyrelses afgørelse i sagen var tidsmæssigt faldet sammen med den revision pr. 1. maj 1995 som Arbejdsskadestyrelsen havde nævnt i styrelsens afgørelse af 8. december 1994. Arbejdsskadestyrelsen meddelte derfor at revisionssagen var bortfaldet. Arbejdsskadestyrelsen anførte videre at styrelsen havde lagt vægt på at man nu vurderede sagen på samme måde som Den Sociale Ankestyrelse.\nI forbindelse med at A var til arbejdsprøvning på revalideringsinstitutionen V, blev der af psykolog C udarbejdet en psykologerklæring om A dateret 28. juni 1994. Af erklæringen fremgik bl.a.:\nDet drejer sig om en 44-årig kvinde, der er psykologisk undersøgt som led i arbejdsprøvning på (revalideringsinstitutionen V). Hun findes ved testning med Raven at være i besiddelse af intellektuelle ressourcer lidt under midten i normalområdet. Der findes ikke ved de anvendte prøver tegn til kognitive forstyrrelser som følge af organisk hjerneskade, og nogen alvorligere psykisk lidelse foreligger ikke. En funktionel overbygning på de somatiske problemer er dog sandsynlig. Det synes urealistisk at forestille sig, at hun skulle blive i stand til at genoptage sit hidtidige arbejde, og resultatet af arbejdsprøvningen tegner et pessimistisk billede af revalideringsmulighederne. Uddannelse mener jeg ikke kan komme på tale som nogen realistisk revalideringsplan. Man må vurdere sagen med henblik på førtidspension.\nDen 30. november 1995 bad forbundet Den Sociale Ankestyrelse om en yderligere begrundelse for styrelsens afgørelse af 14. juni 1995 om As erhvervsevnetab. Forbundet bad særligt på baggrund af psykologerklæringen styrelsen om at genoptage sagen. Forbundet anførte bl.a. at A ikke havde været klar over at hun havde haft en blodprop i hjernen, og at hun aldrig havde haft men efter denne blodprop.\nDen Sociale Ankestyrelse meddelte ved brev af 29. januar 1996 A at sagen ikke ville blive genoptaget. Styrelsen skrev bl.a. følgende:\nVed anerkendelsen (af arbejdsskaden; min bemærkning) er der taget forbehold for en forudbestående lidelse, blodpropper i hjernen, som ikke er arbejdsbetingede. (A) har ikke tidligere haft mén af blodpropperne, og de har ikke været arbejdshindrende.\nEndelig henvises der til en psykologisk test, som er udført i forbindelse med skadelidtes revalideringssag. Denne test foretaget den 28. juni 1994 er vedlagt Deres brev.\nAnkestyrelsen har på baggrund af de nye oplysninger sendt sagen til vurdering hos en neurologisk lægekonsulent.\nPå baggrund af den nye lægelige vurdering finder Ankestyrelsen ikke, at der er grundlag for at genoptage sagen.\nAnkestyrelsen fastholder sin afgørelse om, at (A)s tab af erhvervsevne må halveres i forhold til Arbejdsskadestyrelsens afgørelse, da der er forudbestående lidelser, i form af følger efter blodpropper i hjernen og en gigtlidelse, som også har haft betydning for tilkendelse af mellemste førtidspension, og den dermed trufne afgørelse om, at skadelidtes erhvervsevne er nedsat med omkring 2/3.\nAnkestyrelsen finder ikke, at blodpropperne i hjernen kan være forårsaget af arbejdsskadens følger.\nDen 12. marts 1996 klagede Forbundet af Offentligt Ansatte til mig på vegne af A. Forbundet skrev bl.a. at A ikke havde haft nedsat erhvervsevne forud for arbejdsskaden, og at det derfor ikke var korrekt at nedsætte hendes erhvervsevnetabserstatning med 50 pct. Forbundet skrev videre at A ikke havde haft varige men efter eventuelle blodpropper. Forbundet anførte tillige at Den Sociale Ankestyrelse i sin afgørelse pludselig havde henvist til en gigtlidelse hos A som skulle have haft betydning i sagen hvilket ikke var korrekt.\nDen 3. april 1996 skrev jeg følgende til forbundet:\nI anledning af forbundets brev af 12. marts 1996 skal jeg meddele at en klage til ombudsmanden skal være indgivet inden 1 år efter, at forholdet er begået, (ombudsmandslovens § 6, stk. 2). Jeg er derfor afskåret fra at foretage en undersøgelse af Den Sociale Ankestyrelses afgørelse af 8. juli 1993, Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 23. december 1993, Den Sociale Ankestyrelses afgørelse af 8. april 1994 og Revaliderings- og Pensionsnævnet for Viborg Amts afgørelse af 7. februar 1995.\nMin behandling af (A)s sag vil derfor alene vedrøre Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 som blev ændret ved Den Sociale Ankestyrelses afgørelse af 14. juni 1995, samt Ankestyrelsens afvisning af at genoptage sagen i brev af 29. januar 1996.\nJeg gør dog allerede nu forbundet og (A) opmærksom på at jeg ikke har forudsætninger for at tage stilling til spørgsmål som kræver lægelig fagkundskab ...\nDen Sociale Ankestyrelse har haft lejlighed til at udtale sig om forbundets klage efter forud indhentet udtalelse fra Arbejdsskadestyrelsen.\nArbejdsskadestyrelsen anførte bl.a. følgende i udtalelse af 23. april 1996:\nArbejdsskadestyrelsen traf ved brev af 23. december 1993 afgørelse om varigt mén i (A)s arbejdsskadesag efter skade den 23. januar 1990.\nVed afgørelsen om varigt mén lagde vi vægt på, at (A) ved ulykken havde fået et indirekte nakketraume, som havde medført en operation for prolaps.\nVi lagde ved afgørelsen vægt på, at (A) forud for ulykken havde haft gener fra nakken efter et traume i 1989, og at der ved MR-scanning var påvist degenerative forandringer i nakken, der ikke kunne skyldes følger efter ulykken.\nVi vurderede herefter, at (A)s samlede mén for nakke-generne var 15 procent, men at 1/3 af disse måtte stamme fra den forudbestående lidelse.\nVed brev af 8. december 1994 traf vi afgørelse om erhvervsevnetab i sagen.\nVed afgørelsen lagde vi vægt på, at (A) var tildelt forskud på mellemste førtidspension.\nAf grundlaget for pensionsindstillingen fremgår det, at indstillingen skete med baggrund i (A)s lidelser i form af prolaps i nakken og blodpropper i hjernen.\nUd fra en samlet vurdering af lidelserne og disses indflydelse på erhvervsevnen vurderede vi, at (A)s samlede tab af erhvervsevne var 65 procent.\nAf disse 65 procent vurderede vi, at 1/3 ikke kunne henføres på forhold, der skyldtes arbejdsskaden, idet (A) forud for skaden havde haft gener fra ryggen, samt havde haft blodpropper i hjernen.\nAf udtalelse af 13. juni 1996 fra Den Sociale Ankestyrelsen fremgik bl.a. følgende:\nAnkestyrelsen bemærker, at følgerne efter arbejdsskaden er en discusprolaps i halshvirvelsøjlen, der har bevirket operation.\nUdover følgerne af arbejdsskaden er konstateret degenerative forandringer i nakken, lavtsiddende lændesmerter samt følger efter blodpropper i hjernen.\nBlodpropperne har ifølge speciallægeerklæring den 3. oktober 1993 medført højresidige gener.\nAnkestyrelsen må medgive, at det ikke er korrekt i afgørelsen den 14. juni 1995 anført, at der er gigtforandringer i ryggen. Det er nævnt i akter fra pensionssagen, at der er påvist lavtsiddende lændesmerter udstrålende til venstre ben.\nDer er tilkendt mellemste førtidspension, hvorefter erhvervsevnen i pensionssagen er vurderet nedsat med omkring 2/3.\nAnkestyrelsen har skønnet, at de lidelser, der ikke skyldes arbejdsskaden, udgør ca. halvdelen af nedsættelse af erhvervsevnen.\nVed bedømmelse af tab af erhvervsevne er Ankestyrelsen ikke bundet af vægtning af forbeholdet i sagen om mén, idet der er tale om to forskellige vurderinger.\nForbundet fik lejlighed til at komme med bemærkninger til Arbejdsskadestyrelsens og Den Sociale Ankestyrelses udtalelser. I brev af 4. juli 1996 skrev forbundet bl.a. følgende:\nIngen af brevene svarer overhovedet på de nye oplysninger, som er fremsendt, psykologerklæringen, som konkluderer, at der ikke er varige mén efter de fundne blodpropper.\nSkadelidte har aldrig vidst, at hun havde haft blodpropper, førend de konstateres ved MR-scanning i 1990.\nJeg henviser iøvrigt til mine breve vedr. sagen, specielt brevet til ombudsmanden den 12/3-96 og brevet til Den Sociale Ankestyrelse, den 30/11-95.\nI brevet fra Den Sociale Ankestyrelse står der, at hun har fået højresidige gener efter blodpropperne.\nSkadelidte fortæller, at det var fra skaden i nakken (arbejdsskaden), hun fik de højresidige gener, men det var først efter, at hun forsøgte at genoptage arbejde i 1992, at hun fik disse gener i højre siden.\nInden da havde hun ingen gener i højre side.\nOg blodpropperne var konstateret ved MR-scanning i 1990, og da havde hun ingen højresidige gener.\nHun har som sagt aldrig kendt til disse blodpropper, og de har ikke været arbejdshindrende for hende. Har aldrig påvirket hende, hvilket altså er bevist gennem psykologerklæringen.\nOg det er disse nye oplysninger, vi ønsker at der skal tages stilling til i sagen, både vedr. mén og vedr. erhvervsevnetab.\n1. Ombudsmandens vurderingsgrundlag\nI mit brev af 3. april 1996 oplyste jeg forbundet om vurderingsgrundlaget for min undersøgelse af forbundets klage af 12. marts 1996. Jeg skrev blandt andet til forbundet at flere af de forhold forbundet klagede over, lå over et år tilbage, og at jeg efter ombudsmandsloven ikke kunne tage stilling til disse forhold. Min undersøgelse har derfor kun vedrørt Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 om erhvervsevnetab, Den Sociale Ankestyrelses afgørelse af 14. juni 1995 om erhvervsevnetab og Den Sociale Ankestyrelses afslag på forbundets anmodning om at genoptage sagen om erhvervsevnetab af 29. januar 1996.\nJeg skrev også til forbundet at jeg ikke har forudsætninger for at tage stilling til spørgsmål som kræver lægelig fagkundskab. En kontrol af de lægefaglige vurderingers rigtighed kræver en fagkundskab som jeg som ombudsmand ikke har. Det følger heraf at jeg kun i begrænset omfang kan tage stilling til afgørelser der helt eller delvis bygger på lægefaglig viden.\nFastsættelsen af (A)s erhvervsevnetab, herunder spørgsmålet om forudbestående lidelser og spørgsmålet om der foreligger sådanne særlige omstændigheder der kan begrunde at en sag genoptages, beror for en stor del på lægefaglige vurderinger jeg ikke har faglige forudsætninger for at tage stilling til.\nLov om forsikring mod følger af arbejdsskade, lov nr. 390 af 20. maj 1992, indeholder i § 70 og § 71, stk. 1 og 2, følgende overgangsregler:\n § 70. Loven træder i kraft den 1. januar 1993.\n2) erhvervssygdomme mv, der er anmeldt før denne lovs ikrafttræden.\n(A)s arbejdsulykke fandt sted i 1990 og blev anmeldt til Arbejdsskadestyrelsen det samme år. Det følger herefter af § 71, stk. 2, jf. stk. 1, i lov nr. 390 af 20. maj 1992, at lovgrundlaget er lovbekendtgørelse nr. 450 af 25. juni 1987 som senest ændret ved lov nr. 407 af 6. juni 1991.\nLov om arbejdsskadeforsikring, jf. lovbekendtgørelse nr. 450 af 25. juni 1987 som senest ændret ved lov nr. 407 af 6. juni 1991, (herefter kaldet arbejdsskadeforsikringsloven) indeholder bl.a. følgende bestemmelser:\n § 9. Ved arbejdsskade forstås i loven:\n § 13. Et påvist tab af erhvervsevne, et varigt mén eller en persons død anses for at være en følge af arbejdsskaden, medmindre overvejende sandsynlighed taler herimod.\n Erstatning for tab af erhvervsevne\nStk. 2. Ved bedømmelsen af erhvervsevnetabet skal Arbejdsskadestyrelsen tage hensyn til skadelidtes muligheder for at skaffe sig indtægt ved sådant arbejde, som med rimelighed kan forlanges af ham efter hans evner, uddannelse, alder og muligheder for erhvervsmæssig omskoling og optræning.\nDet fremgår af sammenhængen mellem de citerede bestemmelser at det er en betingelse for erhvervsevnetabserstatning at den skadesbegivenhed der anmeldes som arbejdsskade, skal være forvoldt af arbejdet eller arbejdsforholdene. Det er også en betingelse at det er skadebegivenheden der har resulteret i helbredsforringelse. Det følger videre af bestemmelserne at erhvervsevnetabserstatningen nedsættes hvis skadelidtes situation ikke udelukkende skyldes arbejdsskaden.\nDet anførte indebærer at der i den konkrete sag kun skal ydes fuld erstatning efter arbejdsskadeforsikringsloven hvis (A)s arbejdsulykke den 23. januar 1990 har forårsaget hele (A)s erhvervsevnetab.\n3. Arbejdsskadestyrelsens og Den Sociale Ankestyrelses afgørelser om erhvervsevnetabet\nArbejdsskadestyrelsen traf den 8. december 1994 afgørelse om (A)s erhvervsevnetab; ved afgørelsen fandt styrelsen at et erhvervsevnetab på 45 pct. kunne henføres til arbejdsskaden. Den Sociale Ankestyrelse meddelte den 14. juni 1995 at Ankestyrelsen fandt at (A)s erhvervsevne kun var nedsat med 35 pct. som følge af arbejdsskaden.\nVed myndighedernes afgørelser om (A)s erhvervsevnetab har myndighederne dels måttet foretage en vurdering af (A)s samlede erhvervsevnetab, dels en vurdering af hvor stor en del af det samlede erhvervsevnetab som skyldes andre årsager end arbejdsskaden.\nBegge disse vurderinger bygger på en fagkundskab af hovedsagelig lægefaglig art som jeg ikke har faglige forudsætninger for at kritisere, medmindre der foreligger en juridisk mangel. Myndighedernes begrundelser i sagen er imidlertid så mangelfulde at jeg ikke ser mig i stand til at foretage en endelig vurdering af selve afgørelsen, jf. nærmere pkt. 5 nedenfor.\nJeg skal herved særligt bemærke at både Arbejdsskadestyrelsen og Den Sociale Ankestyrelse er berettiget og forpligtet til at foretage en selvstændig vurdering af sagen, og at der hos begge instanser har medvirket interne lægeligt sagkyndige. Det forhold at Den Sociale Ankestyrelse har anlagt en anden  og for (A) mere ugunstig  fagkyndig vurdering af størrelsen af det erhvervsevnetab som arbejdsskaden har forårsaget, kan således ikke i sig selv give mig grundlag for at kritisere Den Sociale Ankestyrelses afgørelse. Derimod kan dette forhold skærpe kravet til Ankestyrelsens begrundelse, jf. nærmere pkt. 5.3.3. nedenfor.\n4. Den Sociale Ankestyrelses afslag på at genoptage sagen om erhvervsevnetab\nDen 29. januar 1996 afslog Den Sociale Ankestyrelse at genoptage sagen om (A)s erhvervsevnetab.\nLov nr. 390 af 20. maj 1992 om forsikring mod følger af arbejdsskade indeholder i § 24, stk. 1, følgende bestemmelse:\n § 24. Har skadelidte eller de efterladte fået meddelelse om, at skadetilfældet eller dødsfaldet ikke er omfattet af loven, kan sagen genoptages inden 5 år fra meddelelsens dato.\nLov om arbejdsskadeforsikring (jf. lovbekendtgørelse nr. 450 af 25. juni 1987 som senest ændret ved lov nr. 407 af 6. juni 1991) indeholder i § 29, stk. 1, 1. pkt., følgende bestemmelse:\n§ 29. Skønner Arbejdsskadestyrelsen, at de omstændigheder, der har været bestemmende for fastsættelsen af erstatning efter §§ 27 og 28, har forandret sig væsentligt, kan erstatningsspørgsmålet genoptages inden for en frist af 5 år fra erstatningens første fastsættelse.\nUdtrykkelige lovbestemmelser om genoptagelse suppleres af de ulovbestemte forvaltningsretlige regler om genoptagelse, jf. Karsten Loiborg mfl., Forvaltningsret (1994), s. 608ff (særligt s. 611ff). På det område som reguleres af de ulovbestemte genoptagelsesregler, må det antages at en part har retskrav på genoptagelse og ny realitetsbehandling af sagen i tilfælde hvor der i forbindelse med genoptagelsesanmodningen fremkommer nye faktiske oplysninger af så væsentlig betydning for sagen at der er en vis sandsynlighed for at sagen ville have fået et andet udfald hvis oplysningerne havde foreligget i forbindelse med myndighedernes oprindelige stillingtagen til sagen. Ligeledes må en part antages at have krav på genoptagelse hvis der (typisk efterfølgende) fremkommer væsentlige nye retlige forhold - dvs. en væsentlig ændring med tilbagevirkende kraft i det retsgrundlag der forelå på tidspunktet for den oprindelige afgørelse.\nAfgørelsen af hvorvidt der er grundlag for at genoptage en sag, hviler således på en vurdering af om der i forhold til den oprindelige behandling er fremkommet væsentlige nye oplysninger som må antages at kunne medføre en ændret vurdering af sagen. Den Sociale Ankestyrelse har derfor skullet forholde sig til om forbundets henvisning til særligt psykologerklæringen af 28. juni 1994 og til (A)s manglende erkendelse af en blodprop i hjernen, kunne give grundlag for en ny behandling af hele sagen.\nVurderingen af hvorvidt der i de nye oplysninger var grundlag for en genoptagelse af sagen, kræver en fagkundskab jeg som ombudsmand ikke har. Den Sociale Ankestyrelse har i afgørelsen af 29. januar 1996 oplyst at de nye oplysninger har været forelagt en neurologisk lægekonsulent.\nDen Sociale Ankestyrelses begrundelse er imidlertid så mangelfuld at jeg ikke ser mig i stand til endeligt at vurdere om jeg vil kunne kritisere at Ankestyrelsen den 29. januar 1996 afslog at genoptage sagen, jf. pkt. 5 straks nedenfor.\n5. Arbejdsskadestyrelsens og Den Sociale Ankestyrelses begrundelser\n5.1. Forvaltningsloven indeholder i § 24 følgende bestemmelser om indholdet af en begrundelse:\nEn begrundelse for en afgørelse skal indeholde en henvisning til de retsregler, i henhold til hvilke afgørelsen er truffet. I det omfang, afgørelsen efter disse regler beror på et administrativt skøn, skal begrundelsen tillige angive de hovedhensyn, der har været bestemmende for skønsudøvelsen.\nStk. 3. Begrundelsens indhold kan begrænses, i det omfang partens interesse i at kunne benytte kendskab til denne til varetagelse af sit tarv findes at burde vige for afgørende hensyn til den pågældende selv eller til andre private eller offentlige interesser, jfr. § 15.\nEn tilstrækkelig begrundelse må fremstå som en fyldestgørende forklaring på hvorfor afgørelsen har fået det pågældende indhold, og myndigheden har i et vist omfang pligt til at forholde sig til (relevante) partsanbringender, jf. Hans Gammeltoft-Hansen mfl., Forvaltningsret (1994), s. 371f.\n5.2.1. Forvaltningslovens § 24, stk. 1, 1. pkt., kræver at en begrundelse henviser til de retsregler i henhold til hvilke afgørelsen er truffet. Denne henvisning må være præcis, jf. bl.a. Folketingets Ombudsmands beretning for året 1990, s. 339ff (særligt s. 359, sp. 1).\n5.2.2. I Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 er henvist til lov om arbejdsskadeforsikring og § 27 om erhvervsevnetab. Som det fremgår ovenfor, er Arbejdsskadestyrelsens afgørelse truffet på baggrund af lovens § 9, stk. 1, nr. 1, og § 27, stk. 1-2. Arbejdsskadestyrelsens henvisning til (hele) § 27 er ikke tilstrækkelig præcis til at opfylde kravet i forvaltningslovens § 24, stk. 1, 1. pkt.\nDet antages almindeligvis at det i tilfælde hvor der findes en entydig, almindelig betegnelse for en lov som er kendt for parten, vil være tilstrækkeligt at henvise til loven ved denne betegnelse, jf. John Vogter, Forvaltningsloven med kommentarer (1992), s. 279, og Hans Gammeltoft-Hansen mfl., Forvaltningsret (1994), s. 368. Arbejdsskadeforsikringsloven må vel som udgangspunkt anses for en sådan almindeligt kendt lov. I den konkrete sag blev Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 efter arbejdsskadeforsikringsloven (jf. lovbekendtgørelse nr. 450 af 25. juni 1987 som senest ændret ved lov nr. 407 af 6. juni 1991) i relation til arbejdsulykken i 1990 imidlertid truffet efter vedtagelsen, kundgørelsen (i Lovtidende A, 1992, hæfte 72, udgivet 21. maj 1992) og ikrafttræden (den 1. januar 1993) af en ny arbejdsskadeforsikringslov (lov nr. 390 af 20. maj 1992 om forsikring mod følger af arbejdsskade, jf. lovens § 70, stk. 1, der er citeret ovenfor). På denne baggrund må jeg finde det beklageligt at Arbejdsskadestyrelsen ikke henviste til lovens nr. og dato i Lovtidende, og herunder til den seneste (relevante) ændring af loven.\n5.2.3. Den Sociale Ankestyrelse har i sin skrivelse af 14. juni 1995 henvist til arbejdsskadeforsikringslovens § 27, stk. 1 og 2, om erstatning for tab af erhvervsevne som grundlag for afgørelsen af erhvervsevnetabet i relation til arbejdsulykken i 1990. Ankestyrelsens afgørelse blev truffet efter vedtagelsen, kundgørelsen og ikrafttræden (den 1. januar 1993) af en ny arbejdsskadeforsikringslov (lov nr. 390 af 20. maj 1992 om forsikring mod følger af arbejdsskade).\nAf de ovenfor under pkt. 5.2.2. nævnte grunde må jeg finde det beklageligt at Den Sociale Ankestyrelse ikke henviste til lovens nr. og dato i Lovtidende, og herunder til den seneste (relevante) ændring af loven.\n5.3.1. Beror en afgørelse  som den foreliggende  på et administrativt skøn, kræver forvaltningslovens § 24, stk. 1, 2. pkt., at begrundelsen skal angive de hovedhensyn der har været bestemmende for skønsudøvelsen, jf. herved bl.a. også den sag som er omtalt i Folketingets Ombudsmands beretning for året 1993, s. 225.\n5.3.2. Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 indeholder ikke en angivelse af hvilke hovedhensyn Arbejdsskadestyrelsen har lagt vægt på ved vurderingen af (A)s samlede erhvervsevnetab, eller en angivelse af hvilke hovedhensyn Arbejdsskadestyrelsen har lagt vægt på ved vurderingen af hvor stor en del af det samlede erhvervsevnetab som skyldes andre årsager end arbejdsskaden. Dette må jeg finde beklageligt.\n5.3.3. Den Sociale Ankestyrelses afgørelse af 14. juni 1995 indeholder ikke en nærmere angivelse af hvilke hovedhensyn Ankestyrelsen har lagt vægt på ved vurderingen af (A)s samlede erhvervsevnetab, eller en nærmere angivelse af hvilke hovedhensyn Arbejdsskadestyrelsen har lagt vægt på ved vurderingen af hvor stor en del af det samlede erhvervsevnetab som skyldes andre årsager end arbejdsskaden.\nArbejdsskadestyrelsen havde ved sin afgørelse fundet at arbejdsskaden havde bevirket et erhvervsevnetab på 45 pct. Forsikringsselskabet havde indbragt sagen for Den Sociale Ankestyrelse med påstand om at erhvervsevnetabet blev nedsat til 25 pct. Den Sociale Ankestyrelse vurderede erhvervsevnetabet til 35 pct.\nDer er som udgangspunkt ingen retlige hindringer for at Den Sociale Ankestyrelse kan anlægge en anden erhvervsevnetabsvurdering end Arbejdsskadestyrelsen. I forbindelse med en ændring af erhvervsevnetabsvurderingen til skade for skadelidte må det imidlertid efter forvaltningslovens § 24, stk. 1, 2. pkt., kræves at der som led i begrundelsen angives de hovedhensyn som har ført til en ændret vurdering af erhvervsevnetabsprocenten - det være sig nærmere angivne nye oplysninger i sagen, en angivelse af at Den Sociale Ankestyrelse (også) har lagt vægt på nærmere angivne oplysninger som ikke har været tillagt væsentlig betydning af Arbejdsskadestyrelsen, eller en forklaring på hvorfor Den Sociale Ankestyrelse har tillagt de samme relevante oplysninger en anden betydning end Arbejdsskadestyrelsen.\nDet forhold at vurderingen af erhvervsevnetabet beror på et skøn af bl.a. lægefaglig art, indebærer ikke at det blot kan angives at Den Sociale Ankestyrelse har skønnet en bestemt erhvervsevnetabsprocent. Begrundelsen skal tillige indeholde en forklaring på hvorledes Ankestyrelsen er nået til det angivne resultat. Dersom der i denne forklaring indgår ikke almindeligt forståelige fagudtryk, må disse forklares så en ikke fagkyndig modtager må formodes at kunne forstå de elementer der skal indgå i begrundelsen.\nDen Sociale Ankestyrelses begrundelse lever ikke op til disse krav.\n5.4.1. En begrundelse skal endvidere efter forvaltningslovens § 24, stk. 2, i nødvendigt omfang indeholde en angivelse af det faktum myndigheden har lagt til grund i sagen.\n5.4.2. En sådan angivelse findes ikke i Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994. I afgørelsen henvises således i generelle vendinger blot til de sociale oplysninger, der er indhentet og der er konkurrerende og forudbestående lidelser, som også har været årsag til Deres førtidspensionering. Der er således bl.a. ikke angivet hvilke lidelser der er lagt vægt på, og hvilke oplysninger om disse lidelser som har været væsentlige for erhvervsevnetabsvurderingen. Jeg finder dette forhold beklageligt.\n5.4.3. Den Sociale Ankestyrelse har i sin afgørelse af 14. juni 1995 om det helbredsmæssige faktiske grundlag for afgørelsen anført:\nAnkestyrelsen har lagt vægt på, at De udover arbejdsskaden i form af en diskusprolaps i halshvirvelsøjlen har gigtforandringer i ryggen og slidgigt i nakken samt følger efter blodpropper i hjernen.\nDe helbredsmæssige følger af arbejdsskaden er bl.a. beskrevet i speciallægeerklæring fra overlæge i neurokirurgi (B) af 3. oktober 1993, resultat af MR-skanning fra (R-by) Sygehus af 5. marts 1993 samt de i sagen foreliggende pensionsakter.\nEn fyldestgørende begrundelse efter forvaltningslovens § 24, stk. 2, kræver efter min opfattelse ikke blot en angivelse af hvilke lidelser der er lagt vægt på, men også hvilke oplysninger om disse lidelser som har været væsentlige for erhvervsevnetabsvurderingen. Den Sociale Ankestyrelse burde endvidere ikke blot i generelle vendinger have henvist til hvor følgerne af arbejdsskaden er beskrevet, men mere præcist have henvist til hvor såvel følgerne af arbejdsskaden som af (A)s andre helbredsskader var beskrevet. Den Sociale Ankestyrelses begrundelse opfylder således heller ikke kravet i forvaltningslovens § 24, stk. 2.\nDen Sociale Ankestyrelse har både i sin skrivelse af 14. juni 1995 til (A), i Ankestyrelsens skrivelse af 25. juli 1995 til forbundet og i Ankestyrelsens skrivelse af 29. januar 1996 til forbundet henvist til at (A) skulle have en relevant forudbestående lidelse i form af gigt (i ryggen). Efter at forbundet i klagen til mig udtrykkeligt havde anført at (A) ikke havde en gigtlidelse som angivet, har Ankestyrelsen i udtalelsen af 13. juni 1996 til mig medgivet at det ikke er korrekt i afgørelsen den 14. juni 1995 anført, at der er gigtforandringer i ryggen. Jeg må finde det beklageligt at Den Sociale Ankestyrelse i sine begrundelser ikke har angivet det relevante faktum korrekt. At dele af faktum således har været ukorrekt angivet i begrundelsen, betyder efter min mening at det ikke kan udelukkes at Den Sociale Ankestyrelse har befundet sig i en faktisk vildfarelse som muligvis har været af betydning for Ankestyrelsens fastsættelse af erhvervsevnetabsprocenten.\n5.5. Den Sociale Ankestyrelse traf den 29. januar 1996 afgørelse vedrørende forbundets genoptagelsesanmodning.\nSom det fremgår af min udtalelse ovenfor (pkt. 4), var der i forbindelse med Den Sociale Ankestyrelses afgørelse af genoptagelsesspørgsmålet flere mulige retsgrundlag. Den Sociale Ankestyrelse har ikke i sin skrivelse af 29. januar 1996 henvist til det retsgrundlag Ankestyrelsen havde anvendt i forbindelse med afgørelsen, og har herved ikke opfyldt kravet i forvaltningslovens § 24, stk. 1. Dette mener jeg er beklageligt.\nSom det også fremgår af min udtalelse ovenfor (pkt. 5.1.), skal en fyldestgørende begrundelse i en vis udstrækning tage stilling til partsanbringender. Forbundet havde i genoptagelsessagen dels henvist til en psykologerklæring, dels anført at (A) ikke havde været klar over at hun havde haft en blodprop i hjernen og ikke selv havde observeret noget men efter en sådan blodprop. Jeg må finde det beklageligt at Den Sociale Ankestyrelse ikke i sin afgørelse forholdt sig udtrykkeligt til disse - for sagen relevante - partsanbringender.\nEn fyldestgørende begrundelse skulle således have angivet grundlaget for at psykologerklæringen ikke kunne føre til en ændring af Den Sociale Ankestyrelses afgørelse, dels have angivet grundlaget for at (A)s forklaring i relation til blodproppen ikke kunne føre til en ændring af afgørelsen. Hvad førstnævnte (psykologerklæringen) angår, kunne en fyldestgørende begrundelse efter omstændighederne gå ud på at redegøre for hvilke undersøgelser som efter videnskabelig erfaring vil kunne påvise tilstedeværelsen af og virkningen af en blodprop i hjernen. Hvad sidstnævnte ((A)s forklaring i relation til blodproppen) angår, ville en fyldestgørende begrundelse i princippet enten kunne angå det faktum Den Sociale Ankestyrelse bevismæssigt har lagt til grund, eller angå den (læge)videnskabelige erfaring med hensyn til en patients erkendelse af en blodprop i hjernen og dennes virkninger for patienten.\n5.6.1. Samlet er begrundelsen af Arbejdsskadestyrelsens afgørelse af 8. december 1994 utilstrækkelig hvilket jeg må finde beklageligt. Jeg har meddelt Arbejdsskadestyrelsen min opfattelse.\n5.6.2. Begrundelsen i Den Sociale Ankestyrelses afgørelser af 14. juni 1995 og 29. januar 1996 er klart utilstrækkelig og opfylder langtfra kravene i forvaltningslovens § 24. Hertil kommer at dele af sagens faktum har været ukorrekt angivet i Den Sociale Ankestyrelses skrivelser af 14. juni 1995 til (A), i Ankestyrelsens skrivelse af 25. juli 1995 til forbundet og i Ankestyrelsens skrivelse af 29. januar 1996 til forbundet, og at dette forhold efter min mening betyder, at det ikke kan udelukkes at Den Sociale Ankestyrelse har befundet sig i en faktisk vildfarelse som muligvis har været af betydning for Ankestyrelsens fastsættelse af erhvervsevnetabsprocenten.\nSammenfattende må jeg således finde Den Sociale Ankestyrelses mangelfulde begrundelser i sagen meget beklagelig. Jeg har meddelt Den Sociale Ankestyrelse min opfattelse.\nPå baggrund af det anførte og da Den Sociale Ankestyrelses begrundelser i sagen efter min mening er så mangelfulde at det ikke kan udelukkes at Ankestyrelsens behandling og afgørelse af sagen ikke har været forsvarlig, har jeg samtidig henstillet til Ankestyrelsen at den genoptager sagen og træffer en ny afgørelse som indeholder en begrundelse der opfylder kravene til en fyldestgørende begrundelse, jf. nærmere mine bemærkninger ovenfor herom.\nJeg har bedt Den Sociale Ankestyrelse om underretning om hvad der videre sker i sagen.\nDen Sociale Ankestyrelse meddelte mig den 24. oktober 1997 at sagen var optaget til fornyet behandling. Den Sociale Ankestyrelse traf den 23. februar 1998 ny afgørelse i sagen. Af afgørelsen fremgik bl.a. følgende:\nArbejdsskaden skønnes fortsat ikke at have medført tab af erhvervsevne på mere end 35%, jf. lovens § 27, stk. 1 og 2. Ankestyrelsen fastholder således sin afgørelse af 16. maj 1995.\nForbundet af Offentligt Ansatte oplyste mig efterfølgende at Den Sociale Ankestyrelse på ny havde valgt at genoptage As sag i lyset af nyere retspraksis vedrørende fastsættelse af erhvervsevnetab efter arbejdsskade i tilfælde af forudbestående lidelser, herunder bl.a. Højesterets dom af 3. september 1998.\nDen 13. august 1999 traf Den Sociale Ankestyrelse igen afgørelse i sagen. Af afgørelsen fremgik bl.a. følgende:\nArbejdsskaden findes at have medført tab af erhvervsevne på 60 %, jf. lovens § 32, stk. 1 og 2. De får derfor yderligere erstatning for tab af erhvervsevne.\nDe er som følge af arbejdsskaden opereret for discusprolaps i halssøjlen.\nIfølge speciallægeerklæring af 3. oktober 1993 har De smerter i nakken, let indskrænket bevægelighed i halssøjlen, let nedsat håndtrykskraft i begge hænder. Der er ikke tegn på rodtryk, og gangen er normal. Ifølge scanning den 21. december 1990 er der tegn på følger efter blodpropper i hjernen. Der er gener på højre side af kroppen inclusive højre arm.\nAnkestyrelsen finder, at generne på højre side ikke er en følge af arbejdsskaden, men af de forudgående blodpropper i hjernen, jf. lovens § 13.\nDeres nedsatte håndtrykskraft findes for en dels vedkommende, at skyldes arbejdsskaden.\nAnkestyrelsen vurderer på baggrund af scanning den 21. december 1990 og vurderingen i overlæge (B)s erklæring af 3. oktober 1993, at følgerne af blodpropperne er en del af sygdomsbilledet.\nAnkestyrelsen er opmærksom på, at der i overlæge (B)s erklæring af 3. oktober 1993 er en anden vurdering af erhvervsevnen end Ankestyrelsens, idet overlægen vurderer, at erhvervsevnen er nedsat groft regnet til 4/5 af normal funktion.\nAnkestyrelsen bemærker hertil, at overlæge (B)s vurdering også omfatter de højresidige gener.\nAnkestyrelsen er berettiget og forpligtiget til at foretage en selvstændig vurdering af erhvervsevnen og er ikke bundet af andre lægers vurdering.\nRevaliderings- og pensionsnævnet har tilkendt mellemste førtidspension, hvilket betyder at nævnet har anset erhvervsevnen nedsat med omkring 2/3. Nævnet har ved sagens vurdering lagt vægt på både følgerne efter discusprolaps i halssøjlen og følger efter blodpropper i hjernen.\nAnkestyrelsen har vurderet, at den samlede nedsættelse af erhvervsevnen er ca. 70%, omfattende både følgerne efter discusprolaps i halssøjlen og følgerne efter blodpropper i hjernen.\nAnkestyrelsen ophæver således sin afgørelse af 23. februar 1998.\nMed brev af 20. august 1999 meddelte jeg Den Sociale Ankestyrelse følgende:\nAnkestyrelsen har i brev af 13. august 1999 underrettet mig om Ankestyrelsens nye afgørelse i sagen. Ankestyrelsen har i sine tidligere afgørelser vurderet skadelidtes erhvervsevnetab som følge af arbejdsskaden til 35 pct., medens ankestyrelsen nu har vurderet skadelidtes samlede erhvervsevnetab til ca. 70 pct. og erhvervsevnetabet som følge af arbejdsskaden til 60 pct.\nPå det foreliggende grundlag foretager jeg mig ikke mere i sagen.\nJeg orienterede Forbundet af Offentligt Ansatte herom med brev af samme dato.\nNOTER: (*1) FOB 1990, s. 339.


Sådan sikrer du lovlig overførsel af persondata uden for EU - IT-Branchen\nSådan sikrer du lovlig overførsel af persondata uden for EU\nNyligt offentliggjorte retningslinjer fra EU skal forsøge at hjælpe europæiske virksomheder til at efterleve den omdiskuterede Schrems II-afgørelse om persondata i tredjelande.\nDato:\t 16. december 2020\nEU-Domstolens afgørelse i Schrems II-sagen om overførsel af persondata til lande uden for EU har skabt stor forvirring blandt it-leverandører og virksomheder. Her har man nemlig savnet nogle konkrete retningslinjer for, hvordan denne markante og omfattende dom skal efterleves.\nMed afgørelsen fastslog Domstolen, at virksomheder skal undersøge og vurdere om lovgivningen i det pågældende land, der overføres data til, yder et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau.\nHvis ikke dette er tilfældet, er der krav på, at man som virksomhed skal iværksætte supplerende foranstaltninger, så niveauet af beskyttelse svarer til EU’s lovgivning.\nFor nylig har EU’s Databeskyttelsesråd (EDPB) dog offentliggjort en række retningslinjer, som skal forsøge at give virksomheder klarhed og et overblik over, hvad man som virksomhed skal foretage sig, samt hvordan denne proces bør forløbe sig.\nMed udgangspunkt i seks trin skal vejledningen hjælpe med både at vurdere, om et tredjeland altså yder et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau samt til at fastsætte relevante supplerende foranstaltninger, hvis det ikke er tilfældet.\nTrinene indbefatter følgende:\nSørg for at have et lovligt overførselsgrundlag.\nUndersøg modtagerlandets lovgivning og praksis med henblik på at vurdere, om der er mulige hindringer for en effektiv beskyttelse af personoplysningerne i forhold til den konkrete overførsel.\nIdentificér og vælg supplerende foranstaltninger, hvis resultatet af vurderingen viser, at modtagerlandet ikke giver den tilstrækkelige beskyttelse.\nImplementér mulige supplerende foranstaltninger, herunder foretag forhandling med kontraktparter og opnå godkendelse fra Datatilsynet ved brug af ad hoc aftaler, der afviger fra standardkontrakterne.\nRevurdér løbende beskyttelsesniveauet og gennemfør tilsyn med mulige forandringer, der kan påvirke beskyttelsen.\nHer kan du læse EU’s officielle guidelines/FAQ til dommen.\nVil du følge med i seneste udvikling, kan du her tilmelde dig webinaret: Opdatering på persondata – Data udenfor EU og bøder, som vi afholder mandag den 25. januar 2021 i samarbejde med DAHL Advokatpartnerskab.


→ Bestil Thornton HY3007M megafon – 429 kr.\nFlere internet butikker tildeler i vore dage en række forskellige fragtmetoder. Et hit er lige nu levering til et afhentningssted, som giver dig fleksibiliteten til at hente dine nye varer når du har lyst. Muligheden er altså særdeles hensigtsmæssig, og typisk ligeledes den prisbilligste leveringsform ved køb af Thornton HY3007M megafon.\nDu burde også planlægge at få leveret til din adresse eller til når du er på job. Den er en gang i mellem lidt mere omkostningsfuld, men på den anden side særligt nem. Den prisbilligste form for levering er utvivlsomt selv at hente ordren, som jo nødvendiggør at du er i kort afstand af e-butikkens tilholdssted.\nFragttiden på Megafon er særdeles aktuel om man har behov for produkterne om få sekunder, og herved er det fuldkommen centralt at man studerer det anslåede leveringstidspunkt på den pågældende vare.\nEn masse internet webshops præsterer 1 dags fragt på massevis af produkter, eksempelvis Thornton HY3007M megafon, der dog kræver at ordren indsendes forinden et fast klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få produkterne skippet afsted inden lagermedarbejderne har fri.\nNogle forhandlere på nettet lover fragt uden beregning, men ofte forudsætter det at man køber for en fastsat pris. Derudover skulle du udse dig den mest betalelige leveringsform, hvilket i de fleste tilfælde – uafhængig om man opholder sig tæt på Esbjerg, Varde eller Sorø – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til et afhentningssted.\nDet er temmelig ukompliceret for almindelige dødelige at finde de bedste priser i blandt forskellige online forretninger, og med det motiv har masser af online forretninger været tvunget til at nedsætte prisniveauet på mange af deres produkter – til børn, og ligeledes også til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange garantere portofri levering.\nDog kan det stadigvæk vise sig udbytterigt at granske et par forskellige e-handler efter rabat på Thornton HY3007M megafon inden du bestiller, således at du er tryg ved at antage den skarpeste pris.\nDu må bare være obs på, at ifald en online butik forhandler produkter for en pris der kan virke usædvanlig fremragende, så kan det i nogle tilfælde være en indikation på en snydagtig internet butik. Kortbestillinger er dog omfattet af et lovbud, hvilket bistår dig som kunde overfor snydagtige netbutikker.\nVi tilråder betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du drage nytte af et afdragstilbud som fx ViaBill, når du gerne vil honorere beløbet over et længere tidsrum.\nFør nogen shopper på en shop på nettet kunne de til hver en tid studere netshoppens handelsbetingelser, dog er det i mange tilfælde et tidskrævende arbejde.\nEt alternativ kunne være at bemærke om e-butikken er medlem af e-mærket, siden det ofte er et fingerpeg om at online virksomheden føjer de danske regler, og at internet shoppen undertiden besigtiges af eksperter der har meget erfaring med lovgivningen. Dette er desuden din genvej til at få bistand, hvis du får udfordringer ved din shopping.\nEndvidere tilråder vi at køber er vidende om de mest essentielle betingelser der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen, som fx hvilken returret online butikken kører med. I den forbindelse er det virkelig essesentielt, at man stadigvæk sikrer sin ordremail, så man når som helst kan dokumentere sin bestilling af Thornton HY3007M megafon, ligegyldigt om du skal shoppe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot medfører altid fornemme chancer for at granske en stor portion aktuelle forbrugeres kritik og herved slår vi et slag for, at du tager et kig på online butikkens vurderinger af Thornton HY3007M megafon forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook byder på lige så vel rigtig sikre løsninger til at få kendskab til e-shoppens pålidelighed. I øvrigt ser vi faktisk online firmaer som giver kunderne mulighed for at levere en anmeldelse af deres køb, som tilmed må benyttes til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi samarbejder med adskillige e-handler hvor vi formidler firmaernes tilbud, og opnår betaling for så vidt en af de besøgende på vores side laver en bestilling.\nOplysninger omkring tilbud og outlets på nettet ajourføres fra tid til anden, men vi påtager os intet ansvar for rettelser der kan være lavet siden vi senest opdaterede hjemmesidens data.


▷ Bestil Tasectan junior 250 mg – 20 breve – 89 kr.\nTasectan junior 250 mg – 20 breve\nTasectan Junior er specielt udviklet til at kontrollere og mindske symptomer forbundet med diaréTasectan Junior er et medicinsk udstyr, der anvendes til at genoprette den fysiologiske funktion af tarmvæggen.Tasectan Junior er specielt udviklet til at kont (Læs mere)\nNavn: Tasectan junior 250 mg – 20 breve\nMave- og tarmgener fra Sandoz\nMasser af internet firmaer udlover nu til dags en hel del forskellige leveringsudgaver. Den mest benyttede er lige nu at få sendt til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente dine nye produkter når det passer ind i din hverdag. Fragtløsningen er altså i høj grad uproblematisk, og mange gange tillige den mest prisbevidste leveringsmulighed ved køb af Tasectan junior 250 mg – 20 breve.\nDu bør også foretrække at få pakken sendt til dit hus eller til dit arbejde. Fragtmuligheden bliver af og til et hak mere pebret, men samtidig særligt enkel. Den mest letkøbte leveringsmodel vil dog i de fleste tilfælde være at hente varerne selv, som jo nødvendiggør at du er tæt på e-firmaets tilholdssted.\nLeveringstidspunktet på Mave- og tarmgener kan vise sig at være yderst central ifald vi har behov for pakken nu og her, og herved er det altså på sin plads at man finder den estimerede leveringsdato for det relevante produkt.\nEn lang række online forhandlere tilsiger 1 hverdags levering på mange af butikkens produkter, eksempelvis Tasectan junior 250 mg – 20 breve, som dog står og falder med at du når at bestille forud for et konkret klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt klargjort forud for at lagermedarbejderne drager hjemad.\nEn række internet outlets byder på levering uden beregning, men tit er det under betingelse af at man handler for et fastslået beløb. Derudover burde du foretrække den prisbilligste leveringstype, som i mange tilfælde – uden hensyn til om man er i Fredericia, Lillerød eller Struer – vil blive at få dem til at levere bestillingen til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden super problemfrit for forbrugerne at analysere priser på flere shops på nettet, og derved har en hel del Sandoz internet butikker fundet det nødvendigt at presse udsalgspriserne på produkterne – til piger og drenge, og samtidig også til voksne – enormt, og endda nogle gange byde på levering uden beregning.\nDerfor kan det immervæk blive lønnende at tjekke enkelte online webshops efter rabatkoder på Tasectan junior 250 mg – 20 breve forud for at du placerer ordren, således at man er sikret at modtage den bedste pris.\nDu bør blot huske på, at ifald en e-forretning afhænder deres varer til salg for en udsalgspris som er himmelråbende gunstig, så er det tit være et tegn på en uoprigtig e-forretning. Køb med gængse betalingskort er dog omsluttet af et regelsæt, som assisterer køberen overfor bedrageriske online forhandlere.\nVi tilråder køb med kort eller MobilePay. Alternativt burde du drage nytte af en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, når du efterspørger at godtgøre prisen af flere omgange.\nForud for at folk køber på en Sandoz internet webshop kunne de på en vis måde kigge på virksomhedens forretningsbetingelser, det er dog ofte ikke særlig spændende.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at efterse hvorvidt netshoppen er godkendt af e-mærket, eftersom det er en antydning af at netbutikken anerkender de danske love, foruden at netshoppen regelmæssigt besigtiges af fagmænd der kender til retningslinjerne. Dette er desuden din chance for support, såfremt du bliver udsat for problemer med din bestilling.\nEndvidere tilråder vi at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest essentielle regler der har indvirkning på transaktionen, f.eks. hvilken ombytningsrettighed e-butikken garanterer. På grund af dette er det ligeledes vigtigt, at man stadigvæk gemmer sin ordrekvittering, så man en anden gang kan eftervise ordren af Tasectan junior 250 mg – 20 breve, ligegyldigt om man søger et produkt til en mand eller kvinde.\nTrustpilot leverer forholdsvis habile løsninger til at fortolke en hel del aktuelle køberes opfattelser og herved foreslåes det, at du læser e-shoppens vurderinger af Tasectan junior 250 mg – 20 breve forud for at du shopper.\nFacebook frembyder på samme måde rigtig pålidelige chancer for at få en idé om internet selskabets kundetilfredshed. Derudover ses en række internet forretninger hvor folk kan meddele en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket tillige burde anvendes til vurdering af kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside finansieres af annonceindtægter. Vi har aftaler med en hel del online butikker i form af at vi promoverer firmaernes tilbud, og tager godtgørelse hvis den bruger vi sender videre foretager et indkøb.\nInformationer angående varer og webbutikker opdateres jævnligt, men vi ønsker ikke at tage ansvar for forandringer der eventuelt er realiseret efter at vi senest opdaterede vores informationer.


Amazon Prime Video vs Netflix Indien: Hvilket er bedre?\nSådan deler du din Macs skærm med en anden Mac\nVigtigste / tech / CES 2015: 10 fantastiske nye enheder, der kom ud i år\nCES 2015 har stået op til, hvad dets oprindelige formål var at vise frem fantastiske teknologi, der står op som intet andet. Vi så så mange fantastiske ting ved arrangementet, at det er virkelig svært at vælge imellem. CES bragte et skinnende showcase af tech i den sande Vegas mode. CES Vi har kigget på hvert produkt, som CES smed ud med glatte øjne og ønsker hjerter. Uanset om det er store virksomheder som Samsung eller startups, ville alle gerne vise deres innovative side. CES, som hvert år viste os, hvordan fremtiden vil være.\nBlandt havene fra processorer, telefoner, tv'er, hovedtelefoner, bærbare computere, opladere og mange andre slags teknologier var der nogle produkter, der bare stod ud og projicerede ren glans.\nHer er vores valg fra CES 2015:\nDenne går utvivlsomt til LG G Flex 2 . Stol på LG at vågne op fra sine fejl og hoppe tilbage igen. LG er tilbage med sin buede skærmtelefon. Men det er ikke længere en frynse, eksperimentel telefon, men det er nu en almindelig telefon med en mindre skærm. Telefonen er lys, skarp og udstyret med en 5, 5-tommers OLED-skærm. Inde er den udstyret med en af de bedste processorer derude - Snapdragon 810. Den leveres i 2 GB / 3 GB RAM og 16/32 GB versioner. Sammen med det kommer den med en 13 megapixel bagkamera og en 2, 1 megapixel frontkamera. Det leveres med Dura Guard glas, som er mere holdbart end Corning Gorilla Glass. Det har også de selvhelende egenskaber, der var der på LG G flex.\nKort sagt, LG G Flex 2 er et ideelt mix af LG G Flex og LG G3.\nDenne krone går til Lenovo Vibe Xtension selfie flash . Lenovo ønsker at indløse sig på selfie-trenden, og det har bragt ud noget, der vil ringe en klokke med alle selfie elskere derude. Lenovos ring LED er noget, der vil sikre dig, at din selfies er fokuseret og ikke skylles ud selv når de tages under ugunstige forhold.\nLenovo Xtension selfie flash har 8 LED'er til stor belysning, som du faktisk kan bære i lommen. Det fungerer simpelthen ved at montere i telefonens 3, 5 mm lydstik. Xtension-flashen fungerer ikke kun med Lenovo-telefoner, men med alle telefoner, der har en 3, 5 mm lydstik. Det er heller ikke for dyrt, kun på 29 dollars.\nVores stemme går til Keysaa Contactless USB3.0. Keysaa er en opstart, men har fantastiske ting at fremvise. Keysaa har oprettet en innovativ USB-stick, der ikke behøver at blive tilsluttet til din enhed. Hvordan gør det her?\nNå, Keysaa bruger et 60 GHz spektrum til at levere 6 GBPS båndbredde. Det sukker heller ikke kraft. Selvom det ikke kan fungere ved at være for langt fra enheden, kan det dog være en snigekig ind i fremtiden for USB'er.\nBedste Køkken Gadget\nVores desi smag var der på CES med Rotimatic - en robot, der pumper sætter frisk rotis. Dette kan bare være mange husmødres drømme gadget og også nogle mænd!\nDet kan faktisk holde mel til 20 rotis, og producerer en roti per minut. Det giver dig også mulighed for at tilpasse din rotering efter blødhed, tykkelse og mængden af olie. Alt du skal gøre er at lægge ingredienserne i, og tryk på en knap.\nDette går til den meget prangende Misfit Swaroski Shine. Hvorfor? Fordi det har alle de prangende ting, du har brug for i en variabel sammen med adressering af det mest relevante problem, vi står over for med bærbare computere - Batteriproblemer.\nSwaroski og Misfit har parret til at komme ud med et slidbart, som du ikke bare vil bruge, men også parring med din dragt på en gala. Det sporer ikke kun dine trin og sover, men blinker på dig den skinnende udsmykket Swaroski krystal. Men det største twist er en skåret krystal, der faktisk har indlejret solpaneler inde, som vil udnytte solens energi til at drive enheden. Og du behøver ikke gå rundt i svirrende varme for at klare det, og det kan oplades fra enhver lyskilde inden for 15 minutter.\nBedste Gaming PC\nDet lader til, at vi har spillet på samme slags pc'er i mange år. Klar til en forandring, ja, kig på Cyber Power Trinity vil ændre den måde, du tænker på spil. Den har tre kølepuder indbefattet i en trekantet struktur af tre eger. En talte holder bundkortet, CPU, kølesystem, det andet et grafikkort og det tredje en strømforsyningsenhed. Den anden kan også køre et dual-card-system, der drives af en Intel Core i7 -4790K processor, et NVIDIA GeForce GTX 980 grafikkort, og jeg kan du ikke bruge, 3 512 GB SSD'er. Dette er den drøm, hver spiller har drømt for så længe.\nDette går til LG EG9900 4K HDTV. Det er et fladt 4K OLED-tv med al sin 77-tommers godhed, der giver god kontrast og præcise farver. Den buede skærmteknologi er blevet taget til det næste niveau af LG. Hvad mere kan du spørge i et tv? Buet skærm, tjek. 4K display, check. Smart tv-kapacitet med WebOS, check. En flad, storskærm, check. Kirsebær på kagen er dens gestus kontrol - det kan faktisk kurve og flad ud på bølgen af en fjernbetjening, som du vil have det til.\nLG EG9900 har klarhed, der efterlader alle tv'er derude bag den.\nDenne enhed skabte faktisk mange bølger på CES - Samsung Portable SSD T1 . Det er en bærbar harddisk, der er størrelse på dit visitkort - 2, 8 tommer x 0, 4 tommer. Den leveres i 250 GB, 500 GB og 1 TB versioner, med priser fra $ 179-559. Den vejer mindre end en ounce og en 3D V-NAND flash-hukommelse. Den understøtter USB 3.0 og overførselshastigheder på op til 450 MBPS sammen med AES 256-bit kryptering.\nDisruptive tech er noget, vi alle sværger ved. Hvad med en ladestation, der oplader dine enheder fra 15 fod væk? Energous WattUp gør det. Tænk på opladning af din smartwatch, din telefon og din tablet, ikke engang at skulle tilslutte dem. Det lyder ret cool, ikke?\nMagt elendighed? Aldrig igen.\nJa, du læser det rigtigt. Vi har en kategori af den bedste bil fra CES 2015, og det er utvivlsomt Mercedes F105, selvkørende bil. Det skriger luksus og har fantastisk design med LED'er foran og bagpå. Den er udstyret med fire roterende stole indeni. Det er fremtidens bil, som du vil have, og du har brug for.\nCES smed nogle vidunderlige ting ud. Uanset om det er Samsung 4K TV eller BMWs anti-kollisionssystem, var CES et vindue for, hvordan fremtiden vil være. Det var ren forundring på showet. Vi kan bare holde vores fingre krydset, at nogle af disse gør det til tribunerne i år. Fremtiden er lys, som CES har vist os.


Red livet med hjertestarter på biblioteket - Tv-fredensborg.dk\nDu er her: Forside Lokale nyheder Red livet med hjertestarter på biblioteket\nPubliceret: Lørdag, 29 november 2014 10:33\nRed livet med hjertestarter på biblioteket\nAlle de tre store biblioteker i Fredensborg Kommune er nu forsynet med hjertestarter, som ikke kræver nogen særlige forudsætninger at bruge, og som kan være med til at redde liv.\nIfølge TrygFonden falder hvert år ca. 3.500 mennesker om med hjertestop. Mange af disse mennesker bliver reddet ved en kombination af hjertestartere og almindelige menneskers hurtige indgriben.\nNu har både Fredensborg Bibliotek, Nivå Bibliotek og Medborgercenter og senest Humlebæk Bibliotek fået opsat hjertestartere, som kan være med til at forbedre overlevelsesstatistikken yderligere. På Fredensborg Bibliotek er hjertestarteren placeret på trappen op til biblioteket, på Nivå Bibliotek hænger den indenfor på biblioteket, og på Humlebæk Bibliotek er den sat op lige uden for hovedindgangen.\nDe fleste blandt personalet på bibliotekerne har fået et introduktionskursus til hjertestarterne, men apparatet fungerer på en måde, så man kan bruge det uden forkundskaber. Hjertestarteren vil automatisk guide førstehjælperen gennem forløbet med genoplivningen, og selvom den afgiver et kraftigt elektrisk stød, er det faktisk ikke muligt at gøre situationen værre eller at give stød til en, som ikke skulle have haft det.\nHjertestarterne på Fredensborg og Humlebæk Bibliotek er sponseret af TrygFonden, mens den i Nivå er anskaffet ad private kanaler. De er blot tre af mange hjertestartere i kommunen. Også rådhuset i Kokkedal er forsynet med en. På landsplan er der fordelt næsten 11.000 af hjertestartere på menneskefyldte steder. Man kan se en oversigt over dem på hjemmesiden hjertestarter.dk.


Forside > Japansk bobtail\nSkønt den først for nylig er indført i De forenede Stater og stadig er næsten ukendt i Europa, er dette en ældgammel race, som har været kendt i mange hundrede år i Japan. Gotokuji-templet i Tokyo er dekoreret med række på række af billeder af en af disse katte, kaldet Maneki-Neko. Alle ses med poten løftet i en hilsende bevægelse, som er blevet symbolet på held, og hver enkelt er et portræt af denne udsøgte race, som også ses på mange berømte malerier og stik.\nDen japanske bobtail ligner ikke nogen anden katterace. Selvom den er kraftigt bygget og muskuløs, er den forholdsvis slank. Bagbenene er højere end forbenene, men når katten er afslappet, holdes de som regel bøjet, således at ryggen stadig er lige. Halen er kort og bæres krummet, så selvom dens fulde længde kan være 10 eller 13 cm synes den kun at være 5 eller 8 cm lang; lange hår vokser ud i alle retninger og giver en virkning som af en bobtail (kuperet hale) ligesom hos en kanin.\nRacen har ingen forbindelse med manxkatten eller de »stumpies«, som manxkatten tit producerer, og den besidder ikke de dødbringende gener, som kan invalidere hele manxkattens rygsøjle.\nHovedet skal danne en fuldkommen ligesidet trekant med blødt rundede sider, høje kindben, en lang næse og store ører. De store ovale øjne er skråtstillede. Den bløde og silkeagtige pels er traditionelt tre-farvet (sort, rød og hvid), men Cat Fanciers Association s foreløbige standard accepterer mange farver, heri indbefattet ensfarvet, to-farvet og skildpaddefarvet, men mønsteret skal være skarpt aftegnet med tydeligt adskilte pletter, og siameser- aftegninger eller vildtfarve uden mønster er ikke tilladt. Den fælder mindre end de fleste andre racer.\nSe også manxkat, mytologien og katten.\nForrige: Havana Næste: Koratkat


Pakhusene | Arkitema Architects\nSom en del af udviklingen af de bynære havnearealer i Horsens omdannes en tidligere industrigrund til et nyt bykvarter - Pakhusene. Visionen er at skabe en urban bebyggelse, som på bedste vis integrerer beboelse, erhverv og publikumsorienterede funktioner i en helhed. Dette danner grundlag for forskelligartede aktiviteter og tilstedeværelsen af mennesker på flere tidspunkter af døgnet.\nBebyggelsens skala er nøje indtænkt i samspil med det omgivende miljø. Den gradvise nedtrapning fra 7-8 etager mod øst til 1-2 etager mod vest fremhæver den historiske og karakteristiske overgang fra havnens store skala med siloer og pakhuse til byens mindre skala langs Nielse Gyldings Gade med små byhuse og forretninger i 2-3 etagers højde.\nProjektet består af 53 boliger, der varierer i størrelse fra 62m² til 130m², et brasserie/ cafe på godt 950m² med tilhørende tagterrasse på 1.salen, et fagforeningshus på 2750m² samt parkeringshus med ca. 210 p-pladser, integreret bilvask, carservice og showroom på i alt 6750m²\nI den arkitektoniske bearbejdning og i valget af materialer er der taget særlig hensyn til den nære kontekst og havnens industrielle særpræg. Facaderne udføres således i en rød-brunlig teglsten, som farvemæssigt spiller sammen med facaden på Dollys, Stykgodspakhuset, Toldboden og øvrige rødstens-bygninger i området. Mørkebrune / sorte nuancer i stenen henleder tankerne på industrihavnens patinering gennem tiden forårsaget af kul, grus, sand o.lign.. Med inspiration fra omkringliggende bygninger udføres teglfacaderne med særlige murdetaljer som mønstermurværk, frem. og tilbagespring, pilastre og standerskifte.\nAdresse: Niels Gyldings Gade\nOmfang: 15.000 m2


Bolig søges i Vallensbæk. Lejebolig søges, andelsbolig søges, lejligheder og huse søges til salg i Vallensbæk\nBoligsøgere der søger bolig i Vallensbæk\nFind en lejer eller køber til din bolig her! Brug filteret i venstre side til at finde boligsøgeren. Du har søgt efter boligsøgere der søger boliger i Vallensbæk.\nFind en lejer eller køber til din bolig her! Brug filteret øverst på siden til at finde boligsøgeren. Du har søgt efter boligsøgere der søger boliger i Vallensbæk.\nJeg søger: Andelsbolig til salg i Glostrup, Brøndby, Rødovre m.fl.\nBoligsøgerID: 317744 BoligsøgerID: 317744\nØnsket beliggenhed: Glostrup, Brøndby, Rødovre, Albertslund, Vallensbæk, Taastrup, Hedehusene, Hvidovre, Brøndby Strand, Vallensbæk Strand, Karlslunde, Roskilde, Tune Glostrup, Brøndby, Rødovre, Albertslund, Vallensbæk, Taastrup, Hedehusene, Hvidovre, Brøndby Strand, Vallensbæk Strand, Karlslunde, Roskilde, Tune\nBoligsøgerID: 317636 BoligsøgerID: 317636\nØnsket beliggenhed: Glostrup, Brøndby, Albertslund, Vallensbæk, Taastrup, Hedehusene, Hvidovre, Brøndby Strand, Vallensbæk Strand, Ballerup, Måløv, Smørum Glostrup, Brøndby, Albertslund, Vallensbæk, Taastrup, Hedehusene, Hvidovre, Brøndby Strand, Vallensbæk Strand, Ballerup, Måløv, Smørum\nBoligsøgerID: 317631 BoligsøgerID: 317631\nØnsket beliggenhed: Albertslund, Vallensbæk, Vallensbæk Strand, Ballerup Albertslund, Vallensbæk, Vallensbæk Strand, Ballerup


Kvinde i Herning søger friske hjælpere\nfebruar 22, 2021 Jobopslag, Region Midtjylland By Didde Wegener\nJeg er en glad og humoristisk kvinde på 52 år, med sclerose. Jeg bor i Herning sammen med min mand.\nJeg nyder en aktiv hverdag, fx med træning, en tur ud i det blå, sejle en tur i vores båd og nyder vandet, tage på shoppetur, en biograftur samt nyder at lave mad.\nSom ansat hos mig vil du skulle være mine arme og ben, da jeg ikke kan så meget selv. Jeg skal have hjælp til personlig pleje, bad, påklædning, indkøb og madlavning.\nDu skal med mig, når jeg skal ud af huset til træning, på sejltur og andre arrangementer.\nDet er vigtigt at vores kemi matcher, da vi vil være sammen i mange timer, samt at du evner at være ”fluen” på væggen, når jeg har behov for at være mig selv.\nVagterne vil primært være i dag- og aftentimerne, fordelt på alle ugens dage året rundt. Der vil være ekstra vagter ved sygdom og ferie, som jeg forventer du er fleksibel og hjælper til med at dække.\nDeltid: 29 timer/uge\nSidste frist for ansøgning: 30-03-2021\nHar du lyst til at søge den ledige stilling, skal du sende en skriftlig ansøgning til mail: 200707@handicapformidlingen.dk – gerne med et billede af dig selv.\nVed eventuel henvendelse, oplys da medlemsnummer: 200707\n‹ Livsglad stærk 11-årig dreng søger en uddannet fysioterapeut til træningskammerat og ledsager i skolen\tEngageret SSA søges til respiratorisk ordning i Vejle ›


Pengene er fundet til Frederikssund- og Hillerødmotorvejene – Hornsherred Lokalavis\nFREDERIKSSUND KOMMUNE: Regeringen har landet en aftale med Dansk Folkeparti om fremtidens infrastrukturprojekter, der sender i alt 4,3 milliarder kroner til Nordsjælland. Der er enighed om påbegynde tredje og sidste etape af Frederikssundmotorvejen og forlængelsen af Hillerødmotorvejen.\nAftalen kommer efter længere tids forhandling mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og resultatet vækker stor glæde hos det nordsjællandske medlem af Folketinget for Venstre Hans Andersen: – Det er svært at få armene ned, for Nordsjælland og jeg har kæmpet i årevis for at få motorveje helt til Frederikssund og Hillerød, lyder det fra Hans Andersen, som først og fremmest glæder sig på pendlernes vegne.\n– Vi spilder alt for megen tid på at sidde i kø på vejen i stedet for at bruge tid med familien, og det skal være slut, fortæller Hans Andersen og understreger samtidig, at aftalen har stor betydning for virksomheder og kommuner i Nordsjælland.\n– Det handler om at kunne tiltrække nye medarbejdere og borgere, ikke mindst børnefamilier. Det er meget nemmere, når transporttiden er mindre og trafiksikkerheden bedre.\n– Forlængelsen af Hillerødmotorvejen vil øge trafiksikkerheden. Det er en en kæmpe sejr for hele Nordsjælland, slutter Hans Andersen.


Landmand har hvede og æbletræer i samme mark | LandbrugsAvisen\nStephen Briggs driver Englands største agroforestry, som kombinerer kornavl med frugtavl på 52 hektar. Inspirationen kommer fra hans unge år i Afrika. Artiklen er fra arkivet og publiceret første gang i fagmagasinet MARK, juli 2018.\n12. jun 08:37 Skrevet af Merete Hattesen\nStephen Briggs er økologisk landmand og rådgiver i Conservation Agriculture i England. Her viser han, hvordan man driver regnorme op fra jorden for at tælle dem. Metoden indebærer sennepspulver, vand og en spade. Foto: Merete Hattesen\n»Hvis du vil øge planteproduktionen, skal du fokusere på det rum, der er fra jordoverfladen og to meter op plus en meter under jorden. Agroforestry er en oplagt mulighed til at udnytte det rum«, mener Stephen Briggs, der driver den økologiske bedrift Bluebell Farms i England.\nTilmed går agroforestry godt i spænd med hans kæphest ’diversity’, som på dansk betyder mangfoldighed i planteavlen.\nPå samme mark dyrker han nemlig flere afgrøder. Først korn, og når det er modnet af, så kommer æblehøsten.\n»Det hele begyndte med, at jeg for 10 år siden lejede noget jord med et meget højt organisk indhold (23 pct.), som var meget udsat for jordfygning. For at det hele ikke skulle blæse over til naboen, plantede jeg 15 forskellige sorter af æbletræer i lange rækker ned gennem marken«, siger han.\nUd over at reducere jordfygningen skulle træerne også hæve indtjeningen. De er plantet i tre meter brede rækker med 27 meter imellem. Det giver 24 meter korn mellem frugttræerne, hvilket passer med faste kørespor.\nI bræmmerne, hvor træerne står, har han sået bivenlige blomsterblandinger under.\n»Ud over at Agroforestry har stoppet jordfygningen, har det også øget biodiversiten og fuglelivet på markerne. Det er et fantastisk miljø i forhold til bare marker«, fortæller han.\nÆbletræerne er plantet rækkevis med 27 meters afstand til næste række gennem hele marken. Det giver 24 meter til kornet, da bræmmerne er tre meter brede. Under træerne er der sået bivenlige blomster. Kornet sås med GPS i brede bånd på 12-15 cm med 22 cm imellem rækkerne.\nI England må økologer ikke bruge konventionel husdyrgødning, og derfor har alle økologerne selvfølgelig husdyr, lige bortset fra Stephen Briggs.\nHan er ren planteavler. Så udover lidt kompost beriges hans marker kun af eftervirkningen fra efterafgrøderne og fra kløver, som kører rundt i sædskiftet som N-motor. Han dyrker mest korn i form af vårhvede til brød, vinterhvede, maltbyg og vinter/vårhavre.\n»Mine udbytter ligger på fem ton pr. ha i vinterhvede og grynhavre. Og fire ton i brødhvede «, fortæller han.\nOg det lyder jo ikke helt ringe uden gødning. Det skyldes bl.a., at han bruger blandsæd, intercropping\nog anden samdyrkning i sin planteavl, bl.a. kløver sammen med korn for at frigive kvælstof.\nRådgiver: Derfor har vinterraps brug for en venskabsafgrøde Mark Onsdag 10. oktober 2018 · 07:27\n»Når du dyrker flere afgrøder sammen, supplerer de ofte hinanden og giver et højere udbytte, end når de dyrkes hver for sig. Der er heller ikke så store udsving fra år til år«, fortæller Stephen Briggs.\nStephen Briggs går også meget op i jordens frugtbarhed og praktiserer derfor no-till (minimal jordbearbejdning) og Conservation Agriculture (CA) på sin økologiske bedrift.\nDet er otte år siden, han stoppede med at pløje, da han syntes, ploven forstyrrede jorden for meget. Men i praksis er det ikke verdens nemmeste kombination at få til at lykkes.\n»Jeg har eksperimenteret meget og gør det stadig, især for at holde ukrudtet i skak, når vi ikke må sprøjte. En af metoderne, vi afprøver, er at så direkte i efterafgrøder. Det gælder om at optimere dyrkningen af efterafgrøder for på den måde at kontrollere ukrudtet og øge jordens frugtbarhed.\nEfterafgrøder er meget vigtige for os. Jeg dyrker bl.a. honningurt og gul sennep på min bedrift«, siger han.\nDet fugtige engelske klima og en våd og sen høst er også problematisk i forhold til at få CA til at lykkes. Og så er snegle en meget stor udfordring.\nTrods udfordringerne ser Stephen Briggs kun fordele ved no-till og CA.\n»Jorden bliver med tiden mere og mere frugtbar med et større indhold af kulstof, regnorme, fauna og organisk materiale.\nBåde etablerings- og maskinomkostninger samt brændstofforbrug falder drastisk. Og når dyrkningssystemet med tiden kommer i balance, vil der efterhånden blive færre ukrudtsproblemer og mindre angreb af sygdomme og skadedyr, da de naturlige ender også opformeres«, siger han.\nConservation Agriculture steget til 362.000 hektar\nI England er arealet der drives med Conservation Agriculture (CA) steget fra 150.000 ha i 2011 til 362.000 ha i 2016, og udgør nu otte pct. af det samlede dyrkede areal (excl. græs).\nDer er stigende interesse for at bruge CA til at komme de enorme problemer med restistent agerrævehale i England til livs.\nStephen Briggs er no-till økolog i England\nStephen Briggs har stor erfaring med den svære kunst at kombinere minimal jordbearbejdning og samtidig drive et økologisk jordbrug både fra sin egen bedrift og som rådgiver.\nEt af hans store mål er at øge mangfoldigheden (diversity) i planteavlen bl.a. ved at dyrke fl ere forskellige afgrøder på samme mark, dyrke blandsæd og samdyrkning af flere arter.\nStephen Briggs mener, at den største rejse sker inden i dit eget hoved, når du bevæger dig fra pløjning til reduceret jordbearbejdning - og videre til Conservation Agriculture - og til sidst over til at så direkte i efterafgrøder. Det er dig selv, der sætter psykiske barrierer op for rejsen og fremskridtet.\nHouse: 222 m² Commercial: 2.575 m² Area: 10,07 ha


Kodimagnyl Ikke-stoppende DAK Takeda Pharma A/S, filmovertrukne tabletter 500 mg/9,6 mg/150 mg\nKodimagnyl Ikke-stoppende DAK (herefter kaldet Kodimagnyl Ikke-stoppende) er et smertestillende lægemiddel mod svage smerter f.eks. hovedpine, menstruationssmerter, tandpine, muskel- og ledsmerter.\nKodimagnyl Ikke-stoppende indeholder codein. Codein tilhører en gruppe medicin, der kaldes opioide analgetika, som virker smertestillende.\nCodein kan bruges til børn over 12 år til kortvarig lindring af moderate smerter, som ikke lindres med andre smertestillende midler som paracetamol eller ibuprofen.\nhvis du har frisk blødning fra mave-tarmkanalen (blodigt opkast og/eller sort afføring).\nGiv ikke Kodimagnyl Ikke-stoppende til børn under 12 år med feber.\nhar tendens til smerter og ubehag fra maven f.eks. mavesår.\nKodimagnyl Ikke-stoppende må ikke anvendes til børn under 12 år uden lægens anvisning.\nHos små børn kan anvendelsen af magnesiumhydroxid forårsage forhøjet magnesium i blodet, (hypermagnesiæmi), navnlig hvis de lider af nyresvækkelse eller er dehydrerede.\nmedicin mod infektion (rifampicin, tetracyclin, flourquinoloner).\nTag ikke Kodimagnyl Ikke-stoppende, mens du ammer. Codein og morphin udskilles i modermælken.\n1 - 2 tabletter højst 4 gange daglig.\nDette lægemiddel kan som al anden medicin give bivirkninger, men ikke alle får bivirkninger. Stop med at tage Kodimagnyl Ikke-stoppende, hvis du oplever en alvorlig bivirkning og kontakt lægen.\nTag altid lægemidlet nøjagtigt efter lægens eller apotekspersonalet anvisning. Er du i tvivl, så spørg lægen eller apotekspersonalet.


The results of procrastination: Velkommen til en skæv (og lodden) eksistens\nMivs 30. maj 2010 kl. 07.40\nser ud som om den har spist for meget metal ;) Håber det var en god navngivningsfest.\nJeg tænkte på om robotten ville blive mere robot hvis man gjorde den længere i stedet for bredere? Syntes ellers at den er vildt sød, den faldt garanteret i god jord :)\nDitte 30. maj 2010 kl. 16.52\nJa det var en dejlig fest og moderen mente, at det sikkert ville blive hans ynglings legetøj. Jeg ville ikke gøre selve kroppen længere men benene skulle have været længere, men var lidt i tidsnød. Tror det var fordi jeg ikke gjorde den stram nok da jeg satte siden på.