Lyssignaler på vej mod kønsskifte | Indland | fyens.dk\nLyssignaler på vej mod kønsskifte\nOdense - trafiklys med nedtælling\nFor nylig gjorde Sverige op med kønsdiskrimination på lyssignaler - nu er Københavns Kommune klar til at udskifte røde og grønne mænd med kvinder\nDet er den radikale gruppeformand i Borgerrepræsentationen, Manu Sareen, der - med et flertal bag sig - vil udskifte nogle af mændene i byens røde og grønne lyssignaler med kvinder.\nKvinder skal nyde fremme i københavnske lyskryds.\nSpræl i byen\nUdspillet får kritik fra talskvinde for Selskab for Ligestilling, Hanne Bille, der kalder det "spøjst og dyrt - uden det rykker ved ligestillingen". S støtter forslaget, mens Venstre er imod.\nMen ifølge Manu Sareen handler initiativet ikke kun om ligestilling, men ligeså meget om at skabe spræl i København, skriver Nyhedsavisen.\n- Det vil sætte mere kulør på byen - og det koster stort set ingen penge. Jeg håber, at vi kan få forslaget stillet inden sommerferien, og så vil vi stille og roligt gå i gang med at sætte de nye skilte op - for eksempel, når der alligevel skal udskiftes lyssignaler. Og med tiden kan vil måske føje nye symboler til, siger Manu Sareen.\nI Odense står og går H. C. Andersen, og det har inspireret en dreng i Fredericia til at foreslå landsoldaten som lyssignal.\nDet københavnske kønsskifte på lyssignalerne kommer efter at svenske kvinder i sidste måned fik tilsvarende muligheder, da regeringen i Stockholm af hensyn til ligestillingen besluttede, at der fra årsskiftet også skal kunne sættes et damesignal op ved fodgængerovergange i Sverige.\nI Sverige kaldes signalet "Fru Gåmand" og skal enten sættes op alene eller sammen med et "Hr. Gåmand"-signal. Beslutningen er taget, efter at flere kommuner i ligestillingens navn allerede er begyndt at sætte gådame-signaler op i strid med nabolandets daværende vejskilteordning.\nRegeringen har givet Vägverket frem til oktober til at designe en gådame-signal, som så skal være færdig til at sættes op efter nytår.\nH.C. i Odense\nOgså herhjemme er der akutte eksempler på selvbestaltede og fantasifulde trafiklys i strid med reglerne. Således har hverken Frederica eller Odense Kommune fået tilladelse af Vejdirektoratet til at sætte Den Tapre Landsoldat eller H.C. Andersen på trafiklysene. Men det vil de nu få gjort, skriver Nyhedsavisen.\nFor to uger siden skiftede Fredericia alle røde og grønne lyssignaler ved fodgængerovergange i den indre by ud med landsoldaten med gevær. Det skete, fordi 11-årige Magnus Holm havde været på besøg i Odense og set, at byen havde H.C. Andersen på sine trafiklys. Og så foreslog drengen Fredericias borgmester Uffe Steiner Jensen (S) at ændre byens trafiklys.\nPå tirsdag kan Magnus Holm i øvrigt invitere sine kammerater i 4. klasse på Treldevejs Skolen på en tur - som belønning for trafiklysforslaget.\n- Jeg kan ikke lige huske, hvad landsoldaten gjorde for Fredericia, men jeg synes han ser sej ud, har Magnus Holm tidligere sagt til Fredericia Dagblad.\nI Tyskland er den lille kække Ampelmann - kendt fra lyssignalerne i det tidligere Østtyskland - nærmest blevet en kultfigur. Efter murens fald var han tæt på at blive aflivet og erstattet med standardiseringer, men i dag værnes der om ham, og han får stadig får lov til at gå over gaden med sin hat og hånden fremme.


Kanalér din indre Tyler Durden med Far Afields 'Fight Club' inspirerede skjorte\nFight Club er en af de mest ikoniske film i 90’erne. Ikke alene bekræftede det Brad Pitt og Edward Norton som billetstjerner, men fremhævede også modefølelsen for Pitts Tyler Durden. Gennem filmen har han nogle imponerende outfits på, ikke mere end hans skjorte med et efterårstryk. Nu kan denne stilfulde skjorte blive din takket være... Read More\nFight Club er en af de mest ikoniske film i 90’erne. Ikke alene bekræftede det Brad Pitt og Edward Norton som billetstjerner, men fremhævede også modefølelsen for Pitts Tyler Durden. Gennem filmen har han nogle imponerende outfits på, ikke mere end hans skjorte med et efterårstryk. Nu kan denne stilfulde skjorte blive din takket være det britiske herretøjsmærke Langt væk.\nDen moderne designer har frigivet en skjorte inspireret af den fra Fight Club. Den sprøde hvide skjorte er fremstillet af 100% organisk satinbomuld og har efterårsfarvede blade og er næsten identisk med den, der ses i filmen. Kortærmet skjorte kommer i en normal pasform med en åben krave og lige forneden. Det har også et par nye tilføjelser i form af en brystlomme og perlemorsknapper.\nFight Club -printet er en del af Far Afields “POP” samling genstart. Som navnet antyder, er disse beklædningsgenstande inspireret af popkultur. Sammen med Pitts Tyler Durden -trøje er der fire flere skjorter, der fejrer The Rolling Stones ‘Mick Jagger, Cape Fear -æra Robert De Niro, Beach Boys’ Brian Wilson og den store Harvey Keitel.\nSelvom de andre skjorter er flotte, er det svært at gå forbi Fight Club -printet. Skjorten er en eksklusiv online og kan nu købes i størrelser small til XXL for $ 110 USD.


Se billederne: Ford’s nyeste pick-up med den silkebløde automatgearkasse | LandbrugsAvisen\nSe billederne: Ford’s nyeste pick-up med den silkebløde automatgearkasse\nI weekendens udgave af LandbrugsAvisen har vores maskinredaktion været på vejen og marken med en Ford Ranger Raptor 2.0 EcoBlue.\n8. nov 2020 10:11 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nRanger-serien er i forvejen Europas bedst sælgende pick-up, og med Raptor udbydes der nu en firecylindret biturboversion af Fords 2,0-liters EcoBlue-dieselmotor med 213 hestekræfter og et maksimalt drejningsmoment på 500 Nm.\nFord Ranger har fået et nyt medlem i pick-up familien: Ranger Raptor.\nVores bilekspert Claus Worup tester i weekendens udgave af LandbrugsAvisens printudgave bilen, der betegnes som et godt bud på en bil, ”der på den ene side er noget af en børste og på den anden side en bil med næsten uventet teknisk forfinelse i forhold til biltypen”, skriver han.\nBlandt detaljerne peger Claus Worup på Fords nye 10-trins automatgearkasse i bilen.\n”Den er en teknisk lækkerbisken og vel nok et af Raptorens afgørende fortrin, da den ikke står tilbage for eksempelvis Volkswagens berømmede DSG-gearkasser. Skiftene mellem de 10 trin foregår silkeblødt og umærkeligt, når man lader gearkassen bestemme selv”, skriver han bl.a.\nHar man brug for at tage reservedele eller værktøj eller en bunke hegnspæle med i marken, er man godt hjulpet med Raptoren. Til udstyret hører også et Mountain Top ladrulledækken, som er låsbart.\nTerrænevner handler ikke mindst om fodtøj. 17” terræn dæk til alle slags underlag leveres som standard med hårdere sidevægge end standard fabriksdæk. Dækkene har dimensionen 285/70 R17.\nI stuen er Raptor veludstyret med bl.a. eljusterbare møbler i dellæder og ruskind, nøglefri adgang og start, terrain management system, otte tommers touchscreen, bakkamera og DAB+ og navigation med dansk tale.\nDu kan læse meget mere i papiravisen, som du kan finde online i vores e-avis-udgave.


af wMikkel » fre 16 aug 2013 15:54\n"In Dying Light, a first-person, action survival horror game, players must use everything in their power to survive until the morning's first light in a vast open world filled with danger. During the day, players will traverse an expansive urban environment overrun by a vicious outbreak, scavenging the world for supplies and crafting weapons to defend against the growing infected population. At night, the hunter becomes the hunted, as the infected become aggressive and more dangerous. Most frightening are the predators which only appear after sundown. "\nJeg tænkte vi skulle have en tråd til dette spil hvor vi kan diskutere, poste nyheder, videoer, screenshots mm.\nPersonligt glæder jeg mig rigtig meget til at spille dette spil på PlayStation 4, og jeg vil lige starte ud med at poste en 12 minutter gameplay video fra spillet;\nHvad med jer andre, ser i frem til dette? (-:\naf Erroneus » fre 16 aug 2013 16:16\nJeg syntes faktisk det så fedt ud, indtil vi ramte natten. Jeg ved ikke helt, om jeg gider den slags gameplay i sådan et spil, men det kan da måske fungere ordenligt... HVIS den tekniske del er lavet oki, fordi det har lidt plaget Dead Island spillene.\naf wMikkel » fre 16 aug 2013 16:34\nJeg er også lidt nervøs når man ser at det er skaberne bag Dead Island, men jeg håber de har lært af deres mange fejl.\nSelv, der kan jeg godt lide den cyklus fra dag til nat, hvor de inficerede bliver mere aggresive og man skal være mere varsom.\naf Xainz » fre 16 aug 2013 16:49\nGør at jeg aldrig kunne finde på at bruge penge på det.\naf Bab » fre 16 aug 2013 17:02\nJeg gider bare ikke flere zombier.\nSv: Re: Dying Light\naf Jb » fre 16 aug 2013 17:59\nBab skrev: Jeg gider bare ikke flere zombier.\nJeg er med bab her. It's getting old\naf morfar » fre 16 aug 2013 18:05\nGimme zombies. Sikkert køb.\naf Michael Jensen » fre 16 aug 2013 20:19\nSer spændende ud, det samme gjorde Dead Island. Jeg holder uden tvivl øje med denne titel, men jeg har brændt nallerne på Techland en gang før.\naf Allanb » fre 16 aug 2013 21:00\nUha zombies Ligner mest af alt et Dead Island 3.. Elsker Techland og deres Dead Island serie, som måske ikke er perfekt men super underholdende.\naf p1co9210 » lør 17 aug 2013 13:15\nDer er jo ingen udfording i spillet. Du hopper bare forbi de zombier og er verdensmester i pakour.\nSpillet ser pænt ud, det er det der fangede mig. Men helt sikkert no go her fra .\naf wMikkel » søn 18 aug 2013 17:18\nJeg har en svaghed for zombier, og hvis Techland kan forbedre sig og ordne det som ikke fungerede i Dead Island, så tror jeg vi kunne se frem til et super fedt spil!\naf Bucaneer » søn 18 aug 2013 18:18\nTror ikke dette falder i min smag desværre...\nEr ikke den store tilhænger af Zombiespil så dette falder nok hellere ikke i min smag men når det så er sagt så er jeg sikker på dem der syntes om sådanne spil vil syntes om dette\nEr vildt HYPE på Battlefield 1. Lad os spille når det udgives\naf ronny73 » søn 18 aug 2013 20:18\nmorfar skrev: Gimme zombies. Sikkert køb.\nenig, er vild med zombie spil pt ala dead island\naf Xainz » søn 18 aug 2013 20:22\nEr også vild med zombie spil, betaler dog aldrig nogensinde for et Techland spil igen\naf ronny73 » søn 18 aug 2013 20:29\nwMikkel skrev: Jeg har en svaghed for zombier, og hvis Techland kan forbedre sig og ordne det som ikke fungerede i Dead Island, så tror jeg vi kunne se frem til et super fedt spil!\njeg gennemførte 1+2 og synes ikke de fejl var så store det generede mig. hvis ikke andre havde sagt der var fejl i det havde jeg ikke troet der var nogle. så hvis 3éren havde samme "fejl" ville jeg stadig købe og gennemspille det


Ideal DVD software Rabatkode Juni 2022\nBesøg Ideal DVD software\nAktiv Ideal DVD software Rabatkode Juni 2022\nIdeal DVD software •Tilmeld\nTilmeld dig nyhedsbrevet til specialtilbud og kampagner på Ideal DVD software\nIdeal DVD software Officiel hjemmeside\nHvordan bruger jeg min Ideal DVD software kuponkode?\nVælg den kuponkode ovenfor, du vil bruge. For eksempel, hvis du leder efter 10% rabat på ordrer på, Ideal DVD software så find kuponkoden fra vores hjemmeside, og klik på Få kupon for at afsløre koden.\nKopier den kuponkode, der vises til dig. Du har brug for denne kode og føje den til indkøbskurven af Ideal DVD software for at fjerne en del af omkostningerne ved din samlede ordre og få rabatten.\nFind de varer, du gerne vil købe på, Ideal DVD software og føj dem blot til din indkøbskurv. Når du er færdig med at surfe og købe, skal du gå videre til trin 4 for at hente din rabat.\nTrin 4: Indtast koden ved Ideal DVD software kassen\nNu hvor du har kuponkoden kopieret, skal du blot indsætte den i boksen på Ideal DVD software hjemmesiden, der siger rabat, promo, kupon eller salgsfremmende kode i kassen.\nIdeal DVD software Penge-besparende tips\nHer er nogle gode tips og tricks til ekstra besparelser på Ideal DVD software:\nBesøg altid og tjek LoveCoupons.dk for de seneste pengebesparende kuponkoder og tilbud på, Ideal DVD software før du er færdig med dit køb.\nDeltag i Ideal DVD software nyhedsbrevet for at få de bedste tilbud, pengebesparende kampagner og eksklusive tilbud sendt direkte til din indbakke.\nSørg for at tjekke salgsafsnittet og rabatsektionen på Ideal DVD software hjemmesiden for de nyeste kampagner og rabattilbud.\nFølg Ideal DVD software på sociale medier for at holde dig opdateret med deres nye ankomster og tilbud.\nTilmeld dig LoveCoupons.dk nyhedsbrev for vores seneste ugentlige kuponer til mærker som Ideal DVD software og mange flere.\nHvordan kan jeg få en kuponkode til Ideal DVD software?\nVores team her på LoveCoupons.dk tilbringe timer hver dag på udkig efter de bedste Ideal DVD software kuponkoder. Det betyder, at hvis der er en Ideal DVD software kuponkode tilgængelig, er der en god chance for, at LoveCoupons.dk holdet vil gøre deres bedste for at liste den her for dig. Tjek vores liste over tilbud ovenfor for de bedste Ideal DVD software kuponkoder, vi har fundet.\nHvordan indløser jeg min Ideal DVD software rabatkode?\nScan vores liste over kuponkoder og klik på knappen „Få kode“. Der vises en kode på din skærm, og Ideal DVD software hjemmesiden åbnes i en ny fane. Indtast kuponrabatkoden ved Ideal DVD software kassen, og din rabat vil automatisk blive anvendt.\nHvordan bruger jeg en kuponkode på Ideal DVD software?\nLoveCoupons.dk Holdet bruger meget tid på at indsamle de bedste og nyeste Ideal DVD software kuponkoder. Holdet forsøger også at liste, hvordan man bruger Ideal DVD software kuponkoder. Læs indholdet, som vores team skriver for at få flere oplysninger.\nHvor ofte Ideal DVD software frigiver salgsfremmende koder?\nTak fordi du besøger LoveCoupons.dk på din jagt efter Ideal DVD software kupon- og kuponkoder og andre pengebesparende tilbud. Vi håber, at en af vores 1 Ideal DVD software kuponer og tilbud om Juni 2022 hjælp du spare penge på dit næste køb. Når du besøger, kan LoveCoupons.dk du være sikker på, at vores team har søgt højt og lavt for at finde alle tilgængelige Ideal DVD software tilbud. Dette omfatter kontrol af de Ideal DVD software sociale konti som Facebook, Twitter og Instagram, besøg blogs og fora relateret til Ideal DVD software, og endda kontrol af andre top kupon sites for de nyeste Ideal DVD software kuponkoder.\nNår du handler online for Ideal DVD software, er det en god idé altid at besøge os her på, LoveCoupons.dk før du er færdig med din ordre. LoveCoupons.dk Holdet gemmer vores besøgende tusindvis af pund hver måned, hvoraf mange aldrig vidste Ideal DVD software rabatkoder var tilgængelige, før de besøgte vores hjemmeside. Nu hvor du ved, hvor nemt det er at spare på Ideal DVD software med vores promo og kupon koder, bogmærke LoveCoupons.dk og altid tjekke os ud før du checkout.\nHvis du er Ideal DVD software på udkig efter mere end blot kuponkoder, giver LoveCoupons.dk vi her kuponer og rabatter til tusindvis af andre populære mærker og detailhandlere. Tjek vores Ideal DVD software relaterede butikker, eller besøg vores hjemmeside for at søge i vores database med tusindvis af kuponkoder.\nOm Ideal DVD software\nVelkommen til Ideal DVD software. Det blev grundlagt i 2005. Det er en professionel Blu-ray & DVD softwareudvikler, herunder Bluray & DVD Copier/Ripper/Converter software. Den udvikler den nemmeste og mest effektive Blu-ray & DVD-software, så brugerne nemt kan lave en perfekt personlig kopi eller konvertering til deres foretrukne Blu-ray og dvd’er.\nHer på LoveCoupons.dk, kan vi godt lide at spare dig penge, uanset hvor vi kan. Så det er derfor, vi søger og indsamler alle de nyeste pengebesparende kuponkoder, salgsfremmende koder, rabatkoder og tilbud til Ideal DVD software vi kan finde.\nLoveCoupons.dk er her for at hjælpe dig med at strække dine penge lidt længere. Så før du går over til Ideal DVD software hjemmesiden, tag et godt kig på alle vores penge besparende tilbud for at se, hvad du kan spare.\nIdeal DVD software Links til sociale medier\nTilbud til Ideal DVD software blev sidst opdateret: 14 januar 2022\nKategorier relateret til Ideal DVD software\nDe bedste Ideal DVD software kuponrabatkoder, rabatkoder, kampagnekoder, tilbud og tilbud kan findes på LoveCoupons.dk


Date: Sat, 17 May 2003 16:00:09 +0200\nReferences: <87bry1lvte.fsf@xyzzy.adsl.dk> <006f01c31bf9$a5743950$0b01a8c0@JOACHIM><006f01c31bf9$a5743950$0b01a8c0@JOACHIM><Pine.LNX.4.50.0305170101530.9750-100000@figus.w0.dk><87bry1lvte.fsf@xyzzy.adsl.dk><Pine.LNX.4.50.0305171349420.9750-100000@figus.w0.dk>\n> For nu at have noget at diskutere ud fra, så har jeg sat møder i\n> kalenderen for resten af året.\nDet vil altså være meget lettere efter min mening at vi diskuterer her\nistedet for at gøre det via kalenderen.\nJeg synes ikke om en holdning der siger at hvis der ikke står noget i\nkalenderen så er der frit til at sætte noget ind. Møder bør\nkoordineres her og ikke via en first come-first serve planlægning for\ndem med kalenderadgang.\nJeg synes derfor at du skal slette møderne efter 1. juli igen.\nNext by Date: Re: [MOEDE] Hvordan streamer man fra SSLUG-møder, få svaret ..., Ask Holme


Sådan fungerer EcoFlex™ | Nilfisk officielle hjemmeside\nDK homeServicesEcoFlex™Sådan fungerer EcoFlex™\nSådan fungerer EcoFlex™Currently selected\nUanset hvad opgaven kræver, løser Nilfisk EcoFlex™ den nemt. Med et enkelt tryk på knappen får I en effektiv og grøn rengøring – og med endnu et tryk kan I rengøre ekstra snavsede pletter ekstra effektivt. Man kunne kalde det ren magi - med et enkelt tryk. Vi kalder det EcoFlex™.\nHør mere i vores video.\nPerfekt til overfladerengøring og vedligeholdelse af rene gulve.\nRengøring kun med vand er miljøvenlig og reducerer jeres rengøringsomkostninger. Det er den mest grønne og økonomivenlige rengøringsmetode.\nUltralav mængde rengøringsmiddel\nEgnet til rutinerengøring, hvor en lille mængde af et miljøvenligt rengøringsmiddel er helt tilstrækkeligt. Vand og rengøringsmiddel doseres separat ved børsten, så man undgår spild af rengøringsopløsning.\nStandard mængde rengøringsmiddel\nTil grundig rengøring. Når I vælger standard mængde rengøringsmiddel, børstetryk og vandmængde, er det let at fjerne selv vanskeligt snavs på fuger og andre porøse overflader.\nMiljøvenligt eller ej - noget snavs kræver hårdhændede metoder for at forsvinde. Til genoprettende dybderengøring eller særligt vanskelige pletter anvendes Ecoflex "burst of power", der midlertidigt anvender ekstra børstetryk, vand og rengøringsmiddel - med et tryk på en enkelt knap.\nHvis det ikke tager mere end 1 minut, trykker man bare på knappen igen for at vende tilbage til den miljøvenlige indstilling.\nEmne: Grøn rengøring og omkostningskontrol


Adm. Direktør, Partner, European Patent Attorney, CDPA, EMBA ... mere\nGlobal Executive MBA (EMBA), Copenhagen Business School, 2020\nKøbenhavns Universitet, 1998\nPernille er vores administrerende direktør og medlem af HØIBERGs direktion med ansvar for selskabets ledelse, økonomi og strategi.\nPernille startede som patentrådgiver hos HØIBERG i 2005, blev partner i 2008 og administrerende direktør i 2015.\nPernille rådgiver som European Patent Attorney inden for alle områder af life science, lige fra genetik og molekylærbiologi til lægemidler, diagnostik, medikoteknologi, fødevareteknologi og greentech.\nHendes kunder er primært fokuseret på lægemidler, vacciner, biomarkører, diagnostik og screeningsmetoder samt industriel fermentering og generering af nye produktionsstammer.\nPernille har en baggrund inden for biologi og molekylærbiologi og afsluttede både sit speciale i genetik og sin PhD i molekylærbiologi og cellebiologi på Københavns Universitet. Pernille var adjunkt på Københavns Universitet, før hun kom til HØIBERG. Pernille er en ivrig foredragsholder og underviser desuden i immaterialret og patentstrategi på flere universiteter i Skandinavien.\nMedlem af direktionen, HØIBERG


37. Salmonella i foder\nBåde fodervirksomheder, herunder primærproducenter af foder (dvs. landbrug), samt fødevarevirksomheder, der leverer bi- og restprodukter til foderbrug (fx restauranter, bagere og grøntforretninger), skal bekæmpe og forebygge salmonella i foder.\nSalmonella i foderblandinger skyldes typisk enten forurenede råvarer (fodermidler) eller krydsforurening under produktionen. De fodermidler, der oftest er forurenet med salmonella, er olieholdige fodermidler (fx sojakager/skrå, rapskager/skrå) og fiskemel.\n37.1 Fodervirksomheders ansvar for at forebygge salmonella i foder\n37.2 Fodervirksomhedens ansvar for at bekæmpe salmonella i produktion og foder\n37.7 Særligt for foder til høns, kyllinger og kalkuner\n37.3 Fund af salmonella i prøver fra procesudstyr, lager eller transportmidler\nFodervirksomheder (inkl. landbrug) skal forholde sig til risikoen for salmonella i foderet. Fodervirksomheder skal derfor tilrettelægge og gennemføre produktion, oplagring og transport af foder på en sådan måde, at det effektivt forebygger forurening med salmonella.\nFodervirksomheder skal derfor gennemføre en risikoanalyse for salmonella og fastlægge de styrende foranstaltninger, enten i form af procedurer for god praksis (eller gode arbejdsgange), procedurer for kritiske punkter i produktionen eller procedurer for kritiske kontrolpunkter (CCP'er).\nLæs mere i afsnit 66.2 System til at sikre foderhygiejne på virksomheder efter primærproduktion.\nOlieholdige fodermidler (fx sojakager/skrå, rapskager/skrå) og fiskemel er ofte forurenet med salmonella. Hvis en fodervirksomhed håndterer disse produkter, skal virksomheden altid vurdere salmonella som en risiko og identificere de kritiske kontrolpunkter, hvor virksomheden overvåger og håndterer risikoen for salmonella.\nFodervirksomheder, der producerer foder til høns, kyllinger eller kalkuner, skal have et egenkontrolprogram, der lever op til en branchekode.\nSe mere i afsnit 37.7 Særligt for foder til høns, kyllinger og kalkuner.\nDe generelle krav i forhold til foderhygiejne medvirker til at forebygge salmonella.\nFoderhygiejneforordningen, specifikt bilag I, II og III\nLæs mere om foderhygiejne og god produktionspraksis i afsnittene 57-76.\nEn fodervirksomhed kan, udover det der er beskrevet i afsnittene 57-76, forebygge salmonella ved:\nAt have analysecertifikat på foderpartiet.\nAt vurdere leverandøren på baggrund af erfaring og evt. lave en aftale med leverandøren om at forebygge salmonella.\nAt udtage prøver til analyse for salmonella fra procesudstyr, lager og under transport for at verificere en effektiv forebyggelse.\nAt udtage foderprøver til analyse for salmonella, fx af fodermidler, der sælges videre uden varmebehandling, samt af færdigvarer for at verificere en effektiv forebyggelse.\nAt evaluere analyseresultater fra kvalitetskontrollen løbende, herunder om omfanget af prøvetagningen er tilstrækkeligt.\nAt fastlægge korrigerende handlinger på baggrund af analyser.\nLæs om fodervirksomhederne ansvar for at bekæmpe salmonella i produktion og foder i afsnit 37.2 Fodervirksomheders ansvar for at bekæmpe salmonella i produktion og foder.\nHvis en fodervirksomhed har vurderet salmonella som en risiko, skal virksomheden beskrive i sit kvalitetsstyringssystem hvordan virksomheden håndterer fund af salmonella. Hvis der bliver fundet salmonella i prøver fra foder, procesudstyr, lager eller transportmidler skal fodervirksomheden dokumentere risikovurderingen og risikohåndteringen af fundet.\nVirksomheden kan verificere, at bekæmpelsen har en effekt ved fx:\nat tage prøver fra procesudstyr, lager eller transportmidler efter rengøring og desinfektion,\nat demonstrere, at foderet momentant har opnået en temperatur på minimum 81 ºC et sted i processen for varmebehandling, og/eller ved\nregelmæssigt at udtage prøver af færdigvarer til analyse.\nVirksomheden kan undersøge for salmonella i foderproduktionen ved at tage prøver af støv i produktionen eller af belægninger indvendigt i produktionsanlægget (efter eventuel varmebehandling) i elevatorer, redlere, påslag, køler med mere. Både produktionsstøvet og anlæggets belægninger repræsenterer en stor mængde foder, som har passeret gennem anlægget. Det giver derfor et mere retvisende resultat end prøver af fx færdigvaren.\nFodervirksomheder skal følge op på hvert fund af salmonella i foder og foderproduktion og iværksætte korrigerende handlinger. Se mere i afsnit 37.4 Fund af salmonella i foder og 37.7 Særligt for foder til høns, kyllinger og kalkuner.\nFoderbekendtgørelsen, § 11, stk. 3\nLæs om fodervirksomhederne ansvar for at forebygge salmonella i foder i afsnit 37.1 Fodervirksomheders ansvar for at forebygge salmonella i foder.\nDansk producerede høns, kyllinger og kalkuner har en meget lav forekomst af salmonella. Samtidig har Danmark særstatus i EU for salmonella i æg og kyllingekød. Hvis der er salmonella i foder, kan det have store konsekvenser for denne produktion, og derfor er der særlige regler for foder til disse dyrearter.\nFodervirksomheder skal varmebehandle foder til høns, kyllinger og kalkuner, så foderet opnår en temperatur minimum på 81º C.\nFølgende foder er undtaget fra kravet om varmebehandling:\nHele kerner af korn og hele kerner af frø, som ikke er olieholdige (se liste over olieholdige fodermidler i fodermiddelfortegnelsen).\nHø, halm, frisk grønt, rå frugt, grøntsager, rodfrugter, afskårne grene, løv og ensilageprodukter.\nFindelte kerner af korn og kerner af frø, som ikke er olieholdige og kun bruges til at fodre på den ejendom, hvor de er findelt.\nVitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning, mineralstoffer og sporelementer, enzymer, aromastoffer vegetabilske olier der tilsættes i flydende form til coatning, der anses for ikke at udgøre en risiko for introduktion af salmonella.\nI forhold til at kunne anse, at vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning, mineralstoffer og sporelementer, enzymer, aromastoffer samt vegetabilske olier, der tilsættes i flydende form til coatning, for ikke at udgøre en risiko for introduktion af salmonella, så kan dette fx være dokumentation for salmonellafrihed via certifikater eller andre dokumenter, som attesterer, at de nævnte tilsætningsstofferne m.v. er undersøgt og fundet fri for salmonella. Det kan også bero på en risikovurdering og egenkontrolresultater, som over længere tid viser, at produktet er fri for salmonella. Fødevarestyrelsen anser som udgangspunkt ikke skaller som værende fri for salmonella uden forudgående varmebehandling, da de typisk indsamles og tørres, hvor vilde fugle og andre dyr kan have adgang til skallerne.\nDer er også mulighed for at søge dispensation fra varmebehandlingskravet, læs mere i afsnit 37.8 Dispensation for varmebehandlingskravet til foder til høns og kyllinger.\nFoderet skal beskyttes mod krydsforurening under opbevaring, håndtering og transport som beskrevet i afsnit 37.1 Fodervirksomheders ansvar for at forebygge salmonella i foder. Derudover skal fodervirksomheder, der producerer foder til høns, kyllinger eller kalkuner, have et egenkontrolprogram, som lever op til en branchekode. Fødevarestyrelsen skal have vurderet, at branchekoden er tilstrækkelig til at forebygge, at salmonella introduceres i produktionskæden, og til at sikre, at eventuelle salmonellabakterier bliver fjernet effektivt fra produktionskæden. Fødevarestyrelsen har vurderet, at branchekoden "God produktionspraksis for fremstilling og transport af fjerkræfoder, juni 2014" er tilstrækkelig. Du kan finde branchekoden her: https://www.danskfjerkrae.dk/godkendelser-og-regelst\nFoderbekendtgørelsen, § 11, stk 1 og 2\nFund af salmonella i foder til høns, kyllinger eller kalkuner vil typisk betyde, at foderet udgør en risiko for at kunne smitte høns og kyllinger med salmonella. Smitte med salmonella i flokke af høns og kyllinger, er uønsket da Danmark har særstatus for salmonella i æg og kyllingekød. Fund af salmonella i foder til høns, kyllinger eller kalkuner, vil derfor typisk betyder, at foderet betragtes som farligt og dermed skal tilbagekaldes (se mere om tilbagetrækning/-kald i afsnit 37.6 Tilbagetrækning/-kald af farligt foder – som følge af fund af salmonella). Virksomheden skal dog altid vurdere fundet konkret.\nFodervirksomheder skal informere aftagere af foder til høns, kyllinger eller kalkuner, hvis der er fundet salmonella på produktionsudstyr efter, at foderet er varmebehandlet. Der er nemlig en risiko for, at foderet kan være forurenet med salmonella. Hvilke aftagere, der skal informeres, afhænger af, hvornår produktionsudstyret senest er gjort rent, og hvornår der senest har været taget en prøve, som er undersøgt og fundet fri for salmonella. Virksomheden skal informere de aftagere, som har modtaget foder, som er produceret fra seneste rengøring eller siden seneste negative prøve inden den positive prøve til første rengøring herefter.\nFoderbekendtgørelsen, § 13, stk. 1\nHvis en virksomhed finder salmonella i prøver fra procesudstyr, lager eller transportmidler skal virksomheden iværksætte korrigerende handlinger, fx ved at gøre rent og desinficere i produktion, lager eller transportudstyr. Virksomheden kan verificere den korrigerende handling med fx en ny prøvetagning, som viser, at der ikke længere er salmonella. Der er særlige regler for fund i virksomheder, der producerer for der til høns, kyllinger eller kalkuner. Se afsnit 37.7 Særligt for foder til høns, kyllinger og kalkuner.\nSalmonella kan etablere sig som en såkaldt "husinfektion" i et produktionsanlæg. En husinfektion kan være svær at bekæmpe effektivt og kan forurene varmebehandlet foder. Virksomheden skal derfor ved fund af salmonella i procesudstyr gøre produktionsanlægget grundigt rent og derefter desinficere. Hvor ofte, der skal gøres rent, skal fastlægges på basis af en vurdering af risikoen for salmonella.\nLæs om særlige regler for foder til høns, kyllinger og kalkuner i afsnit 37.7 Særligt for foder til høns, kyllinger og kalkuner.\nLæs om fund af salmonella i prøver af foder i afsnit 37.4 Fund af salmonella i prøver af foder.


Værd at vide om vejr og bølger. Søens elementære færdselsregler. - PDF\nVærd at vide om vejr og bølger. Søens elementære færdselsregler.\nDownload "Værd at vide om vejr og bølger. Søens elementære færdselsregler. www.soesport.dk"\n1 Værd at vide om vejr og bølger Søens elementære færdselsregler\n2 UDARBEJDET MED STØTTE FRA trygfonden Formål Formålet med denne pjece er at hjælpe dig til at kunne forstå vejrmeldinger og til selv at kunne vurdere vejret. Dermed bliver du bedre i stand til at afgøre, om det er forsvarligt at sejle ud eller hvis du er ude om der skal søges havn. Hvad skal du vide? 1. Du skal kende vejrudsigten, inden du tager ud på vandet. Vejret kan skifte hurtigt og uventet og blive farligt for små både. Desuden sikrer kendskab til vejrudsigten, at turen bliver behagelig, fordi du kan have påklædning og udstyr, der passer til vejret. 2. Det er også godt at kunne lidt teori om vejret, så du kan forstå, hvorfor vejret er, som det er, og så du bedre forstår vejrudsigterne. Og så kan du måske selv forudsige, hvordan vejret vil ændre sig. 3. Og så skal du skal især vide, hvad der er farligt ved vejret, så du kan lave en risikovurdering og kun sejler ud, når det er sikkert. Det kan du læse om herunder. Vejret har indflydelse på al sejlads, og derfor skal du sikre dig, at vejret er godt nok, så længe sejlturen varer. Der er hvert år flere hundrede ulykker, uheld og eftersøgninger blandt fritidssejlere. Formentlig er det vejret, der i cirka halvdelen af tilfældende er helt eller delvist årsag til, at sejlturen ikke gik som forventet. Derfor skal man inden sejlturen skaffe sig viden om det forventede vejr. Du bør lægge mærke til vejret og vejrets forandring i timerne inden sejladsen, og du bør tage den nyeste farvandsudsigt lige inden du sejler ud. Det kan du læse mere om her. 2\n3 1. Vejrudsigter Meteorologerne udsender vejrudsigter og aktuelle observationer af vejret flere gange dagligt på forskellige måder. Inden man sejler ud er det godt som minimum at vide noget om: Vindretningen Vindhastigheden Risikoen for regn, byger og torden Risikoen for nedsat sigtbarhed Vejrets udvikling de kommende timer Det er også muligt at få noget at vide om: Bølger, dønning, strøm, lufttemperatur, vandtemperatur, lufttryk, luftfugtighed, skydække, saltholdighed (salinitet) og tidevand. Farvandsudsigter Der findes vejrudsigter, som specielt gælder for danske farvande. De kaldes farvandsudsigter, sejladsudsigter, vejret til søs eller sejlervejret, alt efter hvor man finder dem. og Udsigterne kan høres på langbølge (AM) på frekvensen 243 khz. På TV kan du se vejrudsigter for landområder på et utal af kanaler mange gange i døgnet, men farvandsudsigten fås bedst på tekst-tv side 420. Telefon, mobil og smartphone Vejrudsigter fra DMI kan høres på telefon 1853, hvor man kan vælge mellem en række områder og typer af vejrudsigter. Det koster almindelig takst. På en mobiltelefon kan du få varsler om farligt vejr fra DMI ved at oprette et gratis abonnement på hjemmesiden Der findes derudover en række apps til smartphones, der kan vise vejr og vejrudsigter, og der udvikles hele tiden nye og mere avancerede. F.eks. har DMI en gratis app, der hedder DMI Vejr, som viser detaljer om vejret lige nu og vejrudsigter, og herunder også en farvandsudsigt. Og TrygFonden har en gratis app, som hedder Sejl-Sikkert, hvor udsigter for vind og strøm over farvandene vises på et kort. En vejrudsigt for hele dit område er god at kende, inden du sejler ud, men det er væsentligt også at kende farvandsudsigten, for der er ofte forskel på vejret på land og over vandet. Gode prognoser Vejrudsigter er mest nøjagtige, når de gælder for den nærmeste fremtid. De bliver mere og mere unøjagtige jo flere døgn, de rækker frem. Derfor er det bedst at tage den allernyeste vejrudsigt, lige inden man tager ud på vandet. Det er også muligt at holde sig opdateret, mens man er på vandet, hvis man har en radio, en mobiltelefon eller internetadgang. Radio og TV DR (Danmarks Radio) udsender vejrmeldinger fra DMI i radioen hver dag kl , 08.45,\n4 Internettet Der findes mange hjemmesider på internettet med meteorologiske oplysninger. For sejlere er der også adskillige sider, og der kommer løbende nye til. De hjemmesider, som er nævnt i det følgende, er blot nogen af dem. Det gode ved vejroplysninger på Internettet er bl.a., at man kan få de nyeste oplysninger som præsenteres med både tekst, video og billeder, og at man kan få både oversigter, observationer og prognoser. Danmarks Meteorologiske Institut DMI har en hjemmeside med et utal af gode informationer om vejr og hav. Der kan du finde både oversigter, aktuelle observationer og vejrudsigter. Klik på farvandsudsigten, så vises tekst og kort med vind, bølger og strøm for de kommende to døgn. Det kan også være meget nyttigt at klikke på radarbilledet for at se, om der er regn i nærheden, og i tilfælde af risiko for tordenvejr, kan man se, om det lyner. jævn vind på dansk, mens det hedder laber bris på norsk. MetOffice surface-pressure/ Hvis du kan læse et vejrkort med isobarer og fronter, så har det engelske Metoffice et fint og tydeligt kort, som vises for hver tolvte time de kommende 3½ døgn. Meteorologisk Institutt og NRK Norge Denne norske hjemmeside viser vejrudsigter på kort og i tabeller. Den kan vise steder i store dele af verden og herunder også Danmark. Wetterzentrale Hvis du gerne vil have mere detaljerede vejrkort og andre oplysninger for hele verden, kan du f.eks. finde dem hos den tyske wetterzentrale. Forsvarets Center for Operativ Oceanografi ifm.frv.dk/ FCOO har en meget fin hjemmeside med en sejladsudsigt, hvor du kan finde mange gode kort med prognoser for vind, bølger, strøm, temperatur og forskelligt andet for de kommende to døgn. Man kan zoome på siden og finde det område, man er interesseret i. Denne side tilhørte tidligere Farvandsvæsenet, som blev nedlagt i Udenlandske hjemmesider Der findes en række udenlandske internetsider med vejrudsigter for Danmark. Her under er nævnt tre. Når du bruger udenlandske data, så vær omhyggelig med at se, hvad ordene og symbolerne betyder. F.eks. hedder vindstyrke 4 4\n5 2. Teori om vejret Vind Vinden er den del af vejret, som har størst betydning for sikkerheden ved sejlads. Vinden kan få både til at drive ukontrolleret, krænge og måske endda kæntre. Vinden kan specielt let få fat i gummibåde, luftmadrasser og lette fartøjer som f.eks. kanoer og kajakker. Det er også vinden, der skaber bølger. Vindangivelse Vinden angives ved to størrelser, nemlig dens retning og hastighed. Nogle gange angiver man også vindens drejning over tid. Vinden er aldrig helt konstant, så den vind man hører i vejrobservationer og vejrudsigter, er middelvinden, dvs. den gennemsnitlige vind, målt over 10 minutter og i 10 meters højde. Det kan altså af og til blæse mere, ja endog meget mere, end vejrudsigten melder. Vindretning Vindens retning er den kompasretning, hvorfra luften kommer. En sydvestlig vind er altså vind, der kommer fra sydvest. Vindhastighed Vindens hastighed angives på forskellige måder. I vejrudsigter gives den oftest i meter pr. sekund (m/s). Det er det samme, som mange sejlere kalder sekundmeter. I vejrkort vises vinden ofte i knob. Det er nemt at regne fra m/s til knob, for det er næsten sådan, at 1 m/s = 2 knob. Tiltagende og aftagende vind Det er godt at lægge mærke til, hvordan vinden ændrer sig, som tiden går. Når vindhastigheden bliver større, så kalder man det en tiltagende vind. Nogen siger, at det frisker op. Når vindhastigheden bliver mindre, kalder man det en aftagende vind. Nogen siger, vinden løjer (af) eller at vinden flover. Vindskalaen Vinden angives også ved sin styrke på Beauforts skala, enten med et tal eller med ord. På side 15 i denne brochure, kan du se et skema med vinden og dens virkning på havet og land. Her under er en beskrivelse af de lave vindstyrker og en beskrivelse af de bølger, de skaber. Vindstyrke 2 Svag vind Ved vindstyrke 2 blæser det ca. 1,5-3 m/s. Bølgerne er små, korte men veldefinerede. Bølgerne har et glasagtigt udseende og bryder ikke. Bølgerne ligner nærmest et kyllingenet. Der er ingen skumtoppe. Vindstyrke 3 Let vind Ved vindstyrke 3 blæser det ca. 3-5 m/s Bølgerne er kraftige småbølger, hvor toppene begynder at brydes, så der dannes et glasagtigt skum. Bølgehøjden kan være op til omkring 0,6 meter. 5\n6 Lokale vinde Vindstyrke 4 Jævn vind Ved vindstyrke 4 blæser det ca. 5-8 m/s. Bølgerne er mindre bølger, som har ret hyppige skumtoppe. Bølgehøjden kan blive omkring 1,0 meter, når der har været plads og tid nok til at bygge bølgerne store. Vindstyrke 5 Frisk vind Ved vindstyrke 5 blæser det ca m/s. Der er moderate bølger med en mere udtalt, langstrakt form. Mange skumtoppe dannes, og der er muligvis skumsprøjt i luften. Forskellig vind over land og over vand Vejret kan være meget forskelligt over hav og over land. Det kan være helt anderledes hjemme i haven eller i havnen end ude på vandet. Ofte blæser det meget mere på vandet, og man kan runde en pynt og opdage, at det pludselig blæser mere. Væn dig til at sammenligne vinden på land med vinden på vandet, så bliver du bedre til at kende forskellen, og lyt desuden altid til farvandsudsigten inden du sejler ud. I vejrudsigten hører man som regel kun om den generelle gennemsnitlige vind for et større område. Lokalt kan både vindhastighed og vindretning være helt anderledes. Det skyldes, at forskellige forhold skaber nye vinde oveni de andre vinde. Hvis du ikke er forberedt på dette, kan du blive slemt overrasket. Vindstød og vindbyger Når vinden kortvarigt tiltager eller aftager, kalder man det et vindstød. Et vindstød varer under 1 minut. Når vinden tiltager i længere tid, dvs. over 1 minut, med mindst 8 m/s (16 knob), kalder man det en vindbyge. Vindstød og vindbyger kommer ofte sammen med regnbyger. Vind ved skyer Når en stor bygesky (cumulunimbus) passerer, vil man opleve, at vinden tiltager, når man nærmer sig skyen. Det skyldes, at regnen som falder fra skyen, trækker kold luft med ned. Den kolde luft fra skyen har en større vindhastighed, som bevirker, at det ret pludseligt kan blæse op og give en vindbyge sammen med regnbygen. Ofte kommer vindbygen lige før, det begynder at regne. Vinden skifter også retning, og det kan blæse ret voldsomt under skyen. Men i løbet af minutter vil skyen være passeret. Vinden aftager herefter, finder sin gamle retning igen, og det holder op med at regne. Turbulent vind vindstød Når vinden blæser henover et ujævnt terræn med bakker, skove, træer og huse, vil vinden bremses og dreje, og nogle steder hober luft sig op, så vindhastigheden tiltager. Luft fra højere luftlag, som har større hastighed, kommer også ned til overfladen og giver vindstød. Man siger, at luften er turbulent. Hvis du sejler tæt ved en kyst eller i fjorde og sunde, kan du opleve, at vinden er utilregnelig, 6\n7 og at der er mange vindstød og områder med næsten vindstille. Søbrise En solrig sommerdag kan der ske det, at luften opvarmes mere over land end over hav. Så stiger luften til vejrs inde over landet. Til erstatning for den opstigende luft, trækkes vind fra havet mod land. Denne pålandsvind kaldes en søbrise. Søbrisen er der ikke om morgenen, men starter op ad formiddagen, og blæser kraftigst midt på eftermiddagen. kan det være meget farligt at falde overbord. Husk at koldt vand stjæler kropsvarmen meget hurtigere end luft. Selv om sommeren er temperaturen i det danske havvand lav nok til at give hypotermi. Regn og byger Det kan regne på to forskellige måder. Den ene kaldes byger og den anden vedvarende regn eller silende regn eller blot regn. Byger Vi kalder det byger, når det regner kortvarigt og intenst i minutter og regnen falder fra enkeltstående skyer, der ligner blomkålshoveder. Disse skyer kaldes cumulus eller cumulunimbus. søbrise Om aftenen forsvinder søbrisen igen, fordi solen nu ikke længere opvarmer landet. Mange sejlere har oplevet, at den gode vind på den måde forsvandt ved starten på aftenkapsejladserne. Søbrisen kan blive en ret kraftig vind, op til hård vind, og den kan mærkes op til 20 sømil fra kysten. Ofte ses i øvrigt også cumulusskyer langs kysten inde over land. Landbrise er betegnelsen for det modsatte fænomen. Den opstår om natten pga. afkøling af land. Temperatur Luft- og vandtemperaturen har stor betydning for sejlere og roere, både for sikkerheden og for fornøjelsen ved at være på vandet. Hvis man ikke er passende klædt i forhold til lufttemperaturen, kan sejlads være både ubehageligt og risikabelt. Ophold i koldt vand medfører hurtigt en livsfarlig afkøling den såkaldte hypotermi. Derfor Skyen kan vokse meget langt op i luften og bygerne kan være med lyn og torden. Ofte kommer der vindstød og vindbyger sammen med regnbygen, og det kan derved blæse kraftigt op på meget kort tid. Bygevejr kan være farligt vejr for lystfartøjer på vandet. varm luft varm luft kold luft kold luft kold luft 7\n8 Vedvarende regn Vi kalder det vedvarende regn eller silende regn, når det regner over længere tid, ofte flere timer, og himlen er helt dækket af et jævnt, sammenhængende, gråt skylag. Disse skyer kaldes stratus eller nimbostratus. Ved silende regn er vinden som regel konstant både i retning og hastighed. Dønninger Så længe vinden stadig blæser og overfører energi til vandet, kalder vi det bølger. Men når vinden forsvinder fra området, vil bølgerne bevæge sig videre, som dønninger. Dønninger er altså gamle bølger, der kan bevæge sig mange sømil, før de dør ud. Dønninger er ofte længere og blødere end bølger, og dønninger har ikke skumtoppe. Bølger og dønning Hvis bølger møder dønninger, vil de to slags søer bygge ovenpå hinanden, og man vil opleve nogle meget specielle søer, som kan være vanskelige at sejle i, og som i samme område kan have meget forskellig højde og facon. Bølger Vindskabte bølger Bølger skabes, når vinden blæser over vandet. Jo mere det blæser, des højere bliver bølgerne. Bølger vokser sig større og større, hvis der er plads nok, og hvis der er tid nok til det. Man kan derfor ofte se på bølgerne, hvor meget det blæser. Hvis man sejler tæt på en kyst i fralandsvind, vil bølgerne tæt ved kysten dog ikke vise, hvor meget det blæser, fordi der er læ fra kysten. Det samme gælder i sunde, fjorde eller andre snævre og beskyttede farvande. Bølger i læ og ved åbent stræk Man skal altså huske, at bølgerne ikke er lige store alle steder, selvom det blæser lige meget. Hvis der er fralandsvind, vil bølgerne være små helt inde ved kysten, hvor vinden ikke har plads til at bygge bølgerne store. Længere ude fra kysten vil bølgerne blive større og større. Krappe søer Når bølger bevæger sig ind på lavt vand, får de en anden facon. De bliver højere, kortere og stejlere, og man siger, at der er krappe søer. Krappe søer kan også ses, når bølger bevæger sig ind i en modstrøm. Disse bølger kan være farlige for små både, men heldigvis kan man se på vandet, at de er der. Strøm Strømmen angives ved sin sætning, dvs. den retning, vandet bevæger sig i. NØ-gående strøm er således en situation, hvor vandet bevæger sig i en NØ-lig retning. Bemærk, at denne angivelse er modsat af vinden. Strømmen angives også ved sin fart, der oftest gives i knob, som er sømil pr. time (1 knob = 1,9 km pr. time). Strømmen dannes især af vind og tidevand. Selv i stille og godt vejr kan der løbe en ret stærk strøm i danske farvande. Idvande Strømmen kan forskellige steder i samme farvand løbe i modsatte retninger og med forskellig hastighed. Inde langs en kyst fås en modsatrettet strøm af den, der er ude på det dybere vand. Sådan en kystnær modsatrettet strøm kaldes et idvande 8\n9 og det kan du med fordel benytte, hvis du har strømmen imod dig ude på det dybere vand. Nedsat sigt Når tågedråber, regn eller sne svæver rundt i luften, kan man ikke se så langt. Man siger, at sigtbarheden er nedsat. Nedsat sigt er et både farligt og ubehageligt fænomen for sejlere. Ved nedsat sigt kan du ikke holde ordentligt udkig efter andre fartøjer, og fordi du heller ikke kan se bøjer, fyr og anden farvandsafmærkning, kan du miste orienteringen og navigere forkert. Store skibe har også problemer i tåge, og har bl.a. vanskeligt ved at se mindre fartøjer. Mange kollisioner og grundstødninger sker ved nedsat sigt. Små fartøjer bør ikke sejle ud, hvis der er udsigt til tåge. Tåge og dis Tåge består af bittesmå vanddråber ligesom en sky. Vi kalder det tåge, når sigtbarheden er nedsat, så man kan se under 1000 m (1 km). Og vi kalder det dis, når sigtbarheden er nedsat, men man stadig kan se over 1000 m. og jord eller mellem to skyer, og tordenen er den chokbølge, der opstår fordi luften omkring lynet opvarmes. Du kan udregne en omtrentlig afstand til lynet ved at tælle sekunderne mellem lyn og torden. For hver 3 sekunder der går, er lynet 1 km væk. Tordenvejr kan komme fra enkeltstående store bygeskyer, der dannes over varme landområder, og så kalder vi det varmetorden. Tordenvejr kan også komme fra en front, der passerer området, og så kalder vi det fronttorden. Lyn og torden Lyn og torden kommer fra store bygeskyer, dvs. de kuppelformede skyer vi kalder cumulunimbus. Lynet er en elektrisk udladning mellem sky Lynnedslag på både Det er sjældent, man hører om personer, der er blevet ramt af lynet ombord på både, men det kan ske, og når det sker, er det meget farligt. 9\n10 Det er farligt, fordi der er spændingsforskelle på mange millioner volt og strømstyrker på flere hundrede ampere. Nogle både er i konstruktionen beskyttet mod skader fra lynnedslag, men mange både er ikke, især de små både. Både der er bygget af metal, bliver som regel ikke beskadiget, fordi lynet ledes ned i vandet af skroget, men små både er sjældent lavet af metal, og træ og glasfiber leder ikke den elektriske strøm fra lynet ned til vandet. Så når lynet rammer disse både, vil det søge at finde en vej til vandet, og et menneske er desværre en udmærket lynafleder. Hvis man får et lyn igennem sig er risikoen for at dø meget stor. Man kan derfor overveje at beskytte sin båd mod skaderne fra lynnedslag ved at hjælpe lynet med at finde vej til vandet. Det kan gøres på forskellige måder, og der er professionelle firmaer, som gerne rådgiver om dette. Men man kan også forbedre sine chancer ved mere enkle og billigere løsninger. Den enkleste er at købe nogle startkabler og tage dem med i båden i tilfælde af tordenvejr. Startkabler er lavet af kobber, som er en effektiv leder af den elektriske strøm, og som samtidig ikke tæres. Startkablerne skal gøre vejen fra mastetoppen til vandet så kort og lige som muligt, og det gør man ved at fastgøre den ene ende solidt til stag eller vant og lade den anden ende ligge nede i vandet. I tilfælde af lynnedslag kan gnister dog godt springe mellem metaldele ombord. Denne risiko formindskes ved at forbinde røstjern og motorblok eller jernkøl med permanente kobberkabler. 10\n11 Vejrtyper Det danske vejr kan groft inddeles i de følgende fire vejrtyper: højtryksvejr, frontvejr, bygevejr og tåge. Højtryksvejr Højtryksvejr er som regel smukt. Det blæser sjældent meget, og det regner ikke. I højtryk er der ofte skyfrit og masser af sol, men der kan også være helt overskyet. Skyerne giver dog ikke regn. I højtryk kan der være helt stille eller meget svag vind. Ved en front er der som regel silende regn, ofte i timevis eller det meste af dagen. På et barometer vil du kunne se, at lufttrykket falder, og du vil sikkert opleve, at vinden tiltager og drejer. Bygevejr eller tåge Hvis der ikke er lavtryk og frontvejr og ikke er højtryksvejr, så kan man få enten bygevejr eller nedsat sigt med dis eller tåge. Bygevejr får man, hvis luften kommer fra en kold retning og blæser ind over et varmt dansk land eller havområde, f.eks. med N-lig vind. Dis eller tåge får man, hvis luften kommer fra en varm retning og blæser ind over et koldt Danmark, f.eks. varm fugtig luft fra SV over et forårskoldt land og hav. Højtryksvejr kan også være diset eller tåget, hvis luften er meget fugtig, og jorden eller vandet er meget koldt, altså især om foråret. På et barometer kan højtryksvejr kendes på, at lufttrykket stiger over ca hpa. Frontvejr og lavtryk Fronter kommer næsten altid sammen med lavtryk, og de giver næsten altid blæst og regn. Lavtrykket og fronterne kommer oftest fra en vestlig retning og breder sig ind over landet startende ved den jyske vestkyst. Det første man ser på den ellers blå himmel vil være høje, hvide, fjeragtige skyer (cirrus) som breder sig over himlen i løbet af nogle timer. Derefter bliver skyerne lavere og tættere og til sidst kan man ikke se solen igennem. Det bliver overskyet med stratusskyer, det bliver mørkere, og så kommer regnen fra fronten. 11\n12 3. gode råd og risikovurdering Gode råd Hvilken vind kan du sejle ud i? Om man bør sejle ud afhænger meget af vindretningen, fartøjet, udstyret, farvandet, ens sejlererfaring og antal sejlere om bord. Generelt kan man sige, at: Små, lette, smalle fartøjer (robåde, kajakker, små joller m.m.) bør allerede i let vind (3-5 m/s) holde sig væk fra åbent farvand. Større fartøjer bør ved jævn vind (5-8 m/s) huske, at sejlads kan være ubehageligt og farligt for nogle børn samt for nervøse og uerfarne sejlere. I frisk vind (8-11 m/s) og derover bør kun store sødygtige fartøjer med erfarne sejlere ombord stå til søs. Hvad viser skyerne? Skyer kan vise, hvilket vejr der er på vej. F.eks. ved vi at: Når skyerne ligger højt oppe og er hvide og fjeragtige kommer der ikke nedbør. Al regn, sne, hagl m.m. falder fra lave skyer. Nedbør falder næsten altid fra mørke skyer, (men bemærk dog, at skyer også kan være mørke, fordi de ligger i skygge). Hvis skyerne er tynde, så man kan se sol og måne igennem, eller hvis skyerne er små og flade, så kommer der heller ikke nedbør fra dem. Hvis små blomkålsagtige skyer (cumulus) vokser sig større i løbet af dagen, så kan der komme byger fra dem senere, og der kan evt. være torden med. Hvis der er skyer og lufttrykket samtidig er højt dvs. over ca hpa, så kommer der sjældent nedbør fra skyerne. Hvis skyerne er mørke cumulus, som på billedet herunder, og vejrudsigten har meldt 12\n13 byger, så skal man være opmærksom på, at det kan blæse meget op, når bygerne kommer. Hvad gør man i tordenvejr? Bliv i havn, hvis det er muligt. Det er bedst ikke at sejle ud i tordenvejr. Hvis du er ude i et vejr, hvor der er varslet risiko for torden, så hold godt øje med himlen, så du ser, når det nærmer sig. Mørke cumulusskyer trækker op, og byger og vindstød kommer med dem. Vær opmærksom på, at torden kan komme ret pludseligt, og at det første lyn kommer før tordenen og kan komme før skyen er over en. Stå ikke på dækket, sæt dig lavt i båden. Sæt dig langt fra stag og vanter. Det bedste er at forlade cockpittet og gå ned i kahytten, og hvis man har selvstyrer, så lade den styre. Husk dog at holde udkig! Rør ikke ved nogen metaldele. Afbryd eller lad være med at røre ved elektriske installationer og udstyr. Du kan fastgøre startkabler til vant og stag og lad dem ligge ned i vandet. Gør dette i god tid inden tordenvejret er over dig. Hvis nogen bliver bange, så forsøg at berolige dem ved at fortælle, at det er meget sjældent, at man bliver ramt af lynet til søs. Hvad betyder temperaturen? Om foråret og i den tidlige sommer er vandet stadig ret koldt, dvs. omkring 10 C. Og luften kan på samme årstid også være kold, specielt morgen og aften. Hvis det også blæser, så bliver man hurtigt kold. Det er vigtigt at huske på. Klæd dig derfor godt på, gerne efter trelags-princippet: tætsiddende uld inderst, varmt isolerende mellemlag og vindtæt yderst. Husk hue, varme sokker og halsklud! Hvis man falder i vandet, så vil det kolde vand afkøle kroppen meget hurtigere end kold luft. Husk, at selv om sommeren er vandet i danske farvande for koldt til ophold i længere tid. 13\n14 Risikovurdering Herunder kan du få hjælp til at vurdere, hvilket vejr og andre forhold, der giver en lav og en høj risiko. Faktor Lav risiko Høj risiko Vindhastighed Små, lette fartøjer: Vind under 3 m/s Større både: Vind under 5 m/s Vind uden vindstød og vindbyger Store vindhastigheder Bygevejr med vindstød og vindbyger Vindretning Sejlads i læ af kyster Vind imod skibet Vind over store strækninger, der skaber store bølger Nedbør Sigtbarhed Temperatur Bølger Strøm Farvand Højtryksvejr Tørvejr Let finregn/støvregn Lette byger Solskin Dagslys Ingen nedbør Varm vind Solskin Sensommer og efterår God påklædning Læ ved kyster Svage vinde Ingen strøm Ingen dønning Ingen strøm Strøm uden bølger Idvandet tæt ved kysten Kystnært I fjorde og sunde Mellem øer Steder med andre sejlere Lavtryksvejr og fronter Kraftige byger med torden Sne, slud, hagl Tåge Stærk regn Mørke Koldt vand Kold luft Blæst sammen med kulde Forkert tøj Åbne havområder Dønning fra tidligere dårligt vejr Vindretning imod strømretningen Strømretning imod vind og bølger Stærk strøm efter meget vind Strøm ved broer og i smalle løb Åbne områder Langt fra kysten Koldt hav 14\n15 Beauforts vindskala Vindhastighed/vindstyrke angivet i: Meter Knob Beau- Vindstyrkens Vindens virkning Vindens virkning Ca. pr. sek (sm/t) fort angivelse i på havet på land bølgei ord højde*) 0-0,2 Under 1 0 Stille vind Vandfladen spejlblank Røg stiger lige op - 0,3-1, Næsten stille Små krusninger Vimpler og løv 0,1 rører sig svagt 1,6-3, Svag vind Korte småbølger Vimpler løftes 0,2 Flag rører sig 3,4-5, Let vind Enkelte hvide skumtoppe Vimpler strækkes. 0,6 Flag løftes 5,5-7, Jævn vind Lange bølger. Flag strækkes. 1,0 Hyppige skumtoppe Grene bevæger sig 8,0-10, Frisk vind Hvide skumtoppe overalt Tykke grene bevæger 2,0 sig. Støv fyger 10,8-13, Hård vind Store bølger. Skumsprøjt Blæsten hviner 3,0 i ledninger 13,9-17, Stiv kuling Bølgerne tårner op, toppene Det er trættende at 4,0 brydes, skumstriber og gå mod vinden -sprøjt overalt 17,2-20, Hård kuling Bølgerne tårner op, toppene Besværligt at 5,5 brydes, skumstriber og gå i det fri -sprøjt overalt 20,8-24, Stormende Høje bølger. Vinden rusker i 7,0 kuling Toppende brækker træer og huse 24,5-28, Storm Brådsøer. Der opstår skader 9,0 Havet er næsten hvidt på huse og i naturen 28,5-32, Stærk storm Overalt frådende skum Der opstår skader 12,5 på huse og i naturen 32, Orkan Luften er fyldt med Der opstår skader 14,0 og der over og havskum og -sprøjt på huse og i naturen der over 1 knob = 1 sm. pr. time = ca. 1,85 km pr. time = 0,52 m/s. *) Bølgehøjde i meter på åbent hav 15\n16 Denne pjece er sponseret af RespektForVand.dk Annonce Om På kan du på en pædagogisk, nemt tilgængelig måde lære om søvejsregler, farvandsafmærkning, sikkerhed til søs og praktisk sejlads. Næsten hele det teoretiske pensum til duelighedsbeviset og speedbådskørekortet er dækket. På bl.a. sikkerhedsområdet går hjemmesiden videre end de opstillede minimumskrav, fordi vi har vurderet, at det er vigtigt for størstedelen af fritidssejlerne. Ophavsret til søkort: Kort og Matrikelstyrelsen / 5. oplag Materialet benyttes af mange undervisere og elever som supplement til undervisningen, men har også fundet sin plads blandt erfarne sejlere til at genopfriske kundskaberne. Hjemmesiden drives og videreudvikles i et samarbejde mellem TrygFonden og Søsportens Sikkerhedsråd. Tryk: Rosendahls-Schultz grafisk Vi har også udviklet smartphone app en Sejlsikkert til Android og Iphone. Her kan du finde prognoser for vind og strøm, farvandsadvarsler, informationer om skydeøvelser og UV-index. App en er rigtig god, når du skal planlægge din sejltur. 541 TRYKSAG 457 Rosendahls Vores fælles mål er at skabe større sikkerhed og tryghed blandt Danmarks mere end én million fritidssejlere gennem en oplysningsindsats, der kan medvirke til at mindske antallet af uheld og ulykker til søs. RespektForVand.dk Søsportens Sikkerhedsråd har til formål at arbejde for sikkerhed til søs for alle, der benytter danske farvande til rekreative formål.


Hotel 9 Val i Barnaul til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 203 ejendomme i Barnaul.\nSovetskoy Armii Street 64A, Barnaul centrum, Barnaul, Rusland, 656057 - Se på kort\nMere om Hotel 9 Val\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Barnaul, så er Hotel 9 Val et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Hotel 9 Val sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder reception åben hele døgnet, parkering, familieværelse, biludlejning, bar for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, opvækningsservice, minibar, lydisolering, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Barnaul, så er Hotel 9 Val dit hjem væk hjemmefra.


Automatiser dig til øget effektivitet\nmed skræddersyede lagerløsninger fra Kardex Remstar\nVed at udskifte manuelle plukkeprocesser med automatiserede løsninger kan du øge produktiviteten på lageret. Varerne leveres til plukkeren, i en god ergonomisk højde, og plukkesikkerheden øges op til 99,9%.\nmed LR35 - Vertical Buffer Module\nHastighed, præcision og fleksibilitet. LR35 er den perfekte løsning til hurtigt voksende produktsortiment på en begrænset lagerplads og giver nye muligheder for at optimere driften både for handels-, e-handel og produktionsvirksomheder.\nFleksible lagerløsninger til din webshop\nmed lagerautomater fra Kardex Remstar\nUanset om du sælger batterier, cykelhjelme eller kosmetik, kan lagringsmaskiner øge din online butiks konkurrenceevne. Øge jeres plukkehastighed og maksimere lagerkapaciteten ved at automatisere dit lager.\nHandelsvirksomhed / distributionslager\nProduktionsvirksomhed / produktionslager\nBilgrossist / bilforhandler\nMerck – Forskningsstoffer opbevaret i kontrolleret miljø\nMerck er en førende videnskab og teknologi virksomhed i den farmaceutiske og kemiske industri. Merck...\nFLAMA – Lagerløsning på fl ere etager til højteknologisk fremstilling\nShanghai FLAMA Welding Equipment Manufacture Co., Ltd er et af de førende virksomheder inden for des...\nBerner Oberland Bahnen AG – Effektiv opbevaring til SMV\nBerner Oberland Bahnen AG er et schweizisk jernbaneselskab, der kører tog mellem Interlaken og Grind...\nVores lagerautomater og software\nKardex Remstar Nyheder\nKomplet Kardex løsning til A. Rasmussen's Finmekaniske Fabrik\nKardex Remstar har leveret en komplet løsning til A. Rasmussen's Finmekaniske Fabrik i Vordlingborg....\nFuld hastighed hos BJ Gear\nGennem fleksibel produktion og moderne lagerstyring kan BJ Gear sikre meget korte og præcise leverin...\nKardex Remstar er glad for at kunne meddele, at Vestergaard Company A/S har investeret i 4 lagerauto...\nSted: Qingdao, China\nSted: Aberdeen, United Kingdom


Resultater - www.starpetanquedanmark.dk\nDer kan siges meget godt om Tyske turneringer - men ikke nok!\nHjem fra Kiel - så lige en uge på arbejde og så til Tyskland igen. Dette var de "barske" betingelser for en stor del af den StarPetanque delegation der tog til Lübeck for at deltage i deres invitations turnering d. 28. juni 2015. StarPetanque Danmark var blevet tildelt 2 pladser ud af de 32 tripler der var inviteret.\nKonceptet var det samme som de to forgående år - tre runder "vinder / vinder" - "taber / taber" derefter de 8 bedste i A-rækken, de 8 næste i B, så 8 i C og slutteligt de sidste 8 i D-rækken. Triplen med Peter Nielsen, Johnni og Mathias kom i A, mens Anette, Lars og Peter Ellekær måtte en tur i C-rækken. Peter N, Johnni og Mathias tabte en tæt kamp 12 - 13 til Reinhard og hans hold. Mathias var endda ude at skyde gris i en runde for at holde dem inde i kampen, men på skærvebanen var det desværre "stolpe ud" for StarPetanque holdet da de afgørende kugler blev kastet.\nAnette, Lars og Peter E havde spillet noget ustabilt i den indledende runde, men det fik de rettet op på i cup-kampene. De fik fundet deres ideal opstilling med Lars som indlægger, Anette i midten og Peter E som skytte. Efter at have vundet både 1/4-finalen og semifinalen stod de så i finalen, men inden de havde fået set sig om var de bagud 6 - 11. Der var ikke noget med at spille "forsigtigper" hvis chancen for sejren skulle bibeholdes. Da Anette med et "verdensklasse" skud banede vejen for en 6´-er, så holdet gik fra 6 - 11 til 12 - 11 knækkede modstanderne og StarPetanque holdet lukkede runden efter.\nDet var en fantastisk dag. To-retters middagsmad inklusiv drikkevarer var med i spillegebyret, der var rigtig pæne præmier, man fik nogle gode kampe i en dejlig atmosfære, kort sagt - det er værd at køre efter.\nHvad personen på billedet herunder artiklen har med turneringen i Kiel 2015 at gøre vender vi tilbage til. Lad os starte med at slå fast at det var en fantastisk weekend d. 20. + 21. juni 2015.\nStarPetanque delegationen bestod af Lars, Johnni, Mathias, Anette, Peter E, John og Åse (Johns kone). Vi havde lejet to lækre ferielejligheder en god halv times kørsel fra Kiel hvor "dobbelt E" (Erik Erlandsen) "udfyldte" den 8. og sidste soveplads.\nLørdagen var afsat til double turneringen (og når vi skriver afsat - så mener vi afsat). 96 hold var mødt frem, og der var spillestart kl. 10.00. Da klokken var ca. 16.00 havde bla. Lars og Peter E blot spillet to kampe (de undgik indspilskampe) men vi hørte INGEN brok fra NOGEN hverken Danskere eller Tyskere. Der spilles heldigvis til 13. point og A/C/B/D systemet med efterfølgende cup.\nBedste placeret blev Lars og Peter E der tabte 1/8-dels finalen i A men trods alt blev blandt de 16 bedste (ud af de 96 hold). Johnni og Mathias tabte deres indspilskamp i A. Anette og John kom i B-rækken, vandt indspilskampen men tabte 1/8-dels finalen.\nVi nåede hjem til vores lejligheder akkurat i rette tid til at se U-21 fodboldlandsholdet få smæk af Tysklands ditto i fjernsynet.\nDobbelt E havde døjet med tandpine og måtte til vagt-tandlæge og sygdommen fortsatte med at ramme delegationen for Peter E blev syg natten mellem lørdag og søndag og var oppe at "ofre" / "snakke med Ulrik" / "køre lastbil" natten igennem og "showet" fortsatte søndag morgen hvor han flere gange havde "ud af kroppen" oplevelser og det er her at personen herunder kommer ind i billedet. Som Lars så morsomt udtrykte det "så må Peters Tyske yngling musiker være Freddy Breck" !!!\nSyg eller ej - Peter E stillede til start i søndagens triple sammen med Anette og John, mens Lars, Johnni og Mathias dannede den anden StarPetanque triple. 56 tripler var der denne søndag og systemet var det samme velkendte dejlige som dagen før.\nAnette, John og Peter E kom i C-rækken. De var uhyggelig tæt på at vinde den første kamp, men tabte knebent 12 - 13. Deres overmænd (og en dame) kom i A og nåede faktisk semifinalen der! Lars, Johnni og Mathias kom i A-rækken og begge hold formåede at spille sig i semifinalen i deres respektive række. Desværre røg Lars, Johnni og Mathias ind i et mega godt Tysk hold (Tarek og co. fra Hamburg) men alle var enige om at det var den moralske finale. StarPetanque holdet tabte og det samme gjorde det det andet StarPetanque hold (Anette, John og Peter E) i deres semifinale i C-rækken. Der var dog præmie til begge holdene.\nDet var Johns debut i turnerings sammenhæng, og han debuterede med bravour. Manden har altså i skrivende stund blot spillet i 6 måneder men har udviklet sig kolossalt. Det var uden tvivl ham og hans indlægs fortjeneste at holdet kom så langt som de gjorde.\nAt planer er til for at kan ændres kan Åse (Johns kone) skrive under på. Hun havde taget et bykort over Kiel med og havde planer om at komme på byvandring. Hun kom ikke ud af Schrevenpark den weekend, for hun blev grebet af spillet og atmosfæren. Alt tyder på at hun selv begynder at spille petanque (herligt). Åse var vores "udsendte medarbejder". hun gik og holdt øje med hvordan det gik StarPetanque holdene og holdt os alle underrettet.\nHedebo Open 2015\n"Fantastisk". Mere præcist kan det vel næppe beskrives det resultat (og spil) som Mathias Ellekær sammen med sine to Svenske makkere, Jonas Jacobsen og Freddie Tapper, præsterede til Hedebo Open 2015 i Triple. I et stort stærkt deltager felt med mange gode internationale (og nationale) hold og spillere strøg "SveDanes" triplen helt til tops. I kvartfinalen slog de Starmaster Paris hold 1 ud og i semifinalen "!gik det ud over" Dennis Nielsen, Emil Petersen og Morten Saxild fra den Danske landsholdstrup. Finalen stod mod det Svenske landsholdstrup hold, Joachim Andersson, Richard Nilsson og Jimmy Lööf og efter en spændende kamp kunne Jonas, Freddie og Mathias juble over at vinde Hedebo Open triplen 2015. Jublen var ikke mindre hos de StarPetanque spillere der både i Hedebo, men også via livestreaming, fulgte med. Et meget, meget stort resultat ikke kun for Mathias men også for klubben som helhed der med denne præstation levede op til klubnavnet - StarPetanque Danmark :-)\nPå følgende link kan man se streaming fra opvisningsbanerne (bla. "SveDanes" kampe mod Starmaster Paris, samt finalen): https://www.facebook.com/BouleHedebo/posts/778333345569728\nJohnni Chortzen gjorde det også godt i triple turneringen. Han blev sammen med sine makkere fra junior tiden, Paw og Daniel Bentsen, nr. 3/4 i B-rækken.\nI søndagens double turnering var det klubbens kvinder der gjorde det bedst. Både Doris Busk / Anette Ellekær og Hanne "Jóse" Christensen (der spillede sammen med Anni Saxild fra Korsør) kom i A-cuppen i kvindeturneringen, men begge konstellationer blev desværre slået ud i den første cup kamp.\nKvartfinale i triple ved DM 2014\nDe "gamle" kan endnu. Ved DM 2014 i triple beviste Lars A, Henrik Busk, og Peter E at de stadigvæk kan "spise kirsebær" med de store. En kvartfinaleplads og en placering som nr. 5 - 8 til et Dansk Mesterskab med deltagelse af hele landsholdstruppen (dvs. 4 hold) er mere end godkendt. Tager man tilmed in mente at de mødte 3 af de 4 truphold på deres vej, sættes præstationen endnu mere i perspektiv. Det første truphold mødte de i puljen. StarPetanque drengene havde vundet deres første kamp, og det havde Daniel Presutti, Morten Junge, og Mathias Ellekær (trupspillere) også. Da man spille "vinder mod vinder" i kamp to til DM mødtes de, og de unge trupspillere vandt. Dermed skulle kampen om 2. pladsen i puljen og dermed videre deltagelse ved DM afgøres i den sidste puljekamp - som Lars, Henrik og Peter vandt.\nI 1/8-dels finalen stod de overfor endnu et truphold, nemlig Dennis Jahn, Lars Slot, og Jan "Banjo" Kristensen. 0 - 9 stod der på tavlen, og det endda uden at StarPetanque drengene havde spillet dårligt. Lars, Henrik og Peter kæmpede ufortrødent videre og gav trupholdet et "teknisk æg" idet de vandt 13 - 9. I kvartfinalen løb de så ind i det tredje truphold (af fire mulige), nemlig Morten Per Laursen, Jonas Kristensen, og Kasper Bak, og her måtte de "strække gevær". Efterfølgende blev Morten Per, Jonas og Kasper alle tre udtaget til det Danske landshold der skal spille VM på Tahiti sidst på året, så det var åbenbart ikke noget "ringe hold" der blev StarPetanque drengenes banemænd :-)\nFlot double resultat i Kiel\nStarPetanque Danmark debuterede i turneringen i Kiel med et rigtig flot resultat af Anette Ellekær og Henrik Busk i doublen lørdag d. 21. juni 2014. Blandt de 82 deltagende hold formåede de at blive en flot nr. 2 i B-rækken - og endda kun slået med mindst mulig margen 12 - 13 i finalen.\nTurneringsformen var ACBD - og ren lodtrækning (ikke noget med seedninger her). Det betyder at selv de såkaldte "gode hold" skal være klar fra kamp et af, hvis de vil gøre sig håb om at vinde A-turneringen. Der trækkes lod om modstandere helt frem til kvartfinalerne i alle fire rækker, hvorefter man så kan se "hvem der skal møde hvem" frem til finalen.\nAnette og Henrik - dybt koncentrerede\n”De røde” førte sig frem\nFire StarPetanque Danmark spillere havde sat sig for at bruge søndag d. 30. marts 2014 til at deltage i BMI´s indendørs double turnering i drivhuset i Odder. Anette Ellekær og Henrik Busk dannede ”par”, ligesom Johnni Chortzen og Peter Ellekær havde sat sig for at spille sammen. 20 doubler deltog, og spillesystemet var nyt i forhold til tidligere. Først tre runder ”vinder / vinder” – ”taber / taber” herefter gik de 10 bedste hold i A-rækken og de 10 næste i B-rækken. Anette og Henrik lagde ud med en 13 – 0 sejr (så var de ligesom ”i gang”), og da de to næste kampe ligeledes gav sejre var de sikkert i A. Johnni og Peter vandt deres første kamp over et par talenttrup-knægte fra Hedebo med 13 – 8. Her stillede de op med Johnni som skytte og Peter som putter, og sådan startede de også deres anden kamp mod Mor og Far Busk – uden den store succes. Bagud 0 – 6 efter to runder byttede de, og det gav straks ”pote”. En 6ér runde via tre gode indlæg og tre stays-skud bragte dem ind i kampen igen og de endte med at vinde kampen, og da de også vandt deres tredje og sidste kamp i den indledende runde (13 – 4) var de også i A. Første kamp i A vandt Anette og Henrik, mens Johnni og Peter tabte stort til de senere vindere Henrik Vedel og ”Jens Clausen” (Jean Claude). I den anden kamp gik det lige modsat. Her rendte Anette og Henrik ind i Vedel og Jean Claude og tabte, hvorimod Johnni og Peter vandt en tæt og spændende kamp med 13 – 11 over Flemming Smidt og Torben Vous. Så status inden den sidste kamp var 4 op og 1 ned til begge hold. I sidste kamp var det så Anette og Henriks tur til at møde Flemming Smidt og Torben Vous. Endnu engang ”lykkedes” det Anette og Henrik at komme bagud (denne gang 0 – 7), men stille og roligt ”åd” de sig ind i kampen. Ved stillingen 11 – 11 viste Anette at hun kunne andet end at putte stabilt denne dag. Hendes første kugle trak samtlige 6 af modstandernes kugler – dog fik Flemming lagt den sidste ind som etter. Henriks tre skud ”skubbede” lidt rundt med den, men den lå stadigvæk etter. Så gik Anette i aktion Med sin anden kugle skød hun Flemmings kugle væk så den kun lå toer, hvorefter hun (som det naturligste i verden) lagde sin sidste kugle ind til en 13 – 11 sejr. Alt imens dette skete spillede Johnni og Peter mod Anette og Allan fra BMI. Det blev en kamp der bølgede noget frem og tilbage, men Johnni og Peter hev sejren hjem og endte dermed med 5 vundne og 1 tabt kamp akkurat som Anette og Henrik. Da ”boet skulle gøres op” var Anette og Henriks score på +26 mens Johnni måtte nøjes med +18, og dermed blev Anette og Henrik nr. 2 i A-rækken med Johnni og Peter lige i hælene som nr. 3. Eneste hold med 6 sejre var de suveræne og på dagen meget velspillende Henrik Vedel fra Horsens og Jean Claude fra Brabrand. Set i lyset af den velbesatte turnering med deltagelse af flere Elitedivisions spillere, 1. divisions spillere, Talenttrup spillere m.m. krydret med de meget udfordrende baner (som denne gang ikke var vandet, hvilket gjorde dem endnu mere udfordrende) så er det et mere end godkendt resultat som StarPetanque Danmark holdene præsterede.\nFra venstre: Johnni, Peter (nr. 3) og Anette, Henrik (nr.2)\nDen gik ikke for Lars, Johnni og Mathias. Indrømmet, de havde nok heller ikke den nemmeste vej, men vil man vinde skal man kunne slå alle. De lagde ellers godt ud med en 13 - 1 sejr over.......... Thomas, Henrik og Peter. Så rendte de ind i Christian Nielsen, Morten Junge og Per Olsen og vandt med 13 - 8, og "gud hjælpe mig" om de så ikke fik endnu et hold med A-trup spillere på (hele to styk endda denne gang), Remi, Mathias Beyer og Jonas Kristensen men igen hev de en 13 - 8 sejr hjem. I kamp 4 gik den så ikke længere. De tabte til de senere vindere, Ole Kristensen, Kasper Bak og Emil Petersen. Gassen var gået helt af ballonen til kamp 5 som også blev tabt, men alligevel fik de præmie som nr. 8 med 3 sejre og 2 nederlag (men med en god score).\nSom nævnt øverst så fik 2/3-StarPetanque Danmark triplen med Henrik Busk og Peter Ellekær, der spillede sammen med Thomas Bodo, store tæsk af det andet StarPetanque Danmark hold i kamp 1. I kamp to rejste de sig og vandt med 13 - 8. I kamp tre, mod et hold fra den arrangerende klub Bøgeskov, fik de en mareridts start. Kom bagud hele 2 - 11, inden de med møje og besvær (og ind i mellem godt spil) hev en 13 - 12 sejr i hus. Vel vidende at de sidste to kampe skulle vindes hvis man ville i præmierækken, gik man ind til kamp 4 men fik nok en gang ørene i maskinen med et 1 - 13 nederlag (for anden gang denne dag). I dagens sidste kamp var det endnu et lokal hold fra Bøgeskov de mødte, og endnu en gang kom Thomas, Henrik og Peter chokerende dårligt ud af starthullerne. Bagud 0 - 8 og 1 - 9 fik de vendt bøtten og sejrede med 13 - 9. Status for dem blev så også 3 sejre og 2 nederlag - men desværre med en stor minus score (to gange 1 - 13 nederlag svier i den sammenhæng). Et stort plus og godt for deres moral var at de ALDRIG gav op heller ikke selvom de kom langt bagud i to af kampene og spillet bestemt ikke fungerede.\nHenrik Busk og Johnni Chortzen vinder BMI´s doubleturnering\nTo StarPetanque Danmark doubler stillede op til BMI´s indendørs double turnering d. 2. marts 2014. Lars Andersen og Peter Ellekær, samt Henrik Busk og Johnni Chortzen. Igen fristes man til at sige, var der præmieplads til StarPetanque Danmark. Det var Henrik og Johnni der "valgte" at vinde alle 5 kampe, og dermed vandt de turneringen som eneste ubesejrede hold i de fem runder "vinder / vinder - taber / taber". I sidste kamp gik det tilmed udover Lars og Peter der måtte indkassere et 8 - 13 nederlag. At Lars og Peter ikke gav sig ”uden kamp” afspejlede sig i at den indbyrdes kamp var den sidst færdig spillede – ca. 45 minutter efter at alle de andre kampe i runden var afsluttet.\n4. plads til Lars A og Peter E i BMI´s indendørs doubleturnering\nUdenfor var der kulde og blæst, men heldigvis var der vindstille i BMI´s drivhus der lagde baner til doubleturneringen d. 25. januar 2014. 23 doubler stillede "til start", heraf halvanden StarPetanque Danmark double, nemlig Anette Ellekær (der spillede sammen med Thomas Bodo, fra Nykøbing Falster) samt Lars Andersen / Peter Ellekær. Systemet var 5 runder "vinder - vinder / taber - taber". Efter 4 af de 5 runder havde begge hold 3 sejre og 1 nederlag. I sidste runde vandt Lars A og Peter E også, hvilket betød at de endte på en præmiegivende 4. plads med 4. sejre og 1 nederlag. Anette E og Thomas B kæmpede bravt længe (deres kamp var igen den sidst færdigspillet), men de måtte til slut give fortabt og endte dermed med 3 sejre og 2 nederlag. Udover lidt "kolde kontanter" var der også en flaske vin til Lars og Peter (se billedet). Der var deltagelse af både elitedivisionsspillere, samt flere Danske Mestre fra 2013 så resultaterne for Nykøbings to doubler må siges at være godkendt.\nHvirring Petanque Klubs 20 års jubilæums turnering 2013\nDer er "tusinde gode grunde" til at Johnni og Mathias smiler bredt på billedet. De har nemlig lige vundet Hvirring Petanque Klubs 20 års jubilæums turnering (og kr. 1.000.- hver).\nPå vejen mod sejren nåede de også lige at få Lars og Peter "kørt over" (endda med hele 13 - 0) i kvartfinalen.\nSemifinalen vandt de med 13 - 6 over Gitte Junge og Per Olsen, og de vandt finalen over Dennis Steffensen og Jonas Kristensen med 13 - 9.\nGodt gået drenge :-)\nBøgeskov Open, der blev afviklet i Bededagsferien 26. – 28. april 2013, blev en stor succes for StarPetanque Danmark. Der var StarPetanque Danmark spillere på podiet alle tre dage, og en af spillerne var der endda i alle disciplinerne (single, triple, og double).\nDer stillede flere StarPetanque Danmark spillere op til det uofficielle Jyske mesterskab i single. Den forsvarende mester fra 2012, Mathias Ellekær, spillede sig endnu engang i finalen, men denne gang måtte han se sig slået af Morten Junge fra Hedebo. Man må lade Mathias at han er en stabil singlespiller. Han har nu været blandt de fire bedste spillere fem år i træk (bronze, bronze, guld, guld, og nu sølv) til dette den eneste rangliste singleturnering udover DM. Det blev StarPetanque Danmark sejr i B-rækken, hvor Johnni Chortzen spillede sig til tops. En udmærket start på Bøgeskov Open 2013 (men det skulle blive endnu bedre).\nAfbud fra Launy Larsen havde medført at Johnni Chortzen og Mathias Ellekær havde ”hyret” Henrik Busk så deres ”super triple” fra 2010 kunne spille sammen igen. Holdet spillede sig i semifinalen efter en medrivende kvartfinale, hvor de var bagud hele 0 – 8, men kæmpede sig tilbage i kampen (bla. via en 6´er runde) og vandt kampen 13 – 8. Semifinalen blev endestationen for dem, men en plads blandt de fire bedste tripler er en godkendt præstation. Nu hvor ”Junior” (Henrik Busk) havde ”svigtet dem”, måtte Lars Andersen og Peter Ellekær se sig om efter en tredje mand. Valget faldt på Allan Busk (Henriks lillebror) fra BMI, som meget passende blev døbt ”Baby Busk”. Holdet tabte den første puljekamp, men herefter blev det til to sejre og dermed var de videre i A. Stik imod hvad de fleste vel havde regnet med stod de tre pludselig i semifinalen efter stabilt spil. Her ventede vinderholdet fra Nykøbing Open (Per Olsen, Christian Nielsen, og Morten Per Laursen) og de var også en for stor mundfuld for ”Havetrim”, ”Pelle”, og ”Baby Busk” (og de endte også med at vinde turneringen). Men en 3/4-plads og rangliste point – hvem havde regnet med det?\nSuverænt. Så kort og præcist må man sige at den præstation som Daniel Presutti (Hedebo) og Mathias Ellekær lagde for dagen i double til Bøgeskov Open 2013. De gav, siger og skriver, kun 10 point væk i alt i de 7 kampe de spillede inden de kunne lade sig hylde som velfortjente vindere af turneringen. Mathias var ”tilbage” i sin gamle rolle som indlægger, og med en meget, meget velskydende Daniel var der ”lagt i kakkelovnen” til de hold de mødte. Som Daniel skød til Bøgeskov Open doublen er han pt. Danmarks bedste skytte – uden diskussion. At man godt kan komme langt på ”taktisk snilde” beviste de to gamle seje jyder, Lars Andersen og Peter Ellekær. Vel vidende at de var mange af andre hold underlegne mht. træfprocent på skuddene, spillede de med de midler de havde. At det skulle blive en god dag for dem så man allerede i puljen, hvor de blev puljevindere bla. med en sejr over de regerende Danske Mestre i double, Morten Junge og Morten Per Laursen fra Hedebo. Kvartfinalen mod Jonas Madsen (Horsens) og Kasper Bak (Bøgeskov) blev en sejtrækker, men endte med en arbejdssejr på 13 – 10 til ”de gamle”. Lars og Peter skulle i semifinalen op mod Per Olsen (Vestfyn) og Christian Nielsen (Hedebo). Selvom Lars og Peter kom foran bla. 7 – 4, så blev de stille og roligt hentet, og det var helt fortjent at det blev Per og Christian der spillede sig i finalen. Trods nederlaget var der stor tilfredshed at spore hos Lars og Peter. To semifinaler på to dage, det havde ingen af dem drømt om.\n3. plads i B-rækken i Triple i Travemünde 2012\nJo, de ser noget trætte og brugte ud de tre "halvgamle" Star Petanque Danmark spillere på billedet nederst - og med god grund. I triple-turneringen i Travemünde 2012 om søndagen var de først ude af turneringen kl. 00.40, efter at have tabt semifinalen i B-rækken med 10 - 13 til et hold fra England. At komme i den næstbedste række (B) ud af de fire "muligheder" i en Tysk licensturnering med 368 deltagne tripler fra 7 nationer (heraf flere landshold) er imponerende. Kampen i 16-delsfinalen mod Daniela Thelen / Fabian Biesheuvel (finalister i double i A-rækken 2009) og deres makker, hvor Lars, Henrik, og Peter spiller "gudepetanque" og vinder 13 - 6 vil gå over i historien (ihvertfald for de tre). At Daniela og Fabian godt kan spille petanque kan I se ved at klikke på nedenstående link, fra deres finale i A-rækken 2009.\nTre trætte, men stolte "drenge" efter en kanon dag med rigtigt godt petanque hvor de fik vist at de "godt kan spise kirsebær med de store".\nHedebo Open 2012\nAt vinde C-rækken i triple i åben række til Hedebo Open med 105 deltagende hold er "ikke så ringe endda". Det betyder at man kun har tabt een kamp hele dagen (den første) og vundet alle de efterfølgende. Efter mange lange, tætte, og spændende kampe i kort sagt "møgvejr" kunne Lars, Henrik, og Peter strække armene i vejret som vindere efter at have slået talenttrup holdet bestående af Dennis Nielsen, Rune Risgaard, og Benjamin Chortzen i finalen.\nI doublen kom Lars og Peter i B-rækken, og formåede at spille sig helt frem til semifinalen hvor de tabte knebent 11 - 13 til de senere vindere fra Belgien.\nI fredagens kvartet havde Henrik og Peter dannet hold med Hanne Christensen og Launy Larsen. Det var en "udmærket ide", for holdet vandt alle 3 holdkampe, og alle 12 "enkelt kampe" og blev suveræne vindere.\nEndnu et flot resultat i Tyskland til Star Petanque Danmark\nStar Petanque Danmarks medlemmer fortsætter med at "føre sig frem" i de tyske turneringer. I Holstentorturnier 2010 i Travemünde i weekenden d. 14. + 15. august var det Jonas Kristensen, Dennis Steffensen og Jacob Erlandsen der "stak næsen længst frem". I søndagens triple spillede de sig helt frem til finalen i A-rækken blandt de 256 deltagende hold fra Frankrig, Holland, England, Polen, Tyrkiet, Schweiz, Sverige, Spanien, Israel, Tyskland og Danmark.\nI doublen kom Dennis og Jacob i semifinalen i B-rækken, mens Mette Ellekær tog præmie sammen med sin makker, Sofie Donkild, da de spillede sig i A-rækken og blev bedste "rene" kvinde double. 1. stk. Hugo Boss taske (med indhold) til hver af pigerne - sådan. Resten af de deltagne Star Petanque Danmark spillere gjorde det også pænt i de respektive rækker de kom i begge dage, dog uden at komme i præmierækkerne.\nSå er drengene igang med at "dele udbyttet" efter deres flotte præstation\nStar Petanque Danmark sejr i Hornbæk double 2010\nStar Petanque Danmark var såmænd også repræsenteret da Hornbæk Petanque Klub lørdag d. 7. august 2010 afholdt doublestævne. Mette og Peter Ellekær stillede op sammen under Star Petanque Danmark, og de blev nr. 2 i B-rækken. Jacob Erlandsen og Mathias Ellekær stillede også op som Star Petanque Danmark hold, og det gjorde de med bravour. De vandt nemlig A-rækken efter en finalesejr på 13 - 6 over et Svensk par. Der deltog 48 hold, heraf 3 gode Svenske doubler, og der var bla. også deltagelse af mange spillere fra den Danske elitedivision.\n"Skål knægt" siger Jacob til Mathias efter sejren. Det ser ikke ud til at champagne er Mathias favorit drik.\nGrosser Preis Berlin 2010\nStar Petanque Danmark satte et gevaldigt aftryk på 2010 udgaven af Grosser Preis Berlin turneringen i triple, der blev afviklet d. 18. juli. Dennis, Jonas og Peter blev nr. 3/4 af de 86 deltagende hold fra mange lande. Endnu bedre gik det for Henrik, Johnni og Mathias der strøg helt til tops og blev de første Danske vindere af turneringen.\nDe første danske vindere af Grosser Preis Berlin


Beskytte vores hud fra farlige UVA- stråler er blevet en stor bekymring i udendørs sjov og sikkerhed . Stråler fra solen kan forårsage tørrede , læderagtige udseende hud og rynker . De har også været forbundet med kræft . Der er en række garvning og solbeskyttelse produkter på hylderne i dag , hvilket gør det svært at vælge solcremer til vores familie medlemmer . Her er nogle tips om hvad man skal kigge efter , når de køber solcreme\nPlan forude. Solrige dage og udendørs begivenheder kan betyde smertefulde solforbrændinger . Udover masser af vand for at holde hydreret , en god solbeskyttelse produkt er et must. Efter blot 20 minutter , kan ubeskyttet hud begynder at brænde forårsager smertefulde solforbrændinger og skader på huden .\nKend SPF ratings . Solcremer og solblokkere bære en solbeskyttelsesfaktor ( SPF ) rating . Det laveste antal udgør den mindste mængde af beskyttelse . Jo højere SPF tallene tegner sig for mere beskyttelse mod skadelige UV- stråler fra solen. En SPF rating på 40 eller højere giver optimal solbeskyttelse .\nLæs etiketterne på produkterne . SPF rating vises på en flaske sunblock eller solcreme kan kun henvise til de mest almindeligt talte om UV- stråler , som er ultra-violette B ( UVB ) stråler . Der er et andet element i sollys-ultra-violet A ( UVA ) stråler-der er forbundet med hudskader . Et fremragende valg af solcreme vil indeholde en SPF rating for beskyttelse mod både UVA -og UVB- stråler . Et eksempel på et produkt, der indeholder beskyttelse mod begge stråler er Banana Boat Ultimate Defense SPF 50 .\nBeskyt din hud . Hvorvidt ude i solen i 20 minutter eller et par timer , skal din hud være beskyttet . Det bedste forsvar mod solens skadelige stråler er at dække op , iført en langærmet trøje og en hat til at beskytte ansigtet . For det andet , slather op med generøse anvendelse af en høj SPF solcreme , der beskytter mod både UVA -og UVB- stråler . Tager disse forholdsregler vil gå langt i at beskytte din hud mod skader og farlige hudkræft udvikling .


Dansk og/eller Samtidshistorieopgaven - PDF\nDownload "Dansk og/eller Samtidshistorieopgaven"\n1 Dansk og/eller Samtidshistorieopgaven I skal i løbet af 2. år på HH skrive en større opgave i Dansk og /eller Samtidshistorie. Opgaven skal i år afleveres den 7/12-09 kl i administrationen. I bekendtgørelsen om HH står der følgende om opgaven: 1. Formål 1.1 Hver elev skal besvare en større skriftlig opgave i et af fagene dansk eller samtidshistorie eller i begge fag,. 1.2 Formålet med opgaven er dels at styrke de faglige mål ved, at eleven i tilknytning til det faglige arbejde og med inddragelse af faglig teori og metode arbejder med et centralt fagligt emne, dels at skabe progression i udarbejdelsen af større skriftlige opgaver ved, at eleven med vægt på de fremstillingsmæssige og opgavetekniske aspekter udarbejder et større skriftligt produkt. 2. Valg af fag og område; vejledning 2.1 Den enkelte elev vælger selv det/de fag, som opgaven skrives i. Valget skal foretages senest 6 uger inden afleveringstidspunktet. I vil i fagene Dansk og Samtidshistorie modtage information om emnevalg for opgaven og ved udgangen af uge 43 (senest 23/10-09) skal vedhæftede blanket (bilag 1) udfyldes og afleveres i administrationen. 2.2 Elevens faglærer/faglærere er vejleder/vejledere på opgaven. 2.3 I samråd med vejleder/vejledere skal eleven vælge område for opgaven. Området skal afgrænses på en sådan måde, at der sikres en forankring i undervisningen i faget/fagene og dermed en faglig dybde i arbejdet. Afgrænsningen af området skal samtidig sikre, at væsentlige dele af besvarelsen ligger uden for gennemgået stof, samt at eleven ikke kan genanvende væsentlige dele af besvarelser af tidligere opgaver. 2.4 Eleven tilbydes vejledning med henblik på, at vejleder og elev i fællesskab indkredser en problemformulering inden for området. Problemformuleringen skal godkendes af vejlederen/vejlederne senest 2 uger inden afleveringstidspunktet. Vejledning: Tidspunkter vil blive fastsat i uge 43 og der vil blive ophængt en liste i klassen, hvor man kan skrive sig på. (er man ikke skrevet på listen kan man IKKE forvente vejledning) Problemformuleringen skal fremgå af blanket som er vedhæftet som bilag 2. Problemformulering skal afleveres i to eksemplarer i administrationen i uge 47 (senest den 20/11-09 kl ) (husk også at tage en kopi til dig selv!) 1\n2 2.5 Opgaven besvares individuelt. Elever kan vælge samme område, men skal i vejledningsforløbet have forskellige problemformuleringer. 2.6 Skolens lokaler, bibliotek samt øvrige undervisningsudstyr skal i videst muligt omfang være til rådighed for eleven i den periode, hvor besvarelsen udarbejdes. Skolen er åben i normalt omfang i perioden. I det omfang det er nødvendigt med IT adgang efter normal skoletid aftales dette med CDO fra gang til gang. 3. Bedømmelsen 3.1 Bedømmelsen af opgavebesvarelsen foretages af faglæreren/-lærerne og er en faglig helhedsvurdering. I bedømmelsen lægges vægt på: emnebehandling, herunder dokumentation anvendelse af faglig viden og fagets/fagenes grundlæggende metoder fremstilling, herunder kildeoplysning, noteapparat og litteraturliste. Endvidere indgår det i bedømmelsen, om der er sammenhæng mellem den tidsmæssige ramme for opgaven og besvarelsens omfang og kvalitet. Der gives en karakter, som indgår i fastlæggelsen af årskarakteren i faget/fagene. Praktiske oplysninger: Overordnet emne for årets opgave: 1960 erne Det er vigtigt, at du finder primær litteratur/kilder der kan gøres til genstand for analyse/kildekritisk behandling og perspektivering. Omfang: 6-8 A4 sider a 2400 anslag inkl. mellemrum, skriftstørrelse 12, 1½ linieafstand. Antal anslag angives på forsiden. Forside, problemformulering (bilag2), indholdsfortegnelse, bilag og litteraturliste tælles ikke med i anslag. 2\n3 Den færdige besvarelses bestanddele: 1. Forside (med anslagsangivelse) 2. Bilag 2 3. Indholdsfortegnelse. 4. Indledning. 5. Selve opgaven med tilhørende noter. 6. Slutning eller konklusion. 7. Litteraturliste. 8. Evt. bilag. Noter: Når du skriver opgaven, skal du sørge for at angive, hvorfra du har dit materiale. Du kan bl.a. få brug for at skulle citere fra et værk, at henvise til et afsnit, at angive konkrete oplysninger som tal eller anvende kopier af planer eller illustrationer. Citater skal være nøjagtige, så alt det, der står inden for citationstegnet er skrevet, som det står i bogen. Overspringelser markeres med (..). Citater rykkes ind i forhold til den øvrige tekst, og skrives med enkelt linieafstand. Når du i opgaven skal angive dine kilder, er den mest almindelige fremgangsmåde at lade et tal efter den pågældende passage, tabel eller lignende henvise til en note, der forklarer, hvorfra det anførte stammer. (WORD kan holde styr på dette for dig) Noten skal entydigt identificere hvorfra din oplysning stammer, således at læseren af opgaven har mulighed for at kontrollere oplysningerne. Noterne anbringes enten som fortløbende nummererede noter på sider bagerst i opgaven, eller nederst på siden. Det vigtigste er, at du er konsekvent gennem hele opgaven. Ved citat kan en note se således ud: (7) Herman J. Maniewies og Orson Welles: Citizen Kane, Århus 1989, s\n4 Ved referat kan den se således ud: (7) Det ovenstående bygger på Herman J. Maniewies og Orson Welles: Citizen Kane, Århus 1989, s eller man kan lade oplysningerne fremgå at selve teksten. Da din litteraturliste naturligvis indeholder alle data om din kilde, kan du vælge at lave noter som eks. Hanson (1998) s Det er vigtigt, at du dokumenterer dine iagttagelser. Litteraturlisten ordnes alfabetisk efter forfatterens navn. Efter dette står titel, udgave, trykkested og udgivelsesår. Evt. ISBN-nummer. Litteraturlisten skal omfatte alt det materiale, der er benyttet ved udarbejdelsen af opgaven også det du har læst, før du fik opgavetitlen, og som du måske ikke direkte har brugt i den færdige opgave. Herunder også kilder fra nettet. Disse angives med FULD sti, samt klokkeslet og dato hvor du hentede teksten. Start derfor litteraturlisten som et separat dokument, mens du læser. Indledningen/problemformulering/disposition : Her præsenteres emnet, evt. med begrundelse for valg af netop dette emne og hvorfor det er spændende og relevant at undersøge. Her præsenteres også problemformuleringen, som er aftalt i fællesskab med lærer/vejleder, men I kan vælge at uddybe den og påpege de interessante problemstillinger, der bliver rejst, eventuelt med en række hv-spørgsmål (hvem, hvorfor, hvordan osv.). I kan hér også opstille en teori om tingenes sammenhæng, som så skal afprøves eller I kan forklare, hvordan I vil undersøge og behandle de problemer, der rejser sig. Problemformuleringen er en slags linse, hvorigennem alt skal ses. Det er af største vigtighed, at I under besvarelsen holder jer rimeligt strengt inden for problemformuleringens rammer og ikke lader jer føre ud på vildspor, der ligger uden for emnet. Uanset hvor spændende en sådan afstikker er, vil det trække ned, at I bruger for meget plads på en sådan. Indledningen med problemformuleringen er altså stedet, hvor I gør det klart for læseren (og jer selv), hvad opgaven handler om og hvilke problemer, der skal behandles. 4\n5 Det kan i startfasen være en rigtig god ide at lave en disposition over den besvarelse, I vil lave - altså over den helhed, som opgaven skal udgøre det færdige produkt. Dispositionen er på en måde en uddybning og detaljering af problemformuleringen. Det er muligt at ændre dispositionen undervejs, men den bør eksistere gennem hele forløbet, husk blot at den er knyttet til problemformuleringen. Dispositionen er altså en hjælp til at holde sig på rette spor og fastholde overblikket. Selve besvarelsen: når I arbejder med større skriftlige afleveringer er det vigtigt, at I kan bevæge jer på alle de såkaldte taksonomiske niveauer. Der kan her skelnes mellem forskellige niveauer som: Fremstilling/beskrivelse Analyse Diskussion/vurdering Perspektivering Fremstilling/beskrivelse: Er det grundlæggende niveau, hvor man præsenterer emner (f.eks. en beskrivelse af situationen og et referat af et hændelsesforløb). Det vigtige i en fremstilling er at demonstrere at man kan foretage en udvælgelse af de vigtigste aspekter og udelade det mindre væsentlige. Fremstilling og beskrivelse er vigtig og nødvendig for enhver opgave og en fornøjelse at læse, hvis den er velskrevet og ikke for detaljeret og rodet. Men det er som sagt vigtigt, at I kommer ud over dette niveau. En analyse er et forsøg på at udrede forskellige faktorer, der indgår i det behandlede emne - i de problemstillinger I belyser. En analyse er en opløsning af noget i sine forskellige bestanddele og forstår dem i en sammenhæng. Hvad er det for nogen forskellige forhold, der virker sammen? Hvad er det, der er på spil? Hér kan man demonstrere indblik, overblik og grundighed. Diskussion/vurdering - om at arbejde problemorienteret. Når I i jeres opgaver bevæger jer i dybden med problemstillingerne (ifølge problemformuleringen), skal I sætte forskellige forklaringer op mod hinanden og vurdere vigtigheden og rigtigheden af de enkelte forklaringer. I sådanne sammenhænge vil det være naturligt at præsentere de uenigheder og synspunkter, der eksisterer inden for et område, og I kan så give jeres bedste bud på hvad, der er det rigtige svar og hvad der er det mere tvivlsomme svar ud fra en begrundelse jeres vurdering. Det er klart, at det er svært og krævende at bevæge sig op på dette niveau, men det er også hér, en opgave for alvor løfter sig og bliver ekstra interessant. 5\n6 Perspektivering: er et forsøg på at inddrage sit emne i en større sammenhæng, vurdere vigtigheden af sit emne og trække tråde ud til andre sammenhænge i tid og sted. Hvilke konsekvenser og betydninger havde emnet dengang, nu og i fremtiden? Konklusionen: hér sammenfatter I de vigtigste konklusioner, peger evt. på nye spørgsmål, det har rejst og evt. på væsentlige problemer, der fortsat består. I konklusionen er der igen mulighed for at perspektivere til andre sammenhænge, pege ud mod fremtiden o.lign. Tidsfrister: det er dit eget ansvar at overholde tidsfristerne. For sen aflevering kan som konsekvens indebære, at man først kan aflevere en ny besvarelse i august/september Kun i helt særlige tilfælde kan skolen give dispensation. Som udgangspunkt vil den for sent afleverede opgavebesvarelse blive modtaget, men i første omgang ikke bedømt. Antal eksemplarer: opgaven skal afleveres i 2 eksemplarer. Sæt din underskrift efter konklusionen i begge eksemplarer. Du skal selv sørge for kopiering af opgaven. Snyd: det er snyderi, hvis en anden har skrevet opgaven eller blot dele af den. Det er snyderi, hvis du skriver af efter andres værker, uden at du henviser til dem. I tilfælde af snyd vil din opgave ikke blive accepteret. Du skal skrive en ny i august/september\n7 Bilag 1. Aftale om Dansk / Samtidshistorieopgave Navn: CPR. NR: - Klasse: Jeg ønsker at skrive større skriftlig opgave i: (sæt X) Dansk: Samtidshistorie: Dansk og Samtidshistorie: Faglærer: HRO el.eph JHA Overordnet emne: 1960 erne Inden for underområdet: Dato: Elevunderskrift: Dato: Lærerunderskrift: (hvis begge fag inddrages) Dato: Lærerunderskrift: 7\n8 Bilag 2 Dansk / samtidshistorieopgave Fag: Overordnet emne: 1960 erne Underområde: Problemformulering: Aflevering senest: mandag den 7. december 2009 kl i administrationen. 8\nFormalia NF-projekt pa Svendborg Gymnasium og HF\nFormalia NF-projekt pa Svendborg Gymnasium og HF På SG skal alle HF-kursister skrive en evalueringsopgave i NF. Evalueringsopgaven tager udgangspunkt i et af de fællesfaglige emner. I evalueringsopgaven


250 anholdt efter optøjer i Hamborg - Avisen.dk\n250 anholdt efter optøjer i Hamborg\nHamborg blev centrum for voldelige uroligheder, da venstrefløjsdemonstranter kom op at slås med nynazister natten til fredag.\nBiler og skraldespande blev sat i brand, da omkring 7.000 venstreorienterede demonstranter tørnede sammen med omkring 1.100 nynazisters demonstration i Hamborgs Barmbek-distrikt i aftes i forbindelse med Arbejdernes Internationale Kampdag.\nPolitiet svarede igen med vandkanoner og anholdt op mod 250 ballademagere. Ifølge BBC blev omkring 20 politifolk sårede under urolighederne.\nNynazisterne var rejst til Hamborg fra hele Tyskland, hvor de blev mødt med flaskekast og demonstrationer fra de fremmødte moddemonstranter. Flere af nynazisterne deltog i urolighederne, og ifølge Der Spigel blev flere journalister også angrebet af dem.\nDer var også uroligheder i Berlin og Nürnberg i nat i forbindelse med 1. maj. Herhjemme blev 40 personer anholdt - Hovedparten var dog fodboldfans, som lavede ballade i forbindelse med pokalfinalen i Parken, København, mellem Brøndby og Esbjerg.