Ikke kategoriseret – Steffen Hou\nGod råd til, hvordan du producerer kvalitetsfilm\nAf Steffen Hou, www.houmedia.dk\nSom rådgiver og indholdsproducent overrasker det mig til stadighed, hvor hovedløst og tilfældigt mange virksomheder agerer, når de forsøger at tænke film ind i deres kommunikation. For mange handler det alene om at tage filmmediet i brug som kommunikationskanal uden skelen til, at de producerede film rent faktisk kan gøre stor skade på virksomhedens brand. Virksomhederne glemmer nemlig, at nettet kender ingen grænser. På godt og ondt. Men det er samtidig også derfor, at filmen bliver dit vigtigste visitkort!\nDistribution er med andre ord value for money. Med næsten 335.000 visninger har kontaktprisen per person for Aalborg Universitet været cirka ti øre, mens den for CBS i nogle tilfælde har været flere hundrede kroner.\nLav en plan for, hvad du vil bruge filmen til, hvordan og hvornår. Det er omsonst at have masser af godt filmindhold, hvis du ikke ved, hvordan du får mest muligt ud af det.\nProducer kun film, når du har ressourcer til det. En halvgjort film sender de forkerte signaler, og efterlader dine kunder med indtrykket af en halvgjort virksomhed. Filmmediet forpligter lige så meget som dine printmedier.\nHav respekt for faglighed. Kommunikationschefen er måske en dygtig strateg, men det gør hende ikke til en dygtig tilrettelægger, fotograf og klipper. Overlad derfor kameraet til fotografen og mikrofonen til journalisten.\nhttp://www.steffenhou.dk/wp-content/uploads/2017/04/Visitkort.png 267 341 s-hou http://www.steffenhou.dk/wp-content/uploads/2017/01/steffenHouLogo.jpg s-hou2017-04-09 16:10:472017-04-09 16:19:27Derfor er filmen dit vigtigste visitkort\nJeg arbejder for tiden på en opfølgning til bogen ‘Drømmenes deroute’, der handler om, hvordan den amerikanske drøm er blevet et mareridt for mange. Opfølgeren handler blandt andet om, hvordan nogle amerikanske befolkningsgrupper føler sig forfulgte, og jeg var i den forbindelse i USA, da Trump sidste weekend udstedte sit indrejseforbud for indbyggere fra syv muslimske lande.\nMens Trumps beslutning om at lukke de amerikanske grænser er blevet mødt af fordømmelse blandt europæere og egne landsmænd, ja så er virkeligheden altså også, at præsidenten finder støtte blandt mange amerikanere. Ifølge en meningsmåling fra Reuters/Ipsos, som blev offentliggjort i denne uge, så støtter 49 procent af amerikanerne et midlertidigt indrejseforbud, mens 42 procent er modstandere.\nOg tilhængerne af forbudet findes også blandt amerikanere, der normalt er Trumps politiske modstandere. Under mit nylige ophold i USA talte jeg med flere registreret demokrater, som støtter indrejseforbudet.\nDet er dog ikke blot blevet sværere for nogle muslimer at komme ind i USA . Det kan også være svært at opholde sig i landet. Selv for de muslimer, der er født og opvokset i USA.\nFlere muslimske organisationer har de seneste år meldt om øget diskrimination af muslimske borgere i det amerikanske samfund. Og amerikanerne erkender også diskriminationen. En ny undersøgelse offentliggjort i Washington Post viser, at otte ud af ti amerikanere mener, at der diskrimineres mod landets muslimer, som udgør blot én procent af alle voksne amerikanere.\nI de mest ekstreme tilfælde samles et fåtal af amerikanere i bevæbnede militser, som primært har til formål at bekæmpe muslimer på amerikanske jord. Det er ganske få, der går så langt, men du kan her møde en af dem, nemlig militslederen, David Nantz, der har 150 sværtbevæbnede militsfolk under sin kommando.\n“Vi har intet at skjule. Vi er primært tidligere soldater, der mener, at Amerika er på vej i den forkerte retning. Vi ønsker at kunne forsvare vores land den dag, det bliver nødvendigt. Og når vi træner i det åbne, skyldes det, at vi ikke vil tillade, at myndighederne dæmoniserer eller fremstiller os som krigsliderlige tosser, der skyder efter øldåser. Vi er veluddannede militsfolk i en veludrustet milits.\nMyndighederne må gerne vide, at de vil møde modstand,” forklarer David, der har været aktiv i forskellige militser de seneste ti år, efter han forlod det amerikanske marineinfanteri.\nUddrag fra bogen, ‘Drømmenes deroute’\nhttp://www.steffenhou.dk/wp-content/uploads/2017/02/rf.jpeg 435 774 s-hou http://www.steffenhou.dk/wp-content/uploads/2017/01/steffenHouLogo.jpg s-hou2017-02-03 17:39:572017-02-03 17:44:43Amerikanerne støtter Trumps indrejseforbud\n“Don’t shoot, don’t shoot,” skriger menneskemasserne på gaden, da de passerer restauranten i New Yorks finansdistrikt. Bag ruderne sidder Rob. Han ryster opgivende på hovedet, mens den ophidsede forsamling fortsætter protesterne over, at en jury få timer tidligere har frikendt en politibetjent for drabet på en 18-årig afroamerikaner i byen Ferguson, Missouri.\nDa jeg spørger Rob, som er min tilfældige sidemand på restauranten, hvorfor han højlydt lader sig provokere af demonstranterne, identificerer han sig som en af dem, demonstranterne frygter vil trække sin tjenestepistol og skyde.\n“Hvis demonstranterne blot kendte den virkelighed, som vi betjente agerer i, og den sande identitet bag mange af dem, som politiet dræber, ville de nok være mere taknemmelige og afdæmpede,” siger Rob, der har gjort tjeneste i godt to årtier.\nIfølge ham fokuserer medierne kun på, at betjentene har dræbt og ikke hvorfor. Men døden har altid en årsag, som Rob siger, og sandheden er, at den dræbte som oftest forinden har været en trussel mod andres liv.\n“Betjente dræber som udgangspunkt for at redde andres eller eget liv,” siger Rob, der mener, at en ensidig mediedækning har betydet, at mange amerikanere har et hadefuldt forhold til landets politikorps, der i dag er udråbt som skydegale racister.\nMange demonstranter og politikere mener dog, at betjentene udøver politibrutalitet og alt for ofte affyrer deres våben. Ifølge avisen The Guardian blev over 500 amerikanere dræbt af politiet i løbet af de første fem måneder af 2015. Godt 30 procent af de dræbte var afroamerikanere, om end de kun udgør 13 procent af befolkningen, samtidig med at de dræbte afroamerikanerne oftere har været ubevæbnede.\nOtte ud af ti hvide, som politiet skyder, er bevæbnede, mens det blandt afroamerikanere kun har været syv ud af ti. Mange afroamerikanerne mener derfor, at drabene er udtryk for, at der blandt landets betjente hersker en udpræget racisme og diskrimination af sorte borgere.\nUd af flere tusinde politidrab er kun 54 politibetjente de seneste ti år blevet retsforfulgt, skriver Washington Post. Samtidig kritiseres politiet for at gribe til våben langt oftere end kolleger i eksempelvis England, Tyskland og Australien.\nDet er ikke kun forbryderne, der mister livet i mødet mellem lovbryder og håndhæver. Det seneste årti er tæt på 1500 betjente også blev dræbt i tjeneste.\n“Vi er også ofre, selvom vi er i uniform,” siger Rob, der er en af over 900.000 amerikanske betjente, som hvert år samlet set konfronteres med cirka 1,2 millioner voldelige forbrydelser. I mødet med forbryderne bliver godt 60.000 betjente overfaldet.\nPolitibrutalitet er ikke alene om at få amerikanerne til at tvivle på deres retssikkerhed. I flere tilfælde er uskyldige blevet dømt for forbrydelser, de aldrig har begået. I værste fald er de blevet idømt dødsstraf, og det har i stigende grad fået befolkningen til stille spørgsmålstegn ved, om den ultimative straf også skal være en del af fremtidens retssamfund. Godt 55 procent af amerikanerne støtter fortsat brugen af dødsstraf, men det er dog det laveste antal tilhængere nogensinde.\nOfte lykkes det først for dem at påvise deres uskyld efter i nogle tilfælde at have tilbragt flere årtier bag tremmer. Samtidig slipper nogle betjente for at få deres straf, da ofrene ikke tør anmelde dem. Nick Yarris tilbragte 22 år på dødsgangen dømt for mord og voldtægt, som han aldrig begik.\nDømt på en løgn\nNick, 54 år | Uskyldigt idømt dødsstraf for mord\nClaremont, Californien, maj 2015\n“Folk sagde, at jeg enten ville være død eller sidde i fængsel på livstid, inden jeg fyldte 21 år. De fik desværre ret,” fortæller Nick Yarris.\nDen nu midaldrende mand taler hurtigt og uden afbrydelser om sit favorithold i amerikansk fodbold, Philadelphia Eagles, og et smil breder sig i hans ansigt, da han glæder sig over holdets seneste sejr. Men da talestrømmen bevæger sig ind på det, han kalder en forspildt ungdom uden sejre, forsvinder både stemmen og det ellers faste blik.\n“Når jeg tænker tilbage på, hvordan mit liv var som barn, og hvordan jeg udviklede mig som ung, bliver det hele meget sort. Både mine tanker og mine gerninger. Der findes næsten ikke den type forbrydelse, jeg ikke begik,” fortæller Nick.\nAlligevel var det to forbrydelser, han var uskyldig i, der skulle få den største betydning for hans liv.\nDen første fandt sted i 1968, et år præget af kaotiske og voldelige begivenheder i USA. I april blev borgerrettighedsforkæmperen Martin Luther King myrdet, og to måneder senere blev landets vicepræsident Robert F. Kennedy, skudt. Samtidig var flere storbyer præget af demonstrationer mod USA’s deltagelse i Vietnamkrigen, og voldsomme uroligheder brød ofte ud mellem demonstranter og myndigheder.\n“Det år vil altid være skelsættende for mig, for det var samme år, at alt i mit liv også blev kaotisk og voldeligt,” fortæller Nick.\nDen syv-årige Nick fik en dag lov til at lufte familiens hund Jocko, men i stedet for, som aftalt med moren, at holde sig til Philadelphias oplyste gader, bevægede den lille dreng sig ned ad en skrænt og ind i et mindre skovområde. Pludselig sad manden på en træstub foran Nick.\n“Jeg kunne næsten ikke trække vejret af ren frygt, da jeg så ham. Jeg havde aldrig i mit liv været så bange, men jeg forsøgte at være sej, og i stedet for at vende om ville jeg være modig og gå forbi ham. Det skulle jeg aldrig have gjort,” fortæller Nick, der kendte manden af udseende og fra de mange vandrehistorier, som områdets beboere fortalte om ham.\nDen unge mand havde ry for nådesløst at tæve både granvoksne mænd og skrøbelige børn. Den eftermiddag fandt Nick ud af, at det ikke var vandrehistorier. Den voldelige stofmisbruger gik amok i en brutal blodrus og endte med at voldtage den syvårige dreng.\nDa Nick lå misbrugt og gennembanket tilbage, sagde den godt 10 år ældre gerningsmand, at han ville dræbe Nicks familie, hvis han sladrede om overfaldet. Nick var rædselsslagen, og han fik derfor aldrig fortalt sine forældre, hvad der virkelig var sket.\n“Da min mor åbnede døren, besvimede hun næsten ved synet af mit blodige ansigt. Jeg kom på hospitalet, men jeg fortalte aldrig, hvordan jeg var blev slået i hovedet med en sten og forsøgt kvalt. Det kunne måske have hjulpet til, at jeg havde fået den rette behandling,” tænker Nick højt her godt 47 år efter overfaldet, som blandt andet betød, at han fik en mindre hjerneskade og udviklede et iltert temperament.\n“Jeg begyndte at slås for at kunne forsvare mig mod andre og for at bygge et skjold op. Jeg ville ikke leve i frygt for at blive overfaldet igen. I stedet blev det mig, der overfaldt,” siger Nick og fortæller, at hans liv fra den ene dag til den anden ændrede sig fra tryghed og glæde til kaos og vold.\nSkoledrengens liv var i frit fald, og da Nick var 15 år, blev han anholdt for første gang.\n“Jeg havde forsøgt at begå røveri mod mine forældres nabo for at skaffe penge til stoffer,” fortæller Nick, der de efterfølgende år gentagne gange blev ført bort fra forældrenes hus på bagsædet af en politibil.\nGradvist blev Nick mere og mere følelseskold, og han mærkede ikke decemberkulden, da han en sen nattetime i 1981 ræsede gennem Philadelphias gader. Adrenalinet og metaamfetaminen pumpede i blodet, da en betjent fik stoppet Nick og trukket ham ud af den stjålne bil. Det var anden gang inden for blot 14 dage, at politiet fangede Nick i en bil, som han havde startet med en skruetrækker frem for nøgle.\nDa betjenten forsøgte at lægge Nick i håndjern, udviklede mødet mellem betjenten og biltyven sig til et slagsmål, hvor betjenten efterfølgende anklagede Nick for at have forsøgt at stjæle hans tjenestevåben med henblik på at skyde ham. Da biltyven kom for en dommer, stod han derfor til fængsel på livstid. Nick gik i panik. Og han besluttede sig for at indgå en aftale med anklagemyndigheden, efter at have læst en avisartikel om den 32-årige Linda Craig. Moren til tre små børn var få uger tidligere blevet fundet voldtaget og myrdet – og det blev den anden forbrydelse, der skulle vise sig at ændre Nicks liv.\nNick fortalte politiet, at hans ven Jimmy Brisbois havde indrømmet at have begået forbrydelsen. Han tænkte, at hans løgn kun havde vindere. Politiet kunne afslutte mordsagen, og Nick kunne få straffenedsættelse, hvis han skulle blive dømt for drabsforsøg på politibetjenten. Jimmy ville heller ingen skade lide, for Nick havde hørt, at vennen få dage tidligere var død af en overdosis.\nNick fortalte derfor roligt om Jimmys indrømmelser og byggede sin forklaring op om de detaljer, han havde læst i artiklen, så han virkede så præcis og troværdig som mulig.\n“Men det hele var nytteløst,” fortæller Nick.\nKort efter kom hans sag om drabsforsøget på betjenten for retten. Det viste sig, at politibetjenten havde løjet om hændelsesforløbet, og Nick blev frikendt for drabsforsøg.\n“Løgnen om Jimmy og mordet havde altså været helt unødvendig. Sikke en idiot, jeg var. Havde jeg ikke fortalt den løgn, ville jeg have haft et helt andet liv,” konstaterer Nick.\nFor mens Nick havde været i retten, havde politiet efterforsket hans påstande. Efterforskningen viste, at Jimmy fortsat var i live, og at det var hans bror, som var død af en overdosis. Jimmy havde samtidig et uanfægteligt alibi. Og politiet rettede derfor deres mistanke mod Nick. Når han selv havde bragt forbrydelsen på banen og kendte detaljer derfra, måtte han også selv stå bag, mente politiet. Da blodprøver samtidig viste, at Nick havde samme blodtype, som gerningsmanden havde efterladt på offeret, var hverken politiet eller dommeren i tvivl. Blodtypen B har kun cirka 10 procent af alle amerikanske mænd. Og da retssagen blev indledt, krævede anklageren, at Nick blev idømt dødsstraf.\n“Mens jeg ventede på domsafsigelsen, kunne jeg fra arrestens vindue kigge ned på gamle venner og naboer, som var mødt op for at følge sagen. De ventede nu uden for retsbygningen på dommen, mens de røg. Da de fik øje på mig i vinduet, begyndte de med hænder og arme at imitere en mand, der sad i den elektriske stol og spjættede, mens han fik stød. Det slog fuldstændig bunden ud af mig at se, hvor onde gamle venner pludseligt var. Det næste, jeg husker, er, at jeg får min dødsdom og hører min mor, som sidder bag mig i retten, bryde helt sammen,” fortæller Nick og tager en dyb indånding.\nSelvom hans tanker de seneste årtier har kredset om dette øjeblik igen og igen, har han svært ved at finde ord, der beskriver såvel det som de overgreb, som ventede i et af USA’s mest brutale fængsler, Huntingdon. Da han genoptager sin fortælling, er stemmen forvandlet fra rolig til resolut. Overgrebene skulle de næste 22 år gøre ham til en endnu koldere og kynisk voldsmand, end da han levede af forbrydelser. Selv det første møde med fængslets inspektør blev blodigt.\n“Mens han stirrede mig i øjnene, sagde han helt roligt: ’30 sekunder’. De næste 30 sekunder gennemtævede fængselsbetjentene mig med deres knipler. Afstraffelsen var fængselsinspektørens måde at byde mig velkommen til Huntingdon og at vise, han havde magten i fængslet,” husker Nick, da han beskriver sit første møde med fængslet, hvor han skulle indtage dødsgangen.\nOverfaldet var det første af en lang række, som fulgte. Og når betjentene ikke selv tævede fangerne, sørgede de for, at fangerne maltrakterede hinanden. Glæden blandt betjentene var særlig stor, når hvide fanger gennembankede sorte.\n“Ni ud af ti fængselsbetjente var hvide, og de skulle holde styr på fangerne, hvor nærmest ni ud af ti var sorte. Betjentene hadede de sorte fanger og gjorde alt for at straffe dem. En af måderne var ved at tvinge fangerne til at slås med hinanden og så håbe på, at de hvide vandt,” fortæller Nick, inden han med tungt åndedræt beklager, at han ikke kan lade være mere at blive følelsesmæssigt påvirket, da oplevelserne fra Huntingdons iskolde celler minder ham om, hvor onde mennesker kan være, når de presses til det.\n“Jeg blev lukket inde i en tom celle, og så ventede jeg bare på, at betjentene tvang en anden fange derind. Når vi begge var i cellen, reagerede vi instinktivt og tævede løs på hinanden. Det kunne være din bedste ven, de lukkede ind, men hvis du ikke bankede ham, bankede han dig. Imens morede betjentene sig og væddede om, hvem der ville vinde,” siger Nick og forklarer, at der altid lå en fange livløs på gulvet.\n“I fængslet lærer du at slås, så du er til livsfare for andre. Jeg kan i dag slås på en måde, som almindelige mennesker aldrig ville overleve. De mennesker, vi lukker ud af fængslerne, er ofte langt værre end dem, vi lukker ind,” mener Nick.\nDe mange slagsmål og fængslets brutalitet fjernede enhver menneskelig omsorg blandt fangerne. Mange indsatte valgte også at begå selvmord for øjnene af andre, og bagefter var fængselsvagternes eneste bekymring, at de skulle fjerne ligene.\n“På et tidspunkt åbnede fængselsbetjentene døren ind til en celle, og som en raket spurtede den indsatte ud af cellen. Han kastede sig ud over gelænderet og landede flere etager nede. Han kunne ikke mere. Han ønskede bare at dø. Det skete igen og igen, at fanger begik selvmord for øjnene af os andre,” fortæller Nick og bliver stille, mens tankerne igen forsvinder et sted hen, hvor Nick siger, at der under fængselsopholdet var meget mørkt og ensomt.\n“Jeg havde indimellem de værste tanker. Jeg var ved at blive sindssyg og bankede mit hoved ind i væggen, til jeg blødte. Jeg gjorde det for at mærke mig selv. Når jeg mærkede smerten, følte jeg mig i live, og at jeg stadig var menneske. Når det ikke var nok, forsøgte jeg at begå selvmord,” fortæller Nick, hvis håb gradvist blev udtømt.\n“Jeg vidste jo, at jeg var uskyldig, og specielt i starten troede jeg på, at jeg en dag også ville blive frifundet. Jeg troede på retfærdigheden, men det blev sværere og sværere,” fortæller Nick.\nHan søgte flere gange om at få genoptaget sin sag, men hver gang blev hans anmodning afvist. Og da Nick i forbindelse med en retshøring tre år efter sin dødsdom stak af fra sine vogtere og flygtede til Florida, forsvandt hvert et håb om, at hans appelsag en dag måtte komme for en dommer.\nInden han blev ført tilbage til Huntingdon efter sin flugt, skulle han vente fire måneder på dødsgangen i Floridas ulidelige hede, mens hans overførselspapirer blev sendt gennem systemet.\n“Det var så varmt i fængslet, at sygeplejerskerne gav fangerne piller, som skulle forhindre dem i at dehydrere. I Huntingdon brændte fangerne derimod toiletpapir af i cellerne om vinteren for ikke at dø af kulde,” fortæller Nick, der også særligt husker sine dage på dødsgangen i Florida for at have budt på et møde med en af USA’s mest notoriske forbrydere, der boede i nabocellen.\nTed Bundy var en lille og utrolig intelligent fyr, som udadtil virkede helt uskadelig, men bag facaden var han indbegrebet af ondskab, husker Nick om seriemorderen, der før sin død tilstod voldtægt og drab på 30 kvinder, primært universitetsstuderende. De mange drab begik han over en periode på blot fire år, og det menes, at Ted Bundy nærmere har slået mindst 50 personer ihjel, men at retten blot aldrig fik bevist det.\n“Ted var så ond, at man ikke skulle tro, det var menneskeligt muligt, og efter et sammenstød i fængslets bibliotek jagtede han mig hver dag. Han var besat af tanken om at pine mig, hvis han bare kunne komme fysisk i kontakt med mig,” fortæller Nick, der påkaldte sig Ted Bundys vrede, da Nick afviste hans venskab med henvisning til, at han tog afstand fra hans drab på de unge kvinder. Bemærkningen fik seriemorderen til at gå amok. Til Nicks held var de to adskilt af et lille, hullet metalgitter, som Ted Bundy ellers forsøgte at flå itu med sine bare næver.\n“Han gik fra at være menneske til dyr. Selv hans kropslugt forandrede sig.”\nNick afviste dog ikke venskab med en anden fange, James, en afroamerikansk mand, der havde længe ventet på efter eget ønske at blive henrettet. Oprindeligt var han blev idømt dødsstraf, men senere omstødte retten hans dom til livsvarigt fængsel. James ønskede dog ikke at tilbringe resten af sit liv i fængsel, så under en fængselsgudstjeneste dræbte han en anden fange foran fyrre vidner med håbet om på ny at blive idømt dødsstraf. Men heller ikke dette mord sendte ham i den elektriske stol. I stedet myrdede han yderligere to fanger, før han fik sit ønske opfyldt, og han afventede nu sin henrettelse.\nSelvom James fortalte Nick, at han havde dræbt i alt ti mennesker, udviklede Nick langsomt et venskab med massemorderen, og de to trænede efterhånden sammen hver dag, kun adskilt af gitteret. Fængslet havde tilbudt, at de kunne træne sammen i et bur, men Nicks intuition sagde ham, at han ikke skulle være i direkte fysisk kontakt med andre dødsfanger. Flere gange havde Nick dog overvejet, om han ikke skulle smide sin paranoia og i stedet løfte vægtstængerne sammen med James, der dagligt opfordrede ham til det.\nDa Nick fik at vide, at han snart skulle føres tilbage til Huntingdon, delte han nyheden med James som den første. Det fik James til at stoppe sine armbøjninger, og med rolig stemme rejste han sig og gik hen til gitteret for at fortælle Nick en grufuld hemmelighed.\n“Jeg har slået alle mine ofre ihjel, alene fordi de var hvide. Min plan var at lokke dig her ind i cellen. Havde jeg fået chancen, havde jeg også slået dig ihjel. Det er intet personligt, men jeg har i sinde at slå så mange af jer hvide djævle ihjel, før jeg selv skal dø,” fortalte James, inden han roligt genoptog sine armbøjninger.\nMed sin nyerhvervede viden om, at James var mindst lige så skræmmende som Ted Bundy, var Nick derfor glad, da han forlod fængslet i Florida med kurs mod Huntingdon. Den 11 timer lange køretur tilbage til hans udgangspunkt gjorde det dog tydeligere for ham, at de væbnede røverier, han havde begået under sin næsten en måned lange flugt, ville fjerne enhver chance for at få genoptaget hans sag. At han fik lagt 40 år oven i sin oprindelige dødsdom for flugten, betød mindre. Til gengæld frygtede han, hvordan fængslet ville straffe ham. Flugten havde fået medieopmærksomhed og sat Huntingdon i et dårligt lys, mens de to fængselsbetjente, der havde ladet ham undslippe, blev suspenderet i en periode uden løn. Nicks straf ville blive korporlig og langvarig.\nFire betjente iført ansigtsmasker, så de ikke fik blod på sig, gennembankede Nick med stave, mens andre dødsfanger var vidner. Afstraffelsen skulle afskrække dem fra fremtidige flugtforsøg. Da afstraffelsen begyndte, var Nicks eneste ønske, at de måtte ramme hans hoved, så han hurtigt mistede bevidstheden og dermed følelsen af smerte. Hans ønske blev efterkommet.\nNick var budt velkommen tilbage til Huntingdon, og langsomt svandt håbet om, at retfærdigheden måtte ske fyldest. Alligevel kæmpede Nick de følgende femten år for at få gennemtrumfet en appelsag, og han begyndte at studere jura og fulgte psykologikurser for at kunne føre sin sag. Men igen og igen viste hans kamp sig forgæves, og da Nick blev ramt af det, lægerne mente var en uhelbredelig hepatitis, forsvandt lysten til at fortsætte livet. Han ansøgte derfor guvernøren i Pennsylvania om, at staten måtte eksekvere dødsdommen, som den havde idømt ham godt tyve år tidligere.\n“At bede andre om at slå dig ihjel er næsten ikke menneskeligt muligt, men jeg havde ikke mere tilbage at leve for. Jeg havde mistet alt, og selvom jeg vidste, det var uretfærdigt at skulle dø for en forbrydelse, jeg ikke havde begået, så følte jeg, at det var eneste udvej,” fortæller Nick.\nGuvernøren så positivt på Nicks anmodning, men før han blev placeret i den elektriske stol, krævede guvernøren en sidste gennemgang af sagens bevismateriale. Det blev Nicks redning. Da han i sin tid blev dømt, gjorde man ikke brug af dna-beviser, men den mulighed tilbød videnskaben nu. Sæden, som man havde fundet i og på Linda Craigs lig blev undersøgt, og det samme gjorde dna-spor fra den handske, som morderen havde efterladt i bilen. Beviserne viste, at Nick under ingen omstændigheder kunne være gerningsmanden, og mordet figurerer i dag som uopklaret, mens Nick blev renset for enhver skyld. Efter 22 år bag tremmer kunne han i januar 2004 forlade fængslet som en fri mand.\n“Det værste ved at forlade fængslet var at forlade de andre fanger. Vi var hinandens familie, og jeg ved, at flere af dem er uskyldigt dømt som mig. Da jeg forlod fængslet, gjorde det så ondt, at det var lige før, jeg ønskede, at de havde slået mig ihjel,” forklarer Nick.\nLysten til livet og de menneskelige følelser vendte dog hurtigt tilbage, da Nick trådte ud af fængslets port. På den anden side ventede hans mor, og da hun tog sønnen i sine arme, strømmede tårerne ned ad begges kinder.\n“I 14 år havde jeg ikke en eneste gang mærket et andet menneskes berøring. Jeg var helt adskilt fra de andre fanger, og når fængselsbetjentene rørte ved mig, var de altid iført handsker. Jeg havde glemt, hvordan et andet menneske føltes, og da jeg efter alle disse år mærkede min mor, væltede følelserne op i mig,” husker Nick.\nSiden sin løsladelse har Nick hjulpet andre uskyldigt dømte med at påvise deres uskyld og at oplyse om de fatale konsekvenser, som dødsstraffen har. Nick har blandt andet talt mod dødsstraffen på konferencer over hele verden.\n“Det værste, samfundet kan gøre, er at tage livet af sine egne borgere. Og det er helt utilgiveligt, at vi risikerer at slå uskyldige mødre og fædre ihjel. De fanger, der er skyldige, straffer vi langt hårdere ved at lade dem sidde i fængslet. Fængslet er det sidste sted, en livstidsfange ønsker at være. Tror mig, jeg ved det,” siger Nick.\nMens samfundet erkendte Nicks uskyld, har dele af hans familie til gengæld haft svært ved det. Blandt andet søsteren, der bød Nick velkommen hjem med følgende ord, da hun på dagen for brorens løsladelse bad ham følge med ind på et værelse.\n“Lige nu tror resten af familien, at vi krammer og indhenter det forsømte, men vi sidder her, fordi jeg vil fortælle dig, at jeg hader dig og aldrig vil tilgive den skam, som du har kastet over familien,” gengiver Nick søsterens ord.\nNetop søsterens modtagelse har været medvirkende til, at Nick hver dag fokuserer på ikke at hade andre. Ikke engang de fængselsbetjente, der udsatte ham for fysisk mishandling og psykisk tortur. Hver gang nogen gør ham ondt, reagerer han i stedet ved straks at gøre noget godt for andre.\n“Had er en følelse, vi ikke kan ændre. Hvis den først tager bo i dig, slipper du aldrig af med den. Min søster havde besluttet sig for at hade mig, da hun troede, at jeg var skyldig. Hadet var så indgroet i hende, at selv da jeg blev frikendt, kunne hun ikke stoppe med at hade mig,” siger Nick, som i dag har mistet al kontakt med det meste af sin familie. Da moren døde for få år siden, vendte flere familiemedlemmer ryggen til ham i kirken, fordi de ikke ønskede øjenkontakt med ham.\nNick har også mistet kontakten med sin seksårige datter. Moren forelskede sig i Nick efter at have set ham i et tv-program. Men senere søgte hun skilsmisse, og bruddet kostede Nick en million dollars, samtidig med at moren siden har nægtet ham adgang til datteren, som Nick siger, at han savner med hvert et åndedrag. Alligevel holder den tidligere dødsfange fast i et positivt fokus.\n“Jeg har set så megen menneskelig ondskab, at det for mig nu alene handler om at vise alt det gode, som vi mennesker rummer. I dag er godheden min grund til at leve. Og kærlighed er den eneste valuta, der giver vores liv værdi. Jeg har derfor heller aldrig opsøgt mine bødler i fængslet. Der kommer ikke noget godt ud af at jagte fortiden,” siger Nick.\nI 2015 er flere uskyldigt dømte blevet løsladt, da det amerikanske retsvæsen har erkendt fejl i deres sager.\nManuel Velez, 49 år, blev løsladt fra dødsgangen i Texas, hvor han afventede sin henrettelse for mordet på kærestens etårige datter. Nye tekniske beviser påviste hans uskyld, og da han blev løsladt, fastslog retten, at Manuel Velez også havde været offer for et mangelfuldt forsvar, samtidig med at anklageren havde påvirket juryen på uetisk vis. Manuel Velez sad fængslet i ni år.\nFå uger tidligere blev Ricky Jackson, 57 år, og Wiley Bridgeman, 60 år, løsladt i en anden mordsag. I 1975 løj et vidne, og mændene blev dømt for et mord, de aldrig havde begået. Begge var indespærret i 39 år, før deres uskyld blev påvist.\nForåret 2015 blev det første, Debra Milke kunne nyde som en fri kvinde i 22 år, efter at hun tidligere var endt på dødsgangen i Arizona, dømt for at have skudt sin fireårige søn Christopher. Bevisførelsen mod hende byggede alene på, at hun angiveligt skulle have indrømmet mordet over for betjenten Armando Saldate. Hun nægtede dog altid at have tilstået, og da det senere viste sig, at Armando Saldate havde løjet under ed i flere retssager, samtidig med at han er blevet beskyldt for at have foretaget embedsmisbrug i mere end halvdelen af de sager, han har været involveret i, og som er endt med dødsdomme, blev den i dag 51-årige Debra Milke løsladt. Mordet på hendes søn forbliver uopklaret.\nSamme forår kunne Anthony Hinton nyde som en fri mand efter næsten tre årtier på dødsgangen i Alabama for to drab, han aldrig havde begået. Havde politiet blot foretaget tekniske undersøgelser af hans pistol, da han blev fængslet i 1986, ville myndighederne have fundet ud af, at Anthony Hinton ikke var morderen. Disse undersøgelser blev først foretaget 29 år senere.\nOgså Joseph Sledge blev i 2015 løsladt for et dobbeltdrab, som han uskyldigt har tilbragt mere end halvdelen af sit liv i en fængselscelle for. Den i dag 70-årige mand blev dømt for at have slået en mor og hendes datter ihjel i Elizabeth Town i North Carolina. Dagen før mordene var han stukket af fra et nærliggende fængsel, hvor han afsonede fire år for tyveri. Myndighederne tænkte, at han måtte være morderen, men 38 år senere kunne beviser afsløre, at hverken morderens DNA, hår eller fingeraftryk tilhørte Joseph Sledge.\nOvenstående er uddrag fra ‘Drømmenes deroute’ af Steffen Hou. Bogen handler om amerikanske forhold og USA’s problemer med bl.a. om illegal immigration, racisme, politibrutalitet, våbenkontrol og social ulighed.\nhttp://www.steffenhou.dk/wp-content/uploads/2017/01/Bil_29.jpg 1824 2736 s-hou http://www.steffenhou.dk/wp-content/uploads/2017/01/steffenHouLogo.jpg s-hou2017-01-11 16:19:142017-01-13 14:39:57Lighed for loven? | Retsvæsen


Periodiske afgifter - Skat.dk\nDu skal som hovedregel betale en periodisk afgift af køretøjer på danske nummerplader. Afgiften og perioden (3, 6 eller 12 måneder) afhænger af køretøjet og bliver opkrævet forud.\nAlle køretøjer betaler enten vægtafgift, grøn ejerafgift eller CO2-ejerafgift.\nDerudover er der afgifter, som kun skal betales af nogle køretøjer: udligningsafgift, partikeludledningsafgift, vejbenyttelsesafgift og privatbenyttelsesafgift.\nEr du registreret som ejer eller bruger af et køretøj, kan du se afgiften på dette, hvis du logger på Motorregistret.\nSe video om periodiske afgifter\nDu kan beregne, hvor meget du skal betale i periodisk afgift med vores beregner nedenfor. Beregneren kan dog ikke vise satser for lastbiler, traktorer og taxier eller for gas- og brintkøretøjer.\nHar du et køretøj med brændselsceller (ætanol, metanol eller brint), skal du betale periodisk afgift fra 1. januar 2022. Satserne er de samme som for benzinkøretøjer, og du kan derfor beregne afgiften for et brændselscellekøretøj ved at vælge benzin som brændstof.\nBeregn vægtafgift, grøn ejerafgift og CO2-ejerafgift\nVægtafgift, grøn ejerafgift eller CO2-ejerafgift\nPeriodiske afgifter betales af den person, der er registreret som primær ejer eller som primær bruger af køretøjet.\nDen 1. juli 2021 blev der indført en ny periodisk afgift, som beregnes ud fra, hvor meget CO2 køretøjet udleder. Det betyder, at der nu er tre typer periodiske afgifter, som er bestemt af, hvornår dit køretøj er registreret første gang - uanset om første registrering er sket i Danmark eller i udlandet.\nDu betaler kun én af de tre afgifter, som du kan læse nærmere om nedenfor.\nVægtafgift gælder for personbiler, der er registreret første gang før 1. juli 1997, og for varebiler registreret første gang før 18. marts 2009. Motorcykler betaler altid vægtafgift.\nVægtafgift bliver beregnet ud fra køretøjets vægt. Jo tungere køretøjet er, jo højere bliver vægtafgiften. Personbiler og motorcykler betaler ud fra køretøjets egenvægt, mens varebiler og lastbiler betaler ud fra køretøjets tilladte totalvægt.\nGrøn ejerafgift gælder for personbiler (busser undtaget), der er registreret første gang mellem 1. juli 1997 og 30 juni 2021, og for varebiler, der er registreret første gang i perioden mellem 18. marts 2009 og 30. juni 2021.\nGrøn ejerafgift beregnes ud fra, hvor langt køretøjet kører pr. liter brændstof. Jo længere det kører, jo lavere bliver den grønne ejerafgift.\nCO2-ejerafgift gælder for person- og varebiler (busser undtaget), der er registreret for første gang 1. juli 2021 eller senere.\nCO2-afgiften beregnes ud fra, hvor mange gram CO2 køretøjet udleder pr. kilometer. Jo mindre CO2, der udledes pr. kilometer, jo lavere bliver afgiften.\nSatserne stiger fra 2022 til 2026\nSatserne for vægtafgift, grøn ejerafgift og CO2-ejerafgift stiger årligt til og med 2026 med nedenstående procentsats i forhold til 2021-satserne. Fra 2027 og frem betales afgift efter 2026-satserne.\nStigning i forhold til 2021-sats\nHvis du mener, km/l er registreret forkert\nEr dit køretøj registreret med et forkert brændstofforbrug, kan Motorstyrelsen ændre dette, hvis du sender os dokumentation for det korrekte brændstofforbrug. Du skal enten sende en erklæring fra De danske bilimportører eller et CoC-dokument for køretøjet.\nBed Motorstyrelsen om at rette km/l:\nVælg Kontakt og Skriv til os.\nVælg Bil og motor, så Afgifter og så Ejer- og vægtafgift.\nSkriv hvilket køretøj, det handler om.\nVedhæft erklæring fra den danske bilimportør eller CoC-dokument.\nDu kan også kontakte en synsvirksomhed for at få rettet km/l. Synsvirksomheden vil ud fra din dokumentation vurdere, om de kan rette km/l. Er de enige, retter de direkte i motorregistret, og herefter bliver din periodiske afgift automatisk ændret.\nFind nærmeste synsvirksomhed\nBeregning af grøn ejerafgift på elbiler og plug-in-hybridbiler\nDu betaler grøn ejerafgift af din elbil eller plug-in-hybridbil, hvis den er registreret før 1. juli 2021. Se nedenfor, hvordan vi beregner den grønne ejerafgift.\nEr din elbil eller plug-in-hybrid registreret 1. juli eller senere, betaler du CO2-ejerafgift.\nSådan beregner vi grøn ejerafgift for el- og plugin-hybridbiler\nBilens elektriske forbrug (Wh) pr. km omregnes til antal km pr. liter benzin.\nBilens elektriske forbrug oplyses af fabrikanten og bliver indtastet, når bilen oprettes i Motorregistret.\nOmregningen fra energiforbrug målt i Wh pr. km til benzinforbrug målt i liter pr. 100 km foretages ved at dividere det oplyste energiforbrug målt i Wh pr. km med en fast faktor på 91,25.\nEr der ikke oplysning om energiforbruget målt i Wh pr. km, fastsætter vi energiforbruget i liter benzin pr. 100 km.\nDe fleste el- og plugin-hybridbiler vil blive indplaceret på den laveste sats med en halvårlig afgift på 330 kr. (2021) 340kr. (2022).\nEksempel på omregning af elektrisk forbrug til km/l for elbiler\nDu har en elbil med et elektrisk forbrug på 158 Wh/km. Ved omregning giver det et brændstofforbrug på 57,8 km/l, som er det, du i dette eksempel skal betale grønne ejerafgift af.\nOmregning af elforbrug til liter benzin/100 km\n158 Wh/km / 91,25 Wh/l = 1,73 l/100 km\nOmregning til km/l\n100 / 1,73 l/100 km = 57,8 km/l\nEksempel på omregning af elektrisk forbrug til km/l for plugin-hybridbil på el og benzin\nDu har en plugin-hybridbil med et benzinforbrug på 0,6 l/100 km og et elektrisk forbrug på 115 Wh/km. Ved omregning giver det et brændstofforbrug på 53,8 km/l, som er det, du i dette eksempel skal betale grøn ejerafgift af.\n0,6 l/100 km\nOmregningsfaktor elforbrug til benzinforbrug\nOmregning elforbrug til liter benzin/100 km\n115 Wh/km / 91,25 Wh/l = 1,26 l/100 km\n(1,26 0,6) l/100 km = 1,86 l/100 km\nOmregning til km/liter benzin\n100 / 1,86 l/100 km = 53,8 km/l\nSe de aktuelle satser (skm.dk)\nBetaling og afgiftssatser\nAfgifterne opkræves hos ejer eller bruger\nAfgiftsregningen bliver sendt til den registrerede ejer. Er der registreret en primær bruger af køretøjet, bliver opkrævningen dog sendt til denne bruger. Begge hæfter for afgiften.\nAfgiftsperioden er på 3, 6 eller 12 måneder afhængigt af køretøjstypen. Du kan ikke ændre periodens længde. Se de aktuelle perioder hos Skatteministeriet.\nSådan betaler du afgiften\nDu vil modtage en opkrævning på den periodiske afgift som Digital Post fra Skattestyrelsen. Er du ikke tilmeldt Digital Post, sendes opkrævningen til din postadresse.\nNår du har modtaget en opkrævning, kan du vælge at:\ntilmelde dig Betalingsservice og betale opkrævningen med Betalingsservice-appen.\nDu skal bruge tilmeldingsoplysningerne nederst på opkrævningen den første gang, du bruger appen. Fremtidige opkrævninger vil herefter fremgå af din betalingsoversigt fra banken. Hent appen i App Store eller Google Play.\ntilmelde betalingen til Betalingsservice gennem din netbank eller mobilbank.\nDu skal bruge tilmeldingsoplysningerne nederst på opkrævningen første gang. Fremtidige opkrævninger vil herefter fremgå af din betalingsoversigt fra banken.\nbetale opkrævningen manuelt via netbank eller mobilbank.\nDu skal bruge tilmeldingsoplysningerne nederst på opkrævningen, når du betaler.\nBemærk, at det ikke er muligt at betale motorafgifter via Skattekontoen. Det er heller ikke muligt at betale motorafgifter fra en udenlandsk bankkonto.\nVær opmærksom på betalingsfristen, og at for sen indbetaling, vil medføre renter og gebyrer.\nHvis du betaler for sent\nBetaler du for sent, beregner vi renter dag for dag fra den betalingsfrist, der står på opkrævningen. Du kan også få en rykker. Det koster dig et gebyr på 65 kr.\nFår vi ikke din betaling til den frist, der fremgår af rykkeren, kan vi bede politiet om at inddrage dine nummerplader. Du får besked, inden vi beder politiet om at inddrage nummerpladerne.\nVi kan desuden sende gælden videre til inddrivelse i Gældsstyrelsen, uden du får yderligere besked. Gældsstyrelsen kan pålægge din manglende betaling yderligere omkostninger.\nAfgiftssatserne bliver reguleret årligt, og du kan se de aktuelle satser på skm.dk\nEjerskifte eller afmelding af køretøjet\nDu skal ikke betale afgift, når du har afmeldt dit køretøj, eller når det er blevet registreret til en ny ejer.\nLæs mere om omregistrering og ejerskifte\nAfhængigt af din køretøjstype kan der være andre afgifter, du skal betale.\nTillægsafgift for privat anvendelse\nDu skal betale privatbenyttelsesafgift, hvis du har en varebil, der:\nvejer op til fire tons\ner registreret første gang efter den 2. juni 1998\ner registreret til 'godstransport privat' eller 'godstransport privat/erhverv'.\nPartikeludledningstillæg for dieselbiler\nHvis du ejer en dieseldrevet personbil eller en dieseldrevet varebil med en tilladt totalvægt på op til 3.500 kg, og bilen ikke er udstyret med et godkendt partikelfilter, skal du betale et årligt partikeludledningstillæg.\nDu kan finde satserne for partikeludledningstillæg på siden Alt om bilbeskatning på Skatteministeriets hjemmeside i enten vægtafgiftsloven (hvis du betaler vægtafgift) eller i brændstofforbrugsafgiftsloven (hvis du betaler grøn ejerafgift). Alternativt kan du bruge vores vejledende afgiftsberegner.\nHvis du ejer en varebil registreret første gang inden 18. marts 2009 med en tilladt totalvægt på op til 3.500 kg og uden et godkendt partikelfilter, skal du betale partikeludledningstillægget fra 2017 og frem.\nEr dit køretøj registreret forkert?\nHvis du mener, at køretøjet har et fabriksmonteret partikelfilter, og dette ikke er registreret i Motorregistret, kan du finde oplysninger om partikelfilteret i Færdselsstyrelsens standardtypegodkendelser, som du finder på Færdselsstyrelsens hjemmeside.\nOplysninger om dit køretøjs typegodkendelse findes på din registreringsattest. Nummeret består af et bogstav, fem tal og et variant nummer fx A12345-6. Du kan også finde oplysningen i Motorregistret under fanen "Vis køretøj".\nHerefter henvender du dig i en synshal med oplysningen. Synshallen kontrollerer, om køretøjet fortsat har partikelfilter og registrerer det i Motorregistret.\nHar dit køretøj ikke oplysning om en typegodkendelse, skal du kontakte Medlemmer hos De Danske Bilimportører og få dokumentation for, at dit køretøj har et fabriksmonteret partikelfilter. Herefter henvender du dig i synshallen med dokumentationen. Synshallen kontrollerer, om køretøjet fortsat har partikelfilter og registrerer det i Motorregistret.\nNår du eftermonterer et partikelfilter, skal du have det godkendt ved syn i en synshal. Synshallen sørger for at registrere det monterede partikelfilter i Motorregistret.\nSådan søger du om refusion af betalt partikeludledningstillæg\nHar du betalt partikeludledningstillæg, selvom dit køretøj har et partikelfilter, kan du søge om at få refunderet det betalte tillæg.\nVælg Bil og motor → Afgifter → Ejer- og vægtafgift.\nSkriv hvilket køretøj, det handler om, og hvilken periode du søger om tilbagebetaling for.\nVejbenyttelsesafgift (vejafgift) for lastbiler over 12 tons\nLæs om vejbenyttelsesafgift og se satserne via links nedenfor.\nVejbenyttelsesafgift (Den juridiske vejledning)\nSatser for vejbenyttelsesafgift (Skatteministeriets hjemmeside)\nHvis du har et køretøj, der kører på diesel eller gas, skal du betale udligningsafgift.\nUdligningsafgiften korrigerer for forskellen i afgiften på benzin- og dieselolie. Når afgiften på benzin sættes op, sættes udligningsafgiften også op. Når afgiften på diesel sættes op, sættes udligningsafgiften omvendt ned.\nDu kan finde de aktuelle satser på siden Alt om bilbeskatning på Skatteministeriets hjemmeside.


Flot UCI sejr til Team Kel-berg Roskilde Junior - Lastas\nFlot UCI sejr til Team Kel-Berg Roskilde Junior\nEfter 5 hektiske etaper kunne Mikkel Honoré Team Kel-Berg Roskilde Junior hyldes som samlet vinder at UCI etapeløbet Sint Martinusprijs i Belgien fem sekunder foran hollandske Julius Van den Berg – men der måtte virkelig kæmpes for det.\nDet startede godt for Team Kel-Berg Roskilde Junior på prologen, hvor Jonas Gregaard Wilsly, Miekkel Honoré og Mathias Norsgaard blev henholdsvis nr. 3 ,6 og 9.\n1. etape endte i en spurt, hvor Mads Corell var uheldig i spurten, hvor han ellers lå til en 3. plads. På holdtidskørslen blev det til en flot 2. plads efter det tyske landshold. Desværre styrtede William Veber halvvejs, men kunne heldigvis fuldføre etapen.\n3.etape blev meget hektisk. Det ellers dejlige sommervejr havde ændret sig til blæst og regn. Et udbrud på 31 mand kørte hjem, hvor Honoré tog sjettepladsen, og dermed overtog førertrøjen. William Veber sad også med fremme i udbrydergruppen, men styrtede i opløbssvinget. Mathias Norsgaard og Jesper Vinkel måtte desværre udgå på grund af mekaniske problemer.\nMed kun 4 mand tilbage kom Jonas, Mads, William og Mikkel på hårdt arbejde på sidste etape. Det lykkedes at holde samling på feltet og etapen endte i en massespurt. Dermed kunne Mikkel Honoré tage en flot samlet UCI sejr.\nHoldleder Jannick Wilsly, var bestemt også glad og stolt på holdets vegne. "Med kun 4 mand tilbage, vidste vi det ville blive svært og hårdt. At det lykkedes at holde Mikkel Honoré i den gule trøje var bare fantastisk, når man tænker på, hvor stærke rytterne er på det tyske landshold."\nNæste udfordring for Team Kel-Berg Roskilde Junior rytterne:\nJonas Gregaard Wilsly og Mathias Norsgaard skal med landsholdet til Canada for at køre Nation Cup løbet Tour de l’ Abitibi og Mikkel Honoré er udtaget til ungdoms OL, som afvikles om en god måneds tid.


København får hotel i træ: 208 værelser skal være klar på tre måneder | Ingeniøren\nIllustration: Ulrik Andersen / Ingeniøren\n13. sep 2018 kl. 15:43 9\nEfter mange års snak bryder træbyggeri nu op gennem jorden flere og flere steder i Danmark. Et af stederne, hvor det rækker højest, er i den københavnske sydhavn, hvor der nu opføres et stort massivtræsbyggeri i fem etager.\nVastint har således udviklet et patenteret byggesystem baseret på massivtræsmoduler- og elementer. Systemet er brugt på Moxy-hoteller både Tyskland, Storbritannien, Italien, Østrig, Glasgow i Skotland og i Oslo, hvor et syv-etagers hotel med 276 værelser er opført med samme system, som nu bruges i København. Ifølge Timber Design LT, et rådgivende ingeniørfirma fra Litauen med speciale i trækonstruktioner, der er med på hotelbyggeriet, forventer Moxy at bruge samme system til at bygge omkring 50 hoteller hver med 200-400 værelser.\nSelv om Ikeas moderselskab står bag Vastint, så er virksomhedens patenterede hotel-byggesystem ikke helt 'flat-pack'. Badeværelserne er et modulelement, men dæk, vægge og facader er alle flade elementer, der kan pakkes og transporteres så effektivt, at det kan betale sig at transportere dem helt fra Italien til Danmark og sågår Norge fremfor at producere dem lokalt eller bruge beton. Illustration: Vastint Hospitality\nMonterer seks værelser om dagen\nDa Ingeniøren besøger byggepladsen, er montørerne fra litauiske Effective Solutions ved at løfte badmoduler op på bygningens tredje sal. Hotellets nederste etage, hvor der skal være lobby, reception, mødelokaler og fitness, er ligesom trappe- og elevatortårne en betonkonstruktion, mens de fire etager ovenpå bygges i massivtræ.\nMontørerne har travlt, for de har kun tre måneder til at få alle trækonstruktioner inklusiv taget på plads, fortæller Vytautas Lubys der er administrerende direktør for Effective Solutions og leder af virksomhedens entreprise på byggeriet.\n»Vi kan monterere op til seks værelser om dagen med et hold på 8-9 mand. Men så er der selvfølgelig andre dage, der bruges på forberedelse, på at gøre værelserne færdige og på at montere facaden.«\nBag byggeriet står et internationalt hold: Arkitektfirmaet BWM Architekten und Partner er fra Østrig, men får hjælp af Anders Helweg Arkitekter, der blandt andet er involveret i facadedesign og EKJ Rådgivende Ingeniører, der har lavet brandstrategien. Moe har byggeledelsen, og Consolis-ejede Spæncom opfører råhuset, mens Oluf Jørgensen Rådgivende Ingeniørfirma fører kontrol med installationsprojektet og har overordnet ansvar for fundamentsdesign, brand, lyd og statik. De detaljerede statikberegninger er dog lavet i Litauen af Timber Design LT, som sammen med Effective Solutions har inviteret Ingeniøren på besøg.\nOppe på anden etage viser Vytautas Lubys og forretningsudvikler Paulius Milčius índ i én af de endnu ikke færdiglavede hotelværelser. Væg- og loft-elementer er fra fabrikken beklædt med gips. Samlingerne mellem gipspladerne er spartlede, men der er endnu ikke fuget mellem elementer og moduler. Enkelte steder er der skåret ud i gipsen for at give håndværkerne adgang til samlingsbeslagene. Derefter er gipsen skruet på igen. På gulvet er der stadig kun træplader - enkelte steder også med udskæringer for at give håndværkerne adgang til beslagene. I facaden er vinduet monteret, og badeværelset er også helt færdigt. Kablingen til forskellige lamper og installationer er også monteret på fabrikken. Trækonstruktionen er næsten usynlig. Og det er helt med vilje, fortæller brandspecialist Bertel Kjeldsen fra EKJ Rådgivende Ingeniører, der har lavet hotellets brandstrategi.\nHer har håndværkene været nødt til at skære lidt gulv- og vægbeklædningen for at kunne komme ind til beslagene. Men ellers skal der kun fuges, males, lægges gulv og monteres kontakter og belysning, før indretningsfolkene kan rykke ind. I modsætning til i betonbyggeri, skal der ikke ventes på udtørring, før næste hold håndværkere kan komme til. Illustration: Ulrik Andersen / Ingeniøren\n»De danske standarder og normer er helt fine i forhold til at bruge massivtræselementer. Der, hvor det kan være lidt udfordrende, er, når man skal påvise, at trækonstruktionerne har de 120 minutters brandmodstandsevne, som de skal have. I dette tilfælde har man lavet et brandbeskyttelsessystem i form af en gipsbeklædning, så træet ikke er eksponeret, og komparative analyser viser, at det er lige så sikkert, som hvis man havde bygget i beton eller stål.«\nNæste skridt er at fuge, spartle, male og lægge gulv, hvorefter værelserne skal indrettes. Desuden skal der monteres plader på facaden. Hvordan det kommer til at se ud, er imidlertid endnu ikke helt fastlagt, fortæller Anders Helweg fra arkitektfirmaet af samme navn.\n»Vi er enige om, at vi skal have en beklædning med perforeret overflade. Og så sætter vi karnarpper på nogle steder for at få en variation i facadeudtrykket. Men den endelige udformning er ikke besluttet endnu.«\nLave tolerancer giver fordele og ulemper\nTolerancen på træelementerne er helt nede på to mm. Det giver et meget tæt byggeri, men til tider også udfordringer med at få mast elementerne på plads. Dog ikke større, end at de i de fleste tilfælde kan klares med brækjern, løftestang og et par solide håndværkerhop. Illustration: Ulrik Andersen / Ingeniøren\nDen tredje etage er kun delvist færdig, så Ingeniøren får lov til at følge med i, hvordan et badelement bliver løftet op af en mobilkran og langsomt sænket ned mod sin endelige placering. En montør går rundt med en fugepistol og lægger et limlag ud på oversiden af det element, som badelementet skal stå på. Langsomt dirigeres elementet ned over de gevindstænger, der stikker op af det underliggende element. Efter lidt asen og masen er alle gevindstænger på plads. Men før kæden fra kranen slappes, går det op for montørerne, at badelementet har kilet sig fast i den ene ende, så det står skråt i stedet for vandret. Tolerancerne er virkeligt små, så montørerne finder brækjern og en løftestang frem, mens to af dem kravler ind i elementet for at lægge vægt de rigtige steder. Fem minutters asen, masen og hoppen yderligere resulterer i at elementet til sidst glider ned på plads.\nMaseriet har imidlertid givet nogle revner og mærker i træet. Men det bekymrer ikke Paulius Milčius.\n»Konstruktivt betyder det ikke noget. Og hvis det var et synligt sted, ville vi bare kunne udskifte træet. Men her er det ikke synligt, så det betyder ikke noget.«\nHandler om hurtighed ikke grønne signaler\nI modsætning til nogle af de andre danske massivtræsbyggerier er træet her tydeligvis ikke valgt for at sende et signal om bæredygtighed eller af æstetiske hensyn. Det handler mere byggehastighed og præcision, forklarer Paulius Milčius.\n»Det kan tage både to og toethalvt år at bygge et hotel med 230 værelser. Her bygger vi hele hotellet på et års tid. Og det samme gjorde vi i Oslo. Det er meget hurtigt at bygge med CLT-elementer, fordi du ikke skal vente på udstøbning og udtørring, men kan gå videre, så snart elementerne er skruet sammen. Energimæssigt har du en fordel i og med, at tolerancerne er nede på to mm, så det er meget let at lave en lufttæt konstruktion. Desuden sparer du noget på transporten i forhold til betonelementer, fordi de er så lette, at du kan transportere flere elementer per lastvognslæs.«\nHan forventer, at massivtræsbyggeri vil blive stadigt mere populært i Danmark.\n»Det er allerede meget populært at bruge det til både lejligheds- og kontorbyggeri i Norge og Sverige, og det vil også give mening i Danmark. Desuden må man på et eller andet tidspunkt blive nødt til at se på den indlejrede CO2 i forskellige byggematerialer. Der vil der virkelig være meget at spare ved at bruge trækonstruktioner.«\nSådan skal hotellet se ud, når det står færdigt i begyndelsen af 2019. Den endelige facadeudformning er dog endnu ikke helt fastlagt. Illustration: Moxy Hotel\n#1 Ole Andersen 13. september 2018 - 17:20\n#2 John Vedsegaard 13. september 2018 - 18:45\nDer er jo flere fordele ved det\nVi oplagrer samtidig en masse CO2 i al det træ. Ofte er træhuse kønnere og mere miljøvenlige end andre typer huse, selvfølgelig afhængig af øvrige materialer.\n#3 Jonathan Dybkjær 13. september 2018 - 18:57\nRe: Massivt træ brænder rigtigt\nNu er problemet jo bare at det er udformet som et godt lejrbål, og ikke bare én massiv klods.\n#4 Baldur Norddahl 13. september 2018 - 19:41\nI har tydeligvis ikke erfaring med at tænde bål. Det er stort set umuligt at få ild i massive stammer og så er det ligegyldigt hvor meget tændvæske du anvender. Efter skovbrande ser man også at de store stammer står tilbage. Undlader du at kløve træet og lægger et for stort stykke i brændeovnen, så ligger det ligeledes tilbage, når ilden er brændt ud.\n#5 Kenny Holm 14. september 2018 - 09:41\nDet er pudsigt, så mange der bekymrer sig om brand, blot fordi det er træ der bygges i. Hvis en bygning kan stå 60 - 90 - 120 minutter eller hvad der stilles krav om, må det vel være underordnet hvad den er bygget i!? Stål bøjer når det bliver varmt nok, men det skal bare først bøje når vi har bestemt det! Beton slår revner når det bliver varmt nok - det skal bare først slå revner, på det tidspunkt vi har defineret...\nTræ har en fremragende - og forudsigelig - modstandsevne mod brand... og der er, for mig, ingen tvivl om at træ har en stor fremtid indenfor byggeri af store bygninger. Vi bruger jo i forvejen meget træ til bygninger - eksempelvis til tagkonstruktionen.\n#6 Liv Pedersen 14. september 2018 - 11:09\nIsolering? Træ kontra beton/mursten?\nJeg spørger som en lægmand indenfor byggebranchen, så måske er mit spørgsmål ret fjollet, men det kommer fra en ren nysgerrighed :)\nHvordan er varmeforbruget i træhuse kontra betons/murstenshuse? Selvfølgelig ved jeg godt, at man kan evt "bare" tilføje mere isolering (rockwool etc), men for at opnå samme isoleringsegenskab? For jeg har tit haft hørt i folkemunde, at træhuse oftest har et langt højere varmeforbrug (men igen det afhænger selvfølgelig helt af den enkelte bygning med hvor meget eller hvor lidt isoleret de er, uafhængigt af hvad konstruktionen er lavet af)\n#7 Nis Schmidt 14. september 2018 - 11:17\nDer må være en grund\ntil at "Praktiske Gris" byggede sit hus i sten?\nNåh ja, ulven kan ikke blæse det omkuld ;-) og udformet som ark, er klimaproblemet også løst. På hoteller er der i reglen installeret systemer, der kan tage sig af brænde.\nSpøg til side. Idemaskinen kører.\nI det nordlige skandinavien har træ længe været et anerkendt byggemateriale. Ditto i US & Canada. Men hvorfor kan man ikke fremstille delene lokalt?\nTiden skal jo gå med et eller andet og så vidt jeg husker, kan træhuse bruge flere barkede næver end sten- og betonhuse - men teorien holder nok ikke, hvis sidste benytter underlødige kompositmaterialer?\nEdit: undskyld, hvis jeg har startet en brand i tråden her!\n#8 Ole Laursen 14. september 2018 - 16:00\nRe: Isolering? Træ kontra beton/mursten?\nFor jeg har tit haft hørt i folkemunde, at træhuse oftest har et langt højere varmeforbrug (men igen det afhænger selvfølgelig helt af den enkelte bygning med hvor meget eller hvor lidt isoleret de er, uafhængigt af hvad konstruktionen er lavet af)\nTræ isolerer langt bedre end f.eks. beton. Kig f.eks. i tabel 4 her\nIsolerende materialer er typisk lette - luften i dem leder varmen dårligt.\nI Danmark er velisolerede helårshuse ofte bygget med en yderskal af mursten, mens dårligt isolerede sommerhuse og kolonihavehuse som kun er beregnet til brug i sommerhalvåret typisk bliver bygget i træ. Der er måske der dit indtryk stammer fra.\n#9 Liv Pedersen 14. september 2018 - 18:49\nMange tak for den rets så deskriptive linket tabel :)!\nOg det giver yderst mening, at det er derfra, hvor "myten" er fra


Køb et godt gamer tastatur til studenten -\nHvis man er på jagt efter en god studentergave til den dreng, som bruger meget tid på at spille computer, så kan man med fordel klikke sig ind på hjemmesiden tcs-shop.dk. På hjemmesiden har de et stort udvalg inden for blandt andet gamer tastatur, gamer mus og meget mere. På hjemmesiden kan man vælge mellem forskellige gaming tastatur. Man kan blandt andet få et trådløst gamer tastatur, et gaming tastatur med lys, i amerikansk design og meget mere. Der er ingen tvivl om, at en gamer vil sætte stor pris på at få et godt tastatur i gave.\nVælg det rigtige tastatur\nHvis man er i tvivl om, hvilket gaming tastatur man skal købe, så kan det være en god idé at spørge sig til råds. Der er mulighed for at kontakte de ansatte bag firmaets hjemmeside og få professionel vejledning til at vælge det helt rigtige gamer keyboard. Hvis man vil vide mere om de forskellige gamer keyboard, så kan man også klikke sig ind på nettet og læse anmeldelser om de forskellige tastaturer. I anmeldelserne kan man læse ærlige udtalelser fra andre gamere, som har erfaringer med de forskellige tastatur gaming. Det er altid en rigtig god idé at læse anmeldelser inden man køber et produkt, da man derigennem kan læse om fordele og ulemper ved at købe produktet.\nLige nu er der udsalg på hjemmesiden, hvilket betyder at flere populære varer er sat ned. I udsalget er der et stort udvalg af en masse forskellige varer. Er man på udkig efter noget konkret, så kan man med fordel først kigge i udsalget og se, om man kan finde vareren. Der er mange penge at spare.\nHurtig, sikker og nem handel\nNår man vælger at købe udstyr på hjemmesiden, så vil man opleve at det foregår hurtigt, sikkert og nemt. På hjemmesiden kan man desuden læse, at firmaet har fået gode anmeldelser på trustpilot og at andre kunder dermed har været meget tilfredse med at handle med firmaet. Hjemmesiden er desuden en godkendt e-handels-shop, så man kan være helt tryg ved at handle med dem.


I censurens skygge - blegner demokratiet\nI censurens skygge – blegner demokratiet Vibeke Manniche\nI censurens skygge – blegner demokratiet er læge Vibeke Manniches hudløst ærlige fortælling om mere end 2 års ekstreme censur i den danske presse. 30 års samarbejde med pressen, blev på et corona-øjeblik ændret til udelukkelse og censur.\nI bogen belyser Vibeke Manniche de mange gange, som hun har mærket censurens strenge straf, ligesom hun fortæller historierne bagved. Grundlovssikrede rettigheder blev krænket under coronakrisen og ikke mindst den for ethvert demokrati dyrebare ytringsfrihed.\nUnder coronakrisen var Vibeke Manniche en kritisk røst overfor regeringens vedholdende manipulation og propaganda. Vibeke Manniche holdt stædigt fast i sin lægefaglige indsigt samt fakta. Hun forsøgte igen og igen at gøre pressen og magthaverne opmærksomme på de mange faktuelle fejl i regeringens og pressens dækning. Uden held. Fake news og faktaresistens var gennemgående tema hos pressen.\nPressens lukkethed er en del af censurens grobund og Vibeke Manniche tager i bogen fat på selvsamme manglende transparens. Vibeke Manniche peger på oplagte løsningsforslag, som fremadrettet kan sikre demokratiets genopståen.\nI censurens skygge – blegner demokratiet giver et uhyggeligt indblik i danske mediers ekstreme censur af kritiske røster. Bogen er højaktuel og relevant i en tid, hvor demokratiet udfordres og grundlovssikrede rettigheder knægtes.\nVibeke Manniche, Læge, Ph.D. er en kendt dansk læge, som indtil coronakrisen havde 30 års samarbejde med den danske presse.\nDu anmelder:I censurens skygge - blegner demokratiet\nKan ikke bære mundbind - Badge


Tidlige modningsvarianter af mynte og arugula - Samlinger\nMin familie elsker friske urter, og jeg tilføjer dem, hvor det er muligt. Sandwich, salater, sovs og meget mere får straks en sommersmag. Jeg besluttede at dyrke rucola og mynte på vindueskarmen, da de er en af de mest uhøjtidelige planter, og sælgeren i havebutikken hjalp mig med at vælge tidlige sorter.\nAlle typer arugula er kendetegnet ved deres smagsrigdom og har almindelige noter: krydderi, surhed, noget fra sennep og nødder. For at undgå bitterhed vander jeg urtepotterne hver dag, og gennem eksperimenter, der varede et par måneder, lykkedes det mig at identificere de bedste arter for mig selv:\nvegetationsperioden for "olivetta" er 3 uger, grønne områder vokser op til 20 cm. Jeg kunne godt lide den udtalt nøddeagtig smag og bladernes lysegrønne farve, som gør salaterne krydret og smukke;\nde saftige raketblade kan høstes så tidligt som omkring 23 dage efter spiring. De når 20 cm i højden, er mørkegrøn i farve og har en nøddeagtig smag;\narugula "victoria" er klar til brug 25 dage efter såning af frøene. Jeg kan godt lide disse greens på grund af overflod af vitaminer;\npokerblade kan høstes 3 uger efter spiring. Jeg bruger ofte denne sort med en sødlig smag og sennepsnoter;\n"Spartak" har en vækstsæson på op til 25 dage. Bladene vokser op til 20 cm i højden og er rige på vitaminer og olier.\nJeg skifter tidligt modne sorter af arugula, og derfor keder smagen sig ikke. Jeg forsøgte at dyrke flere typer i forskellige potter, hvilket giver mig mulighed for at lave salater med en række grønne og bage tærter med en anden.\nTil dyrkning af mynte vælger jeg løs og drænet jord. Jeg har denne plante i mængden af 4-6 buske, som hver er i en separat lille gryde. Så det er praktisk at placere dem på vindueskarmen og flytte dem om nødvendigt. Flere sorter, som jeg konstant dyrker:\næble mynte. Har en behagelig smag uden bitterhed. Det er fantastisk til frugtsalater, kompotter, desserter. De første skud vises om ca. 2 uger;\nkrøllet mynte. Jeg bruger sjældent det til forskellige sovs, kolde drikke. Hun har en mild mentolsmag og vokser om 4 uger;\nbjerg mynte. Har en lys afkøles eftersmag. Stænglerne kommer hurtigt gennem jorden, og efter en måned kan du smage de første blade;\nchokolade mynte. Giver aroma til kød og andre retter. God belysning og fugtighed er vigtig for hende, hvilket gør det muligt for hende at vokse buske om 3-4 uger.\nHvad man skal plante på de ledige senge\nTidlig salat, radise, grønne løg er afgrøder, der giver deres sidste høst omkring begyndelsen af juni. Efter dem forbliver sengene fri, og spørgsmålet opstår, hvad der er bedre at plante i de ledige områder. Du kan selvfølgelig så dem med siderater, men der er andre muligheder, der kan give en ekstra afgrøde.\nGrøntsager kan dyrkes ved hjælp af frøplante- og frøplantemetoden. Hvis du foretrækker den frøfrie metode, skal du stole på følgende fordele: behovet for drivhusudstyr forsvinder, arbejdsomkostningerne reduceres (ifølge nogle data reduceres arbejdsbyrden med 30%), høstperioden øges, planter udvikler modstand mod temperaturudsving og sygdomme, og der dannes et udviklet rodsystem, som gør det muligt at udtrække fugt fra jordens nedre lag. Ulemperne inkluderer den lave spiring af nogle frø i det åbne felt (især hvis foråret er sent, eller hvis der ikke er lang tid med nedbør). Frøplantemetoden til dyrkning af grøntsager giver følgende fordele: høsten modnes tidligere, der skabes betingelser for en rationel brug af en jord.\nI Fjernøsten, hvor klimaet i en meget lang periode af året ikke tillader dyrkning af grøntsager i det åbne felt, og der ofte er en kølig forår med frost, der varer indtil begyndelsen af juni, bliver det meget vigtigt for mange sommerboere at dyrke en tidlig høst af grøntsager. For at løse dette problem er det vigtigt at vælge vegetabilske afgrøder og sorter af disse afgrøder, der hurtigt kan danne en høst. I nogle vegetabilske planter skyldes evnen til hurtigt at danne en afgrøde det iboende\nafgrøder til særlige forhold ved vækstprocesser. Sådanne afgrøder kaldes tidlig modning - karse, sennep, radise, salat, spinat, dild. Vækstsæsonen (fra spiring til begyndelsen af høsten) for disse afgrøder er 2030 dage. I andre vegetabilske afgrøder opstår tidlig afgrødedannelse på grund af det faktum, at knopper og rødder overvintrer i jorden. Vækstprocesser i disse planter begynder, når jorden tøer (sorrel, rabarber, dragon, peberrod, mynte osv.), Og den aktive vækst af blade, der bruges til mad, forekommer ved lave positive temperaturer. Endelig overvintrer frø i nogle vegetabilske afgrøder i jorden, som tilfældigt smuldres, når de modnes eller sås før vinteren (gulerødder, dild, persille, agurkgræs). Frøene fra disse planter er også i stand til at spire ved lave positive temperaturer, og deres frøplanter er frostbestandige, hvilket sikrer deres hurtige vækst i det tidlige forår. Og selv i gruppen af termofile vegetabilske afgrøder er der tidlige modningsvarianter, som giver mulighed for med det rigtige udvalg af sorter at få en tidlig høst af agurker, tomater, courgette, squash, grøntsagsærter, bønner og andre vegetabilske afgrøder. Og ved at kombinere tidlige sorter med sene modne sorter kan du ikke kun nyde frisk frugt hele sæsonen, men også få en stor høst af grøntsager fra dit sommerhus.\nVI VÆLGER CONTAINERE TIL MOBILHAVEN\nForskellige beholdere er egnede til containerdyrkning af planter. I dag kan du også få specialdesignede beholdere - altanbokse, keramiske og plastiske potter, hængende kurve, blomsterpotter - valget er stort. Eller brug improviserede - træbade og utætte tønder, lertøj, keramiske skåle, gamle kurve og gryder, trug.\nGeniale håndværksgartnere skaber beholdere af plastrør, hule betonblokke, grøntsagskasser, affaldskurve, affaldsvogne og forældede trillebøre ...\nHvis du ikke er interesseret i processen, men i resultatet, er det mere tilrådeligt at plante allerede dyrket persille eller sellerirødder og kimplanter af rosmarin, lavendel, salvie, timian, mynte, basilikum, merian i en gryde end at dyrke dem fra frø. Forresten er det ikke nødvendigt at kigge efter kimplanter i planteskoler. Du kan simpelthen transplantere grøntsager, der er spiret i gryder, der sælges i supermarkeder hele året rundt, i en større beholder eller ganges ved at ru dem.\nKort sagt, næsten enhver opbevaringsbeholder, hvor der er (eller hvor du kan fremstille) drænhuller, kan bruges. Det er vigtigt, at det er stabilt - især i åbne områder. Hængende kurve og altankasser er ikke for tunge og er sikkert fastgjort til vægge eller lofter.\nMed hensyn til det materiale, hvorfra containerne er fremstillet, har hver fordele og ulemper.\nLerpotter "trækker vejret", de opvarmes mindre og holder bedre fugt i jorden. Derudover passer de naturligt ind i omgivelserne i en havehave, ligesom andre naturlige materialer (træ, kurvflet). Men gryderne går ofte i stykker. Og dette er ikke kun fornærmende, men også dårligt for plantens rodsystem. Derudover er de mærkbart tungere end plastik - og som regel dyrere.\nPlastbeholdere ser enklere ud. jorden i dem tørrer hurtigere ud, og planterødderne overophedes i varmen og fryser under kolde snaps (denne ubehagelige funktion er også typisk for metalbeholdere).\nBeholderens størrelse bestemmes af størrelsen eller antallet af planter, der placeres i den, men den kan ikke være for lille (mindre end 20 cm i diameter), da jorden i den straks tørrer ud på en varm dag, planten vil simpelthen ikke overleve før aftenen vandes. Dybden afhænger af plantens rodsystem. Krydrede urter med et lille eller lavt rodsystem kan plantes i lave skåle og lave altankasser. Og til stærke og taproots er der brug for dybe containere.\nAnden høst af grøntsager\nMens høsttiden lige er begyndt for de fleste vegetabilske planter i sengene, vil "begyndere" med glæde mestre de ledige områder. Afgrøder, der takket være den tidlige modenhed har tid til at behage med frugt og blade inden vinterens ankomst, er det sikrere at så i den første, i ekstreme tilfælde, i det andet årti af august. I det mindste er der mindre risiko for uventede frostoverraskelser, der kan forhindre dig i at nyde en frisk høst. Men hvis august er ekstremt tør, og vandingsmulighederne er begrænsede, er det bedre at udsætte afgrøder end at miste kimplanter.\nI august kan du så næsten alle typer "hurtige" grøntsager:\ncollard greens - grønkål, pakchay, pekingkål, nyder unge ømme blade uden bitterhed indtil meget frost (såning er bedst afsluttet inden 10. august)\ngrønne løg (hele måneden, fra batun og purre til purløg, slim, flerårige løg)\nradise og dens "kolleger" af alle tidlige sorter, inklusive daikon og pande (det er bedre at så i første halvdel af august)\nhøjkvalitets løgfrø til høst om 2 år (i slutningen af måneden)\ntidlige sorter af rødbeder og gulerødder - til toppe og elegante mini-frugter (jo tidligere, jo bedre er resultatet)\nærter - til grønne og unge bælg (første halvdel af måneden)\ntidlige sorter af aspargesbønner (indtil 15. august)\nHvis du har taget sig af kimplanterne på forhånd, er det tid til at overføre kålrabi til et fast sted (første årti af august). Hvis det er muligt, plantes endda hvidkål og blomkål i august (inden 10. august, men helst i starten i måneden).\nI slutningen af august kan du begynde at genplante, opdele og plante rabarber, asparges, peberrod, vild hvidløg og andre flerårige grøntsager. Ved såning af grøntsager er det bydende nødvendigt at observere afgrødens rotation med de tidligere planter.\nHvordan man dyrker arugula (indau og to-række) udendørs\nSom vi allerede har fundet ud af, er der under handelsnavnet "arugula" to typer planter: indau-såning og to-rodet tyndbladet. Normalt foretager producenter afklaringer for at gøre det lettere for en selektiv køber at beslutte et køb. Da det etårige landbrugsteknologi for begge afgrøder er næsten den samme, vil vi fortælle dig generelt, hvordan man dyrker rucola i det åbne felt.\nDe to-rodede, i modsætning til Indau, er en flerårig afgrøde. Hvis du planlægger at dyrke det i flere årstider, skal du afsætte en særlig seng til planten.\nArugula eller to-række tyndbladet\nIndau og dyaddy betragtes som koldhærdige afgrøder. De kan sås, så snart jorden smelter og varmer op til +6 ⁰С. Drivhusejere kan bruge arugula som en forløber for korte afgrøder. I det åbne felt skal de første beplantninger være tildækket. Sengene sået i slutningen af marts-april er bedst dækket af folie. Må afgrøder ikke har brug for ly så hårdt.\nForetrukken næringsjord blandet med kompost eller krydret om efteråret. Gødning må ikke påføres før såning. Denne regel gælder for alle grønne afgrøder, ikke kun arugula.\nFrø af to-række tyndbladet eller indau sås direkte i de dannede rækker og drys dem derefter med et tyndt (op til 1,5 cm) jordlag. Ingen spiring af materialet er påkrævet. Det er ikke nødvendigt at vande afgrøderne tidligt på foråret.\nFrøplanter vises om 5-7 dage. Det tilrådes at fortynde rækkerne og efterlade en afstand på 6-10 cm mellem kimplanterne. Desuden reduceres dyrkning af arugula, enten i det åbne felt eller i drivhuset, til ukrudt, vanding efter behov og rettidig klipning af blade . Vækstsæsonen fra spiring til høst af den første høst varierer for forskellige sorter: fra 22 til 45 dage.\nHvis bladene ikke plukkes ofte ofte, har arugula-rosetterne tendens til at vokse hurtigt. Overskydende sollys fører til en hurtig optagelse af afgrøder, så det er bedre at vælge et sted med en lys skygge til afgrøden. Indau blomstrer i slutningen af maj-juni, den to-rodede blomst lidt senere. Når knopper optræder, bliver smagen af bladene mere intens, bitter, derfor anbefales det ikke at bringe planterne til dette stadie af plantning og fjerne enårige planter. I en flerårig, dobbeltrådet tyndbladet er det nok at afskære de fremkomne stængler i tide.\nDyrker arugula i løbet af sæsonen\nNormalt opnås krydret-krydret greener gennem hele sæsonen (fra maj til oktober), da arugula kan dyrkes i flere faser. Det er nok at så en ny batch med to ugers intervaller. Med god ly og forsinket frost kan arugula vokse grøn masse indtil vinteren.\nOm efteråret afskæres den flerårige to-rodede tyndbladede plante og fodres med en kompleks gødning med overvejende kalium og fosfor. Hvis det er muligt, er busken mulket med kompost. I den næste sæson, så snart sneen smelter, er plantagerne dækket af ikke-vævet stof. Den årlige Indau sås inden vinteren, kort før jorden fryser helt. På denne måde opnås nye velsmagende greener 10-14 dage tidligere end plantet på standard måde.\nGrøn kultur betragtes med rette som en af de mest uhøjtidelige, derfor er den også velegnet til at tvinge hele sæsonen på vindueskarmen. Den generelle ordning for, hvordan man dyrker arugula derhjemme, er ret enkel. I en lejlighed skal du først og fremmest passe på en tilstrækkelig mængde jord, konstant temperatur, vanding og selvfølgelig adgang til sollys.\nArugula sorter til udendørs dyrkning\nFor en hjemmegård på vindueskarmen er det værd at vælge tidlige modningsvarianter. For senge er valget stort nok.\nInteressant nok har de fleste sorter af dyrket rucola (Indau) navne, der på en eller anden måde er forbundet med Italien.\nKulturel arugula eller Indau\nDikovina - mellemsæson sort (25-30 dage), har mellemstore lyreblade. Kolde-resistente, sene skud.\nKorsika - en tidlig moden sort (de første greens kan høstes så tidligt som 18-21 dage efter spiring). Udbyttet er højt - fra 1,7 til 2,5 kg / m2 med gentagen såning i sæsonen. Optager hurtigt, når vanding er utilstrækkelig.\nItaliensk - tidlig modning sort (22-25 dage). Udbyttet af sorten er op til 1,3 kg / m2.\nPoker - tidlig modning af Indau greener. Danner en roset op til 20 cm, har en udtalt sennepsmag.\nRomersk ferie - tidligt modnet uhøjtidelig sort, kan dyrkes på en vindueskarm, giver 1-1,3 kg / m2.\nSan Remo - tidlig moden sort (periode til modne blade 22-25 dage), der dyrkes gennem hele sæsonen gennem flere afgrøder. Standardudbytte - 1-1,3 kg / m2.\nSicilien Er en mid-season Indau (eruki) sort, der tager 26-30 dage at høste. Høj roset, op til 60 cm, udtalt krydret smag.\nEureka - krydret sennepsaroma, bladene er stærkt dissekeret. Tidlig modnet sort (inden høst 25 dage). Plantevægt når 25 gram.\nTo-række tyndbladet (vild arugula)\nGourmet - tidlig modning sort (20-25 dage). Orzettehøjden er op til 20 cm, smagen af greener er krydret, nøddeagtig sennep.\nKabal - tidlig modning sort (20-25 dage). Smagen er nøddeagtig sennep, krydret. Produktivitet op til 1,6 kg / m2.\nRaket - tidlig modning uhøjtidelig sort. Produktivitet op til 1,3 kg / m2.\nPile af Amor - sort i midten af sæsonen (28-33 dage fra spiring til første snit). Bladene er lange, smalle, pinnately dissekeret. Sorten er kendetegnet ved stort løv og højt udbytte.\nBrøndkarse i en krukke vand\nOtte deler en interessant måde at dyrke brøndkarse på:\ntag en glaskrukke (som f.eks. under agurker),\nhæld vand 0,5 cm i bunden,\nlæg papirservietter der (6 stykker skal være nok),\ndrys frø (ganske tykt),\nnogle gange ventilerer vi (lugten, jeg siger dig, der vil stadig være en),\nnogle gange vander vi\nefter 1,5 uger høster vi - vi ryster bare salaten ud af krukken og spiser den sammen med rødderne, da der ikke er noget land der.\n_Elenka_ præciserer: "Jeg plantede det sådan, kun med en hydrogel og en engangsbeholder, vaskede derefter salaten og føjede den til okroshka (det var om foråret)."\nHaven på vindueskarmen er en kombination af behagelig og nyttig! Hvilke greener og grøntsager planlægger du at dyrke derhjemme i vinter?\nSe videoen: 200 Consonant Digraphs with Daily Use Sentences. English Speaking Practice Sentences. Phonics\nHavebutikken fortalte, hvilke sorter af rucola og mynte vokser hurtigere...


Vi kontrollerer vores kroppe med apps. Men kan de også hjælpe graviditeten på vej? - IT-University of Copenhagen\nITU / Research / Press > Vi kontrollerer vores kroppe med apps. Men kan de også hjælpe gravidit...\nEn ny dansk app skal hjælpe kvinder og par gennem fertilitetsforløb. Forskere ser appen som et brugbart værktøj, men den risikerer også at give en falsk fornemmelse af kontrol over noget, som egentlig ikke kan kontrolleres''Hvordan har du det?”''Har du dyrk...\nJohan Storgaard Jespersen Digital journalist og forsideredaktør


Brøndby - Blog: Lockhart har ordet\nBlog: Lockhart har ordet\n11/3 2011 kl. 13:01\nDen 1. marts 2011 tiltrådte den nu tidligere direktør for Apollo Rejser Jan Lockhart som ny administrerende direktør i Brøndby IF. Fremover vil Jan Lockhart og Brøndbys IF's nye sportschef, Ole Bjur, blogge her på brondby.com. Vi lægger ud med adm. dir. Jan Lockharts første ord.\nFodbold skal være en oplevelse\nDet er nu godt og vel en uges tid siden, jeg satte mig i den (angiveligt) varme stol som adm. direktør for Brøndby IF. Og lad mig sige det med det samme: Jeg føler mig allerede rigtig godt tilpas i de nye omgivelser. Her hersker en både positiv og dynamisk stemning i alle afdelinger, og alle i organisationen - både dem med fodboldstøvler på og dem uden - giver tydeligt udtryk for, at de i den grad tror på fremtiden.\nDet synes jeg i høj grad også, de har grund til. Faktisk har jeg svært ved at få øje på nogen årsag til det modsatte. Lad det ganske vist være indrømmet, at vi har visse udfordringer, der skal løses. Her tænker jeg for eksempel på, at vi i en periode fremover er nødt til at være mere opmærksomme på, hvordan vi bruger vores penge, end det måske har været nødvendigt de senere år. Det betyder også, at vi må lære at få det bedste ud af de ressourcer, vi råder over i form af den eksisterende trup - og i form af vores betydelige talentmasse. Men den proces vi i den forbindelse skal igennem, vil i høj grad også være med til at styrke os. Både på den korte bane og i det lidt længere perspektiv, når der igen blæser mildere, økonomiske vinde over vestegnen. Forårets første kamp imod Lyngby BK kan vel næppe kaldes tilfredsstillende, hvis man alene kigger på pointhøsten, men spillet og indsatsen på banen gav alligevel grund til en vis grad af optimisme forud for de næste 13 kampe i Superligaen. Og ser man på rammerne omkring kampen, så var de i høj grad medvirkende til at trække mundvigene i den rigtige retning. Imponerende 17.500 på lægterne samt masser af stemning og solid opbakning til holdet. Kan vi holde dampen oppe på banen - gerne kombineret med lidt mere træfsikkerhed i modstanderens straffesparksfelt - og ydermere fortsætte de gode takter med hensyn til fremmøde og opbakning på tilskuerpladserne, så ligger der rigtig mange gode oplevelser og værdifulde point og venter på os i de kommende kampe.\nVi vil i øvrigt fremover lægge endnu mere vægt på, at det at gå til fodbold skal være en oplevelse, der gerne må starte et par timer eller mere før kampen. Dette vil give sig udslag i en gradvis optrapning af de såkaldte 'prematch-arrangementer', hvor vi nu har fået en fantastisk samarbejdspartner i form af Carlsberg, der har rigtig meget erfaring på dette område.\nArrangementernes karakter vil variere en del afhængig af kamptidspunktet, men der vil blive lanceret oplevelser i rigelige mængder for både store og små Brøndby-fans.\nVi ses til endnu en spændende kamp på søndag. Jeg tror i øvrigt, at det bliver til tre point denne gang.\nForåret er kommet til Vestegnen.\nMed blågule hilsner,Jan Lockhart\nSe hele Agger-præsentationen her\nSærtilbud på sæsonkort - slå til nu!\nDagens første Agger-interview i Brøndby-trøjen\nSpil hos Bet25 og få en Agger-trøje\nBrøndby IF henter islænding i Celtic FC\nRud om Agger: Højdepunktet for det muliges kunst\nKamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - Kamp 2011-03-13 16:00 - previous


Bofællesskabs-site for boligsøgende studerende | CBS OBSERVER - Avis for Copenhagen Business School\nSkrevet af Mario Novovic - Foto: Screendump findroommate.dk - 22. april 2013 - 12:330 kommentarer\nVær forberedte på universitetsbyernes boligmarked\nDu har lige fået besked om, at du er kommet ind på drømmestudiet. Tillykke! Et nyt kapitel i dit liv skal til at begynde. Men hvorfor ligger du så på sofaen og er syg af bekymring? Fordi du ikke har fundet et sted at bo endnu!\nSådan ser mange kommende studerendes situation ud op til studiestart, og det gør den fordi, at de fleste først starter deres boligjagt, når de er blevet optaget på studiet.\nKristian Matthes fra Findroommate.dk, en online service for private lejere og udlejere, bliver hvert år kontaktet af kommende studerende på udkig efter et sted at bo.\n- Vi står med samme problem hvert år, hvor flere og flere studerende har svært ved at finde bolig. De er alt for sent ude, og når de er det, bliver de desperate og glemmer alt for ofte deres kritiske sans, siger Kristian Matthes og fortsætter:\n- Boligmarkedet kan være en jungle at navigere i, hvis man er uerfaren, og der er mange faldgruber. Som lejer – og i særdeleshed desperat lejer – kan man risikere at blive fuppet af falske boligannoncer eller udlejere, der kræver et tårnhøjt depositum eller husleje.\nOvervej at blive del af et bofællesskab\nDe fleste studerende søger bolig de samme steder – blandt andet gennem online boligsider, studieportaler og gennem kollegienetværk. Derfor anbefaler Kristian Matthes de kommende studerende at tænke alternativt, når de leder efter en bolig.\nBlandt andet kan man som studerende overveje at slå sig sammen med andre studerende og søge efter en delevenlig bolig.\n- I dag er det mere brugt blandt studerende at dele bolig med andre. Der er mange fordele ved det – man holder omkostningerne nede, og man har altid en eller flere at snakke med. Det er selvfølgelig vigtigt, at man kan sammen, siger Kristian Matthes.\nNy lejlighed og nye venner i samme ombæring\nCamilla Krørup Madsen er kommende medicinstuderende på KU og er en af de boligsøgende, der valgte at søge efter en delelejlighed. Hun var skeptisk til at starte med, men det viste sig hurtigt at være den rigtige løsning for hende.\n- Det er selvfølgelig vigtigt, at man finder en, man kan leve sammen med. Men det viste sig at være nemmere at finde et sted at bo på denne måde, og så har jeg samtidig fået en ny veninde, siger Camilla Krørup Madsen .\nTak ikke ja til hvad som helst - brug den sunde fornuft\nMan skal stadig huske at have sin kritiske sans med sig, når man søger et værelse hos private udlejere.\n- Når man har fundet et værelse, skal man holde øje med, om depositummets størrelse er for stort og om det skal betales på forhånd. Erfaringsmæssigt har mange haft dårlige oplevelser her, siger Camilla Krørup Madsen og fortsætter:\n- Derudover handler det om at være i stand til at leve sammen. Vi har spurgt flere studerende om deres kriterier, når de søger en bofælle, og de fleste fortæller, at hygiejne og det personlige spiller en væsentlig rolle, når det handler om at dele bolig.\n8 gode råd til din boligjagt fra Findroommate.dk\n1. Vær ude i god tid. Det er vigtigt, at du begynder boligsøgningen før de fleste andre. Der er en masse ting, du kan forberede – også selvom du ikke ved, om du er kommet ind på studiet endnu.\n2. Undersøg boligmulighederne i din kommende studieby. Er der nogle gode kollegier med ledige værelser, er der studieboliger og er prisniveauet rimeligt?\n3. Brug de sociale medier til at annoncere, at du er boligsøgende. Det kan være, at der er en i dit netværk, der har et ledigt værelse.\n4. Uanset om du lejer et privat værelse eller en lejlighed, så husk at få en god snak med udlejeren, før du lejer. Snak eventuelt med naboen og find ud af, hvordan lejer er og hvordan det er at leve i området.\n5. Kig især på, hvor stort depositummet er. Er det for stort, skal du være ekstra kritisk. Du bør aldrig betale dit depositum kontant – det er et tydeligt tegn på fusk.\n6. Kig lejekontrakten igennem, og få eventuelt en professionel til at kigge den igennem.\n7. Når du er flyttet ind, så sørg for at tage billeder af eventuelle skader og mangler. Husk at give udlejer besked inden for 14 dage.\n8. Hvis du vil dele lejlighed med en anden, så forsøg at find en, du kan holde ud at leve sammen med, har samme holdning til rengøring og hygiejne, og som du også kan snakke med. Det sociale spiller en kæmpe rolle, når man deler lejlighed.


El fogony, Sort - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Sort Restauranter i nærheden af El fogony\nAlle aktiviteter i Sort Aktiviteter i nærheden af El fogony\nSort VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om SortHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nEuropa Spanien Catalonien Province of Lleida Sort Restauranter i Sort El fogony\nNr. 1 af 18 Restauranter i Sort $$$$\nFra middelhavsområdet, Spansk, Vegetarvenlig Avda. Generalitat 45, 25560, Sort, Spanien+34 973 62 12 25Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 5,0 337 anmeldelserFremragende87 %Rigtig god10 %Gennemsnitlig1 %Dårlig1 %Frygtelig1 %Lukket nuon - lø8:30 pm - 10:00 pmon - sø1:30 pm - 3:30 pmAlle åbningstider KØKKENER Fra middelhavsområdet, Spansk, Vegetarvenlig, Veganske retter PRIS $$$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Avda. Generalitat 45, 25560, Sort, SpanienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant betaling af parkering?Ja Nej Ved ikke Er dette en dessertrestaurant?Ja Nej Ved ikke Er dette primært en café?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (337)Medlemsvurdering Fremragende22Rigtig god1Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (24)Spansk (282)Engelsk (43)Flere sprog Sprog Dansk (24)Spansk (282)Engelsk (43)Fransk (8)Hollandsk (2)Italiensk (1)Norsk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 24 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPep AOlesa de Montserrat, Spanien22857Anmeldt 20 maj 2017 fra mobile enheder Passion for det, de gør, fantastisk!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHippyjaneFrankfurt, Tyskland5431Anmeldt 10 april 2017 fra mobile enheder Slowfood, tilberedt af min kone, der var selftaught, fremragende skatMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmarc08080808Amsterdam, Holland71Anmeldt 2 januar 2017 fra mobile enheder Fantastisk lokalt inspirerede madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlbert PPalma de Mallorca, Spanien14758Anmeldt 11 december 2016 fra mobile enheder Fremragende mad med god KokMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrobin mHastings, Storbritannien7719Anmeldt 6 november 2016 Fremragende og fuld af smag, en restaurant af høj kvalitet og alligevel virkelig familiedrevet. En sjælden kombinationMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlfretLeicester, Storbritannien4110Anmeldt 5 august 2016 fra mobile enheder Dejligt jubilæum måltidMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRobin C1Anmeldt 2 august 2016 fra mobile enheder Unik oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMarilene KKey Biscayne, Florida, United States2013Anmeldt 26 juli 2016 En rigtig Michelin-stjerne restaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChris P136Anmeldt 22 juli 2016 fra mobile enheder Fantastisk mad i fantastiske familiedrevne restaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlicja P117Anmeldt 20 juli 2016 fra mobile enheder Fantastisk mad & service!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenRestaurante Bar Caprici298 anmeldelser 0,7 km væk Creps de Muntanya127 anmeldelser 0,42 km væk Cafe Pessets260 anmeldelser 0,46 km væk Seværdigheder i nærhedenLa Rafting Company565 anmeldelser 0,42 km væk Explora Guies152 anmeldelser 0,4 km væk Rafting Catalunya115 anmeldelser 0,31 km væk Rafting Sort Rubber River164 anmeldelser 0,64 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på El fogony.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nBookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa\nAvda. Generalitat 45, 25560, Sort, Spanien Placering:


Odense: nedskæringer over hele linien | KPnet\nOdense: nedskæringer over hele linien\nBudget 2004 er ved at være på plads – med nye nedskæringer, der rammer børn og ældre hårdt, men ingen områder går hus forbi. Over hele linien forringes den offentlige service\nDer er intet nyt under solen. Som sædvanlig vil odenseanere snart blive forelagt Odense Kommunes budget for 2004. De ansvarlige byrådspolitikere fra S og SF og ud på højrefløjen har valgt og vraget i det tekniske budgetforslag, som de kommunale embedsmænd har udarbejdet.\nDe groveste nedskæringsforslag, der er fremsat i det tekniske forslag er som ventet barberet væk i et lønligt håb om at undgå uro på bagsmækken: protester og strejker fra børnene og deres forældre, fra pædagogerne, skolelærerne, hjemmehjælperne, de ældre mv.\nNye gaver til Odense fra\nDet lokale dagblad Fyens Stiftstidende forsøger at berolige læserne med, at budgetforslagene (spareplanerne) fra børn- og ungeområdet, fra ældre- og handicapområdet, fra kultur- og socialområdet og fra miljø- og teknikområdet slet ikke er så slemme som oprindeligt frygtet.\nDer er nu intet at råbe hurra for. Ikke mindst børnene og de ældre rammes hårdt. “Effektiviseringer” af hjemmehjælpen, så arbejdstempoet skrue yderligere i vejret med øget sygefravær, med mindre tid til kontakt med kollegaerne, mindre tid til uddannelse og risiko for at ændringer i de ældres helbred ikke opdages i tide mm. Servicen i plejeboligerne beskæres ligesom aktivitets- og træningsområdet, al støtte til individuelle transportmidler fjernes (hvilket rammer folk med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne).\nOveni kommer forringelser af den praktiske bistand (hjælp til rengøring). Det antal gange, der gøres rent hos ældre, der alene modtager hjemmehjælp til praktisk bistand nedsætte fra 26 til 23 gange om året. Samtidig skæres hjemmehjælpernes tid til at gøre rent kraftigt ned, og færre ældre vil fremover blive tildelt praktisk hjemmehjælp.\nPå linie med de ældre og handicappede rammes børnene hårdt. SFOerne (SkoleFritidsOrdningerne) lukkes i hele sommerferien: 6 uger. Der indføres “valgfri overgang” fra vuggestue til børnehave, når barnet er 2,9 år – uanset om børnene er modne til skiftet! Af økonomiske årsager vil mange forældre trække børnene tidligere ud af vuggestuerne og over i børnehaverne. SFOernes ugentlige åbningstid nedsættes.\nLærernes arbejdsforhold skal forringes drastisk bl.a. ved at udnytte den nye lærerarbejdstidsaftale til at skrue undervisningstiden pr. lærer i vejret på bekostning af lærernes øvrige opgaver. Det vil gå ud over eleverne f. eks. i form af mindre tid til sociale arrangementer, elevsamtaler og skolevejledning. Lærernes pausetid reduceres ligesom den samlede tildelte undervisningstid til skolerne.\nSamtidig rammes børn og unge med særlige behov, dvs. de svageste elever, der har behov for ekstra støtte. Ressourcerne til at ansætte to-kulturelle medarbejdere i daginstitutionerne ryger totalt bort og støttepædagogindsatsen beskæres væsentligt. Også antallet socialpædagogisk fripladser sættes ned. Dertil kommer en lang række andre forringelser for børn og unge med særlige behov.\nEndelig forringes tandplejen og vedligeholdelsen af skolerne.\nUd over børnene og de ældre rammes kulturen, park- og vej og miljø- og teknik. Omvendt tilgodeses det private erhvervsliv på ny. Der er planer om en erhvervs- og aktivitetspulje på 7 mill. kr. Planer, der varmt støttes af den socialdemokratiske borgmester Anker Boye. På forhånd er det givet, at der som sædvane bliver tale om et bredt nedskæringsforlig imellem de borgerlige partier i Odense Byråd og Socialdemokratiet.\nOm SF vælger at gå åbent med i forliget denne gang? Det er endnu uvist, selvom partiet “loyalt” har deltaget i udformningen af spareplanerne/nedskæringsforslagene. S og SF, som har flertal i børn- og ungeforvaltningen og i ældre- og handicapforvaltningen har i fællesskab udarbejdet spareplanerne – nedskæringer for i alt 60 millioner kr. – på børn- og ungdomsområdet 37,5 mil. kr. og på ældre- og handicapområdet 22,2 mil. kr.\nSumma summarum. Der er lagt op til endnu et uspiseligt nedskæringsbudget, som alle partier (med undtagelse af Enhedslisten) står bag. Om Fyens Stifttidende får ret i deres spådom – at Budget 2004 vedtages uden de store folkelige protester – det må tiden så vise.\nDer er al mulig grund til at rejse en protestbevægelse mod det kommende sorte nedskæringsbudget for Odense Kommune.\nNetavisen 22. august 2003