Jamtli - Wikipedia's Jamtli as translated by GramTrans\nWikipedia's Jamtli as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Jamtli fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2018-01-02 08:19:52. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nJamtli er Jämtlands egnsmuseum og ligger i Östersund . Museet består af et friluftsområde med kulturhistoriske bygninger og miljøer, og et indendørsmuseum med fast og midlertidig [1 ] udstillinger.\nEgnsmuseet blev grundlagt af Jämtlands amts oldtidsmindeforening , Jämtlands amts kunstforening samt Föreningen Jämtslöjd i året 1912. Museumsbygningen, tegnet af arkitekten Frans Bertil Wallberg , indviedes i september 1930. I året 1974 blev museet omdannet til en stiftelse af Jämtlands amts amtsråd og Östersund kommune . I forbindelse med dette sloges friluftsmuseet Jamtli og egnsmuseet sammen. [2 ] Et nyt museum, beliggende neden for det oprindelige museum, begyndte at bygges i 1990 og blev indviet i året 1995.\nJämtlands amts museum anvender siden år 2008 navnet Jamtli. Jamtli var tidligere den rene utomhusmuseiaktivitet, mens Jämtlands amts museum var selve egnsmuseet.\nSom første museum i Sverige begyndte Jamtli i året 1984 at arbejde med såkaldt " levende historie" . Aktører flyttede ind i miljøerne og udformede hverdagslivet, som det var før i tiden. Projektet fik navnet Jamtli Historieland i året 1986. Denne satsning har medvirket til at museet er blevet et af amtets mest populære turistmål, særligt blandt børnefamilier. Jamtli har vundet en række priser de senere år, med Barnens turistpris i 2006 som det seneste.\nMuseet udgiver siden 1913 regelmæssigt årbogen Jämten .\nJamtli blev udpeget til Årets museum 2013.\n3.1 Nationalmuseum Jamtli\nJamtli er en jæmtskt ord og betyder ' jämtlænderes lid' . Ved dannelsen af museet blev en navneturnering organiseret. Personer fra Jämtlands amt måtte komme med forslag og mange kom ind, blandt andet Väktarvallen , Oldborgen , Bolbyn og Nifsåsen . Forretningsudvalget hang fast imidlertid ved de to forslag Fornvallen og Jamtli , det senere blev foreslået af kunstneren og stationsforstanderen Karl Tirén . [3 ] Navneforslagerne blev diskuteret og man besluttede sig for kompromisset Fornvallen Jamtli . Fremtiden måtte vise hvilket af navnene som var mest gangbart.\nJamtli har sin oprindelse i Jämtlands amts oldtidsmindeforening , dannet den 23 oktober 1886, på Östersunds hundredeårsdag.\nFriluftsmuseet blev anlagt i året 1912 på initiativ af landshøvdingefruen Ellen Widén (1866-1944) og foreningen Jämtslöjd (dannet i 1908) siden stadsfuldmægtigen i Östersund har stillet den store ejendom Björkhem til rådighed i den nordvestlige udkant af byen for formålet. Hovedbygningen på Björkhem blev bygget om i oldnordisk stil til den endnu eksisterende og populære Restaurant Hof. Friluftsmuseet Maihaugen i Lillehammer var det store forbillede for Jamtli. Som et af de første museer uden for storbyerne fik Jamtli samme år en faguddannet chef i den hackåsfrugtbare ildsjæl Eric Festin (1878-1945) og han ledte museet i hel 33 år helt frem til sin død.\nKernevirksomheden bestod i indsamling og udstilling af historiske bygninger og genstande. Man organiserede desuden spillemandssammenkomster og kurser i folkedans og traditionelt håndværk . Formålet var at bevare en folkelig kulturarv som ansås som truet af industrialiseringen . Den ideologiske drivkraft bag dette projekt kan spores til de nationalromantiske strømninger som i 1800-tallet fejede over Europa. I de nærmeste år efter grundlæggelsen blev området Hackåsgården, Tingshuset, Lillhärdalsgården og Hammerdalsgården efterhånden fyldt.\nJämtsk sæterhytte bag en traditionel gærdesgård på Jamtli historielande\nMed det formål at arbejde for opførsel af en museumsbygning blev Jämtlands amts museumsforening i året 1922 dannet. Fem år senere blev man tildelt midler fra Penninglotteriet , og i 1928 begyndte museumsforeningen sammen med Jämtland amts kunstforening at bygge. Det nye hus blev tegnet af Frans B. Wallberg (1862-1935), og var inspireret af Vasatidens slotsarkitektur. I en provinsby som Östersund talte dimensioner og formsprog tydeligt om hvilken position den regionale kulturarv blev tillagt. Museet blev indviet 6 september 1930, og rummede udstillinger af arkæologiske fund, etnografiske genstande, tekstiler og kunst. Øverhogdalgobelinerne , verdens ældste og bedste bevarede vikingertidse billedvæv og museets fremmeste klenodier, fik en central placering.\nI perioden 1931-38 var landshøvdingefruen Hanna Rydh (1891-1964) en central figur i museets udvikling. Hun interesserede sig særligt for husfliden , og gennemførte blandt andet et projekt med det formål at spore og rekonstruere folkedragter for amtets sogne . I 1940'erne blev Jamtliområdet udvidet mod nord og sæterhytter samt en skovby kom til. I året 1945 overtog Lennart Björkqvist (1899-1974) posten som landsantikvar og museumsdirektør, og under hans ledning begyndte man i 1953 at arrangere kunstneroptrædener under navnet Jamtlikväll . Dette blev en populær event som fortsatte hver sommer frem til 1979. I årene 1967-1971 blev museet ledt af landsantikvar Göran Rosander (1933-1996). Han havde held med at øge museets besøgstal igennem en stor udstillingsproduktion, og initierede også etnologiske og lokalhistoriske undersøgelser i amtet. I året 1971 overtog Sten Rentzhog (født i 1937) stillingen som landsantikvar. Han videreudviklede arbejdet med at vitalisere og modernisere Jamtli.\nI året 1974 blev egnsmuseet omorganiseret til en stiftelse . Stifterne var Jämtlands amts amtsråd , Östersund kommune , foreningen Heimbygda (dannet i 1923) og Jämtlands amts kunstforening (dannet i 1912). Inspireret af såkaldt levende historie udvikledes i 1980'erne Jamtli Historieland . Her udgør de historiske miljøer dække for rollespil hvor livet før i tiden udformes. Denne måde at arbejde med historien anvendes nu også undtagen den traditionelle sommersæson. I året 1993 begyndte man igen at bygge et nyt museum, og arkitekt var Jörgen Grönvik (født i 1936). 1995 stod nybyggeriet færdigt med moderne faciliteter og en serie nye udstillinger om amtets historie, skabte under ledning af Ulla Oscarsson .\nBygningen fra 1930 inretter i dag kontorlokaler og støttefunktioner, herunder arkiver og en af landets største fotosamlinger. Som egnsmuseum har Jamtli ansvar for hele amtets kulturarv og driver en omfattende aktivitet i amtet, særligt inden for arkæologi og bygningspleje. Under ledning af Henrik Zipsane (født i 1956, landsantikvar siden 2002) er museet samtidigt i større udstrækning begyndt at arbejde ud fra et europæisk perspektiv, og deltager i en række samarbejdsprojekter med partnere i hele Europa.\nKulboller tilberedt af Jamtlis Velynder ved Gregoriemarkedet i Östersund 2013.\nKnyttet til Jamtli findes en forening, "Jamtlis Velynder". Foreningen eksisterer for at støtte Jamtlis aktivitet, medvirke for at levendegøre hengangene tiders kultur og historie, samt at føre viden i håndværk og sløjd videre indtil nye generationer. Foreningen deltager i Jamtlis arbejde først og fremmest ved at ved event at stege kulboller , bage fladbrød og agere som værter.\nStillingen sigter på at udvide volontøraktiviteten på Jamtli, og at engagere flere volontører. Under har det første år Jamtli med hjælp af nye volontører blandt andet opbygget en ny rumslig gestaltning af et TV-program, Beppes godnatøjeblik . Med hjælp af nye volontører har Jamtli også produceret en ny avis, Jamtli-Journalen .\nJamtli har fået finansiering fra strukturfonderne for at starte Nationalmuseums første filial i Östersund. Det er et samarbejde mellem Jamtli og Nationalmuseum. En kunsthalle indvies i løbet af sommeren 2018, for at styrke kunstens og designets betydning i hele Mellemsverige og Mittnordenregionen .\n^ Eksempler på udstilling 2013: DN - Anna Odell viser nye kunstværker\n^ Rumar, Lars (1985). "I fosterländsk och konstnärlig riktning". Jämten 1986. sid. 82\n^ "Jamtlis Gynnare". Jamtlis Gynnare. http://www.hembygd.se/jamtlis-gynnare/. Läst 6 november 2015.\n^ Nationalmuseum Nord bliver virkelighed - al finansiering på plads i dag Arkiveret 23 december 2015 hentet fra the Wayback Machine ., Pressmeddelande Jamtli 2015-12-22\nNedenstående er den originale artikel Jamtli fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2013-12-26 11:49:58. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nLøgformet kuppel over Jamtlis indgang\nJamtli er et frilandsmuseum i Östersund i Jämtlands län, som etableredes i 1912. Museet består af et frilandsområde med kulturhistoriske bygninger og miljøer, og et indendørs museum med både faste og særlige udstillinger. Som det første museum i Sverige begyndte Jamtli i 1984 at arbejde med såkaldt "levende historie". Aktører flyttede ind i miljøerne og levede hverdagslivet som det var i tidligere tider. Projektet fik navnet Jamtli Historieland i 1986. Satsningen har medvirket til, at museet i dag er et af länets mest populære turistmål, især blandt børnefamilier. Jamtli har vundet en del priser de seneste år, med Barnens Turistpris 2006 som den seneste.\n↑ "Jamtlis historia" (på svensk). Jamtli. http://www.jamtli.com/3888.jamtlis_historia.html. Hentet 26. maj 2011.\n↑ Johhny Åberg (25. marts 2006). "Vinnarna av Barnens Turistpris 2006" (på svensk). Barnens Turistguide. http://www.barnensturistguide.se/absolutenm/templates/?a=165&z=0. Hentet 26. maj 2011.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Jamtli\nOfficiel hjemmeside (Svensk) (Norsk) (Engelsk) (Tysk)\nKoordinater: 63° 11′ 11″ N, 14° 38′ 9″ Ø\nOversættelsesdato: 2018-01-02 08:19:52


Mange har hørt forkortelsen CMYK, som bruges i trykkeribranchen, men ved ikke, hvordan den står for. For at forstå, hvad de fire farver angiver disse bogstaver og hvilke egenskaber denne autotype har, vil vores artikel hjælpe.\nI verden af optiske illusioner\nFør du finder ud af, hvad CMYK er, skal du forstå naturen af et sådant mirakel som naturligt lys. Få mennesker tænker på, at farver kun eksisterer inden for systemet, hvor de nødvendige komponenter er seere, belysning og emnet. På disse optiske mirakler slutter ikke. For eksempel, selv om rent hvidt lys opfattes som farveløst, indeholder det alle spektrets farver synlige for det menneskelige øje. Det er dets multikomponent, der giver farve til objekter. Når hvidt lys når objektet, absorberer overfladen, uanset dets egenskaber, specifikke farver. Samtidig reflekteres de andre og skaber en opfattelse af billedet i seeren, som vil blive falmet eller lyst.\nReproduktion af tekst og billeder på fysiske medier ud fra menneskets opfattelse\nPapir, som oftest er trykt, er oprindeligt hvidt og har evnen til at afspejle det fulde spektrum af farver af sollys, der falder på det. Jo bedre dets kvalitet er, jo højere reflekterende egenskaber af overfladen. På samme tid er farvestoffet et stof, som absorberer en bestemt farve. Hvis han opbevarer stråler af alle længder, undtagen dem der svarer til den røde komponent i spektret, så ser man i sollys kun et sådant farvestof. Hvis vi ser på det samme pigment i strålerne fra den blå lampe, vil det virke for os sort.\nNår der anvendes forskellige farvestoffer på hvidt papir, reduceres antallet af reflekterede farver. For eksempel ved at anvende et blåt pigment på papiret skaber vi en situation, hvor den ikke absorberer kun den.\nDer er kombinationer af farver, når du blander, kan du få en maling, der er i stand til helt at absorbere alle de stråler, der reflekteres af papiret, det vil sige at gøre det sort. Især er det tilstrækkeligt at anvende samme mængde magenta, cyan og gule pigmenter.\nDet skal bemærkes, at denne farvemodel ikke behøver hvid maling, da det er farven på selve papiret. På de områder af billedet, hvor det er nødvendigt, gør ingen pigmenter simpelthen, hvilket gør overfladen ren.\nPapir og andet trykt materiale er overflader, som kan afspejle naturligt eller kunstigt lys. Det er klart, at det er mere hensigtsmæssigt at beregne, hvad dets antal i form af stråler ændrede retning til det modsatte, end hvor meget det blev absorberet. Således, hvis du trækker tre primære farver fra hvid, det vil sige de grundlæggende komponenter i RGB, får du en tredobbelt yderligere CMY- farver .\nHvorfor "K" og ikke "B"\nNormalt, dem, der ikke ved, hvad CMYK er, er denne forkortelse forvirrende. Som allerede sagt, bruger denne farve model 4 forskellige pigmenter. Tre af dem er opkaldt efter deres første bogstav. Desuden anvendes sort farve. En version hævder, at K er en forkortelse for det engelske ord sort. Den blev brugt i stedet for "B" til at betegne en film af sort farve i trykkeribranchen for ikke at forveksles med det samme brev fra RGB-modellen (engelsk blå). Faktum er, at professionelle farvekorrektorer manipulerer med 10 kanaler RGB_CMYK_Lab og bruger alle tilgængelige farverum. Når man anvender forkortelsen for en firefarvet autotypi, vil udtrykket "handling med kanal B" derfor kræve præcisering af, hvilke af de pågældende modeller det ville være ubelejligt.\nDer er en anden mening. Ifølge denne version er "K" en forkortelse fra ordet "nøgle", dvs. nøglepladen. De udpeger en udskrivningsformular til sort blæk, der påføres oven på de allerede anvendte tre tidligere pigmenter.\nDerudover er nogle eksperter tilbøjelige til at "K" har en tysk udtale og betyder ordet kontur. Til fordel for den seneste version siger, at traditionelt sort film i trykning kaldes kontur.\nHvordan man udtaler på russisk\nSelv om CMYK-farvemodellen har været i brug i lang tid, ved mange mennesker stadig ikke, hvordan denne forkortelse lyder rigtigt. Eksperter anbefaler at sige det højt, som "SM-M-Wye-Kay." Derudover er der anbefalinger til at kalde en 4-farve avatipy "si-mak", og også bruge udtrykket "fuldfarve" eller "triadmaling."\nRGB, CMYK: Hvad er forskellen\nHvis CMYK-ordningen anvendes i udskrivningsvirksomheden, bruges den rød-grøn-blå model, når den vises på tv'er, skærme og andre skærme. Hvordan ved du det? De består af pixler, der er små prikker, der hver har 3 højdepunkter og, afhængigt af lysstyrken af hver, gløder med den passende nuance af den givne farve.\nNår du udskriver et billede fra en computer, gør printeren eller offset-maskinen dette ved hjælp af CMYK-farver (cyan, magenta, gul, nøglefarve). I denne henseende kan visning af billedet i RGB-ordningen betydeligt afvige fra det, du får på papir eller på et andet fysisk medium.\nÅrsagen er metoden til at overføre et billede fra et farveskema til et andet, som simpelthen ikke kan give et 100% hit. Tværtimod eksisterer mange nuancer af RGB simpelthen ikke og kan ikke implementeres på CMYK-paletten (hvilke farver er de vigtigste i dette system, du ved allerede). De erstattes af de nærmeste nuancer, men forskellene er stadig ret mærkbare selv for det blotte øje.\nHvorfor er der 4 farver i CMYK-modellen, og kun 3 farver bruges i RGB\nSom du ved, kan sort maling opnås ved at blande lilla, gule og blå, taget i lige store mængder. Af en række grunde er det dog nødvendigt at anvende et ekstra pigment. Årsagerne til, at firefarvet autotyping indebærer brug af sort maling, nogle få. Blandt dem:\nBlandingen af gule, magenta og blå pigmenter i praksis skaber en beskidt brun maling ;\nTriadiske farver giver ikke mætning og stabilitet i en skygge af grå områder af billedet;\nNår du får meget små sorte detaljer om tekst eller tegning uden brug af et sådant pigment, øges risikoen for en utilstrækkelig tilfældighed af brugen af cyan, magenta og gule toner;\nSort pigment (normalt almindelig sod) er meget billigere end andre malinger;\nVed at blande 100% af det gule, magenta eller blå pigment på et tidspunkt i tilfælde af blækpatrontryk, vådt papiret tilstrækkeligt, deformerer det og øger den tid, der kræves til tørring.\nProblemer af den sidstnævnte type opstår i offset trykning. Også afhængigt af enheden? Der er en vis grænse for mængden af maling. For nogle printere kan det endda være ganske stort og nå 260-280%. Det betyder, at "ægte" sort farve på sådanne trykbærende enheder ikke kan opnås ved at blande pigmenter overhovedet. Derfor anvendes en yderligere sort maling.\nHvad er CMYK-udskrivning?\nVed udskrivning på offset eller silketrykspress, en farvelaserprinter mv. Er det muligt på hvert punkt at enten bruge et malingslag af en bestemt tykkelse eller lade substratet være rent og uberørt. Til transmissionen af halvtoner rasteres billedet således. Det er med andre ord repræsenteret som en samling af punkter i fire farver. Tætheden af deres placering bestemmer procentdelen af brugen af hver af blæk. I en afstand fra den fysiske bærer (papir, film osv.) Er punkter, som er tæt på hinanden, fusionere, og personens øje ser den ønskede skygge. Screening sker:\nAmplitude, når antallet af point er konstant, men deres størrelse adskiller sig;\nStokastisk, når der ikke er nogen regelmæssig struktur af punkter;\nFrekvens, som forudsætter bevarelse af størrelse med et varierende antal point.\nHvordan ikke skuffes, når du udskriver fotos på printeren\nI dag er printere i mange lejligheder. De bruges til at forberede lektier, skrive kursuspapirer, essays osv. Meget ofte forsøger printeren også at udskrive fotos. Sådanne forsøg slutter som regel i skuffelse, da et lyst billede på skærmen bliver til en falmet kopi på papir. Det handler om at oversætte billedet fra RGB-modellen til CMYK-modellen.\nFor at se, hvordan billedet vil se på papir, kan du bruge Adobe Photoshop. I dette tilfælde kan du redigere billedet for at få det bedste resultat.\nNu ved du, hvad CMYK er, hvordan denne forkortelse står, og hvilke ulemper den har. Mest sandsynligt vil det i den nærmeste fremtid blive erstattet af et mere perfekt farveskema, hvilket vil forbedre kvaliteten af udskrivning af billeder.\nState Circus, Samara: præsentation, plakat, adresse\nHvad kan erstatte Parmesan Cæsar? Hvordan ost kan erstattes med parmesan?\nKøb smykker på internettet - fordele og ulemper


Noord-Brabant - Unionpedia, den semantiske netværk\n88 relationer: 's-Hertogenbosch, Aalburg, Alphen-Chaam, Antwerpen (provins), Asten, Baarle-Nassau, Befolkning, Befolkningstæthed, Belgien, Bergeijk, Bergen op Zoom, Bernheze, Best, Bladel, Boekel, Boxmeer, Boxtel, Breda, Christen-Democratisch Appèl, COROP, Cranendonck, Cuijk, Dansk Sprognævn, Deurne, Dongen, Drimmelen, Eersel, Eindhoven, Etten-Leur, Geertruidenberg, Gelderland, Geldrop-Mierlo, Gemert-Bakel, Gilze en Rijen, Goirle, Grave (Nederlandene), Haaren, Halderberge, Heeze-Leende, Helmond, Hertugdømmet Brabant, Heusden, Hilvarenbeek, Holland, Kommuner i Nederlandene, Kongens Kommissær, Laarbeek, Landerd, Limburg (belgisk provins), Limburg (nederlandsk provins), ..., Loon op Zand, Meierijstad, Mill en Sint Hubert, Moerdijk, Nederlandsk (sprog), Nederlandske regenter, Noord-Holland, Nuenen, Gerwen en Nederwetten, Oirschot, Oisterwijk, Oosterhout, Oss, Partij voor de Vrijheid, Provinser i Nederlandene, Reusel-De Mierden, Roosendaal, Rucphen, Sint Anthonis, Sint-Michielsgestel, Socialistische Partij, Someren, Son en Breugel, Steenbergen, Tilburg, Uden, Valkenswaard, Veldhoven, Volkspartij voor Vrijheid en Democratie, Vught, Waalre, Waalwijk, Werkendam, Woensdrecht, Woudrichem, Zeeland, Zuid-Holland, Zundert, 2018.\tExpand indeks (38 mere) » « Shrink indeks\nNy!!: Noord-Brabant og 's-Hertogenbosch · Se mere »\nAalburg er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Aalburg · Se mere »\nAlphen-Chaam er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Alphen-Chaam · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Antwerpen (provins) · Se mere »\nAsten (Brabantsk: Ááste) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Asten · Se mere »\nBaarle-Nassau (Brabantsk: Baol) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Baarle-Nassau · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Befolkning · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Befolkningstæthed · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Belgien · Se mere »\nBergeĳk (Brabants: Bérgààjk) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Bergeijk · Se mere »\n| |- |Kort over Bergen op Zoom af Blaeu frat 1652 |- |Søslag ved Bergen op Zoom, 1574 |- |Modellen af Bergen op Zoom | Bergen op Zoom er en by og Kommune i provinsen Nord-Brabant i det sydvestlige Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Bergen op Zoom · Se mere »\nBernheze er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Bernheze · Se mere »\nBest er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Best · Se mere »\nBladel Rådhuset med turistbureauet til venstre Bladel (Brabantsk: Bloal) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Bladel · Se mere »\nBoekel er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Boekel · Se mere »\nBoxmeer (eller lokalt) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Boxmeer · Se mere »\nBoxtel er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Boxtel · Se mere »\nBreda er en by i det sydlige Nederland med et indbyggertal (pr. 2007) på cirka 170.000.\nNy!!: Noord-Brabant og Breda · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Christen-Democratisch Appèl · Se mere »\nCOROP er en betegnelse for en hollandsk subnational enhed.\nNy!!: Noord-Brabant og COROP · Se mere »\nCranendonck er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Cranendonck · Se mere »\nSint Martinuskerk Cuijk er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Cuijk · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Dansk Sprognævn · Se mere »\nDeurne (Deurnes dialekt: Deurze) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Deurne · Se mere »\nDongens rådhus Dongen er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Dongen · Se mere »\nDrimmelen er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Drimmelen · Se mere »\nEersel (Brabantsk: Irsel) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Eersel · Se mere »\nEindhoven er en nederlandsk by med 231.469 indbyggere (2019) og dermed landets femte største.\nNy!!: Noord-Brabant og Eindhoven · Se mere »\nEtten-Leur, tidligere kaldt "Etten Ca (Cum annexis)", er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Etten-Leur · Se mere »\nGeertruidenberg (Dialekt: Dun Bèrrig) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Geertruidenberg · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Gelderland · Se mere »\nGeldrop-Mierlo er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Geldrop-Mierlo · Se mere »\nGemert-Bakel er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Gemert-Bakel · Se mere »\nGilze en Rijen er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Gilze en Rijen · Se mere »\nGoirle (Brabantsk: Gòòl) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Goirle · Se mere »\nGrave (tidligere kaldt De Graaf) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Grave (Nederlandene) · Se mere »\nHaaren er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Haaren · Se mere »\nHalderberge er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Halderberge · Se mere »\nHeeze-Leende (Brabantsk: Héésj-Lint) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Heeze-Leende · Se mere »\nHelmond (Helmondsk: Héllimond) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Helmond · Se mere »\nBrabants placering i Nederlandene Brabant er et tidligere hertugdømme og et historisk område i Benelux, der i dag består af fem underområder: provinserne Nord-Brabant i Nederlandene, Flamsk-Brabant, Vallonsk-Brabant, Antwerpen og regionen Bryssel i Belgien.\nNy!!: Noord-Brabant og Hertugdømmet Brabant · Se mere »\nHeusden er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Heusden · Se mere »\nHilvarenbeek er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Hilvarenbeek · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Holland · Se mere »\nNederlandske kommuner i 2019 Denne side indeholder en liste over 380 Nederlandske kommuner, i overensstemmelse med status den 1.\nNy!!: Noord-Brabant og Kommuner i Nederlandene · Se mere »\nKongens kommissær (Commissaris van de Koning) er et nederlandsk embede i hver af landets 12 provinser.\nNy!!: Noord-Brabant og Kongens Kommissær · Se mere »\nLaarbeek er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Laarbeek · Se mere »\nLanderd er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Landerd · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Limburg (belgisk provins) · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Limburg (nederlandsk provins) · Se mere »\nLoon op Zand er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Loon op Zand · Se mere »\nMeierijstad udtale)--> er en kommune i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene. Kommunen blev oprettet den 1. januar 2017 og består af tre tidligere kommuner, Veghel (38.283 indbyggere), Schijndel (23.643) og Sint-Oedenrode (17.905). Meierijstad er med ca. 80.000 indbyggere den syvendestørste kommune i Noord-Brabant.\nNy!!: Noord-Brabant og Meierijstad · Se mere »\nMill en Sint Hubert er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Mill en Sint Hubert · Se mere »\nMoerdijk (tidligere kendt som Zevenbergen) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Moerdijk · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Nederlandsk (sprog) · Se mere »\nDette er en liste over nederlandske regenter.\nNy!!: Noord-Brabant og Nederlandske regenter · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Noord-Holland · Se mere »\nNuenen, Gerwen en Nederwetten, eller Nuenen c.a. (cum annexis) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Nuenen, Gerwen en Nederwetten · Se mere »\nOirschot er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Oirschot · Se mere »\nOisterwijk er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Oisterwijk · Se mere »\nOosterhout er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Oosterhout · Se mere »\nOss er en by og kommune i provinsen Nord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Oss · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Partij voor de Vrijheid · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Provinser i Nederlandene · Se mere »\nReusel-De Mierden (Brabantsk: Reuzol-De Mierd) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Reusel-De Mierden · Se mere »\nRoosendaal er en by i provinsen Nord-Brabant i det sydvestlige Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Roosendaal · Se mere »\nRucphen er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Rucphen · Se mere »\nSint Anthonis eller Sint Tunnis er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Sint Anthonis · Se mere »\nSint-Michielsgestel er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Sint-Michielsgestel · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Socialistische Partij · Se mere »\nSomeren er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Someren · Se mere »\nSon en Breugel er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Son en Breugel · Se mere »\nSteenbergen Steenbergen er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Steenbergen · Se mere »\nTilburger en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Tilburg · Se mere »\nUden er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Uden · Se mere »\nValkenswaard er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Valkenswaard · Se mere »\nVeldhoven er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Veldhoven · Se mere »\nLogo for VVD Volkspartij voor Vrijheid en Democratie (dansk: Folkepartiet for frihed og demokrati), bedst kendt ved forkortelsen VVD, er et hollandsk konservativ-liberalt politisk parti, som ledes af Mark Rutte, der også er Hollands nuværende statsminister.\nNy!!: Noord-Brabant og Volkspartij voor Vrijheid en Democratie · Se mere »\nVught er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Vught · Se mere »\nWaalre (Brabantsk: Woldere)) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Waalre · Se mere »\nWaalwijk (Brabantsk: Wólluk) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Waalwijk · Se mere »\nWerkendam (Brabantsk: Wérkendèm) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Werkendam · Se mere »\nWoensdrecht (Brabantsk: Woeñzdrécht) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Woensdrecht · Se mere »\nWoudrichem (Brabantsk: Woerkem eller Woerkum) er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene. Kategori:Byer i Nord-Brabant Kategori:Kommuner i Nord-Brabant.\nNy!!: Noord-Brabant og Woudrichem · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Zeeland · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og Zuid-Holland · Se mere »\nZundert er en kommune og en by i den sydlige provins Noord-Brabant i Nederlandene.\nNy!!: Noord-Brabant og Zundert · Se mere »\nNy!!: Noord-Brabant og 2018 · Se mere »\nNord Brabant, Nord-Brabant, Nordbrabant.


Moulin de Bédarrides (Fontvieille, Frankrig) - anmeldelser\nAlle restauranter i Fontvieille Restauranter i nærheden af Moulin de Bédarrides\nAlle aktiviteter i Fontvieille Aktiviteter i nærheden af Moulin de Bédarrides\nEuropa›Frankrig›Provence›Bouches-du-Rhone›Arles›Fontvieille›Forslag til aktiviteter i Fontvieille› Moulin de Bédarrides\n11 anmeldelser Nr. 5 af 11 aktiviteter i Fontvieille Fabriksrundvisninger, Rundture Oversigt Anmeldelser (11)\nSlet Moulin de Bédarrides fra Gemte sider Du har tilføjet Moulin de Bédarrides til Gemte sider Anbefaler du denne seværdighed til rejsende på et lille budget?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Route de Tarascon, Fontvieille, Arles, Frankrig Forbedr denne registrering Alle billeder fra besøgende (3)\nTak for din vurdering. Anmeldt 27 juni 2016 sunloverFontvieille_, Fontvieille,\n11 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Fontvieille er der tilbud på?\n(2) Begynd din anmeldelse af Moulin de Bédarrides Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Moulin de Bédarrides, kiggede også på\nFontvieille, Arles Alle aktiviteter i Fontvieille (11)\nHar du været i Moulin de Bédarrides? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Moulin de Bédarrides og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Henter og bringer I mig til mit hotel? Vi er en familie på syv. Har jeres rundtur plads til os alle sammen? Hvordan skal jeg klæde mig på til denne rundtur? I nærheden af Moulin de Bédarrides Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 121 anmeldelser Aqueduc Romain de Barbegal\n34 anmeldelser La Petite Provence du Paradou\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 300 anmeldelser Le Bel Oustau\n277 anmeldelser Le Patio\n222 anmeldelser La Cuisine au Planet


Helt afslappet - CopenhagenDaily\nSå er det sidste dag her på landet. Det har været skønt med lidt ro, og traditionen tro, har jeg fået sovet en masse. Middagslure i en weekend, er noget af det bedste der findes!\nNu skal vi snart til frokost hos papmormor, og jeg glæder mig til lækkerier og måske lidt jordbær til dessert.\nI morgen starter hverdagen igen, men det er ok. Jeg elsker mit job. Jeg skal i Ilva efter arbejde, og købe en sofa. Der kommer gæster fra Norge om to uger, og mon ikke de vil have noget at slappe af i, udover spisebordsstole?\nI løbet af ugen skal også det lokale fitnesscenter prøves. Jo der er nok at se til!\nsøndag 22. juni 2008 By Therese\nsøndag 22. juni 2008 at 15:26\nHold fest, der er sket meget her siden jeg har været forbi sidst! Tillyke med det hele!\nmandag 23. juni 2008 at 13:10\nI mellemtiden er det blevet mandag, men rigtig god sankthansaften til jer. Det lyder dejligt med lidt forkælelse hos mor og papmormor.


Så yndigt at følges | Information\nSå yndigt at følges\nOm en bebudet formæling\nHer er Karen Hækkerup (bagerst t.h.) socialminister for Socialdemokraterne, ude at arbejde for folkeligheden – et projekt, der inkluderer tilnærmelser til DF.\nDa trafikforliget mellem regeringen og Dansk Folkeparti forleden var indgået, interviewedes minister Karen Hækkerup i radioen: Var dette nye samarbejde på det vitale trafikområde nu tegn på, at DF var blevet stuerent? Hvad der kun kan betegnes som en overbærende latter mødte spørgeren.\nPoul Nyrup Rasmussens berømte karakteristik af folkepartiet var i Hækkerups øjne ilde anbragt, for ikke at sige tåbelig. Socialdemokraterne med ministerens ord var naturligvis parate til at samarbejde med Pia Kjærsgaard om hvad det så skulle være: de to partier havde meget tilfælles og kunne også finde sammen om indvandrer- og flygtningepolitikken.\nEt par dage efter denne meddelelse om den nye værdipolitiske akse i dansk politik fortalte Karen Hækkerup, at hun støtter de kritikere af ægteskabsloven, der forlanger lettere adgang til skilsmisse. Som forholdene er i dag, skal der vold, bigami, bortførelse af børn eller utroskab til for at få skilsmisse på stedet. Mens det således er ligetil at gå hen og blive gift, kan to, der ikke mere elsker hinanden, blive henvist til 6-12 måneders separation, før de slipper ud af hymens lænker.\nEftersom 40 procent af alle indgåede ægteskaber, og trods den tvungne frist, alligevel bliver opløst, kan det næppe siges at være undergravende for samfundets fundament at blive skilt. I så fald ville Danmark jo for længst være kollapset.\nSå var det Pia Kjærsgaards tur til at kommentere ideen om lettere skilsmisseadgang:\n»Er der dog intet helligt for den røde regering?« spurgte partilederen tyk i mælet: nu-må-vi-da-lige-være-her og skal-vi-da-ikke-også-lige huske på dem, der under separationsperioden besinder sig og bliver sammen, og ægteskabet er samfundets fundament og goddag fru økseskaft. I Kjærsgaards øjne bibringes ægtefolkene ved løftets afgivelse en kristen forpligtelse til at blive sammen, også selv om parterne ikke har mere postelin at smide i hovedet på hinanden, men må vente op til 12 måneder for at kunne komme til at verfe et nyt kaffestel efter den næste i rækken.\nKaren Hækkerup er som sagt parat til på den ene side at samarbejde med DF i mere omfattende forstand, og på den anden side til at modernisere ægteskabsloven og bede folketing, stat og kirke om at blande sig mere udenom; hvilket får Pia Kjærsgaard til at bebrejde »den røde regering« dens svigtende sans for det hellige.\nFestligt er det, at folk, der ellers optræder som fortalere for mere frihed fra statslig tvang, ikke mener, at denne frihed gælder, når det drejer sig om noget så personligt som sex og samliv.\nCEPOS er imod liberaliseringer, og de svindende Konservative. Og altså Pia Kjærsgaard, hvis gardinpræken vækker minder om en fortid, da pastor Olsen, Vonsild og det radikale frisind sloges om sjælene, og Socialdemokraterne var med i kampen for mere frihed for køn og moral og meget mere.\nNu er det man midt i den rådende socialdemokratiske krise spørger Karen Hækkerup, hvad hun – og Socialdemokraterne – mener med ønsket om samarbejde med DF?\nHvorfor er Karen Hækkerup egentlig socialdemokrat?\nHvori er det, at hun og de nu toneangivende socialdemokratiske ledere ser det hævdede værdimæssige fællesskab mellem deres gamle sociale og relativt progressive bevægelse og Dansk Folkeparti?\nVil Hækkerup ikke være så sød at gøre rede for – gerne skriftligt og gerne grundigt – hvorved hun i sit grundsynspunkt på menneskers rettigheder og pligter adskiller sig fra DF?\nIkke fordi denne sag om skilsmisseadgang er særlig afgørende for ret meget, eftersom folk som regel finder ud af at slippe så nemt om ved det som muligt.\nMen i princippet burde den berette om to så grundforskellige holdninger, der viser med al ønskelig tydelighed, at kulturkløften fortsat er lige så bred, som Kjærsgaard i klartekst selv siger.\nEller. Eller er det sådan, at der dybest set efterhånden og rent faktisk foreligger et åndeligt holdningsmæssigt og politisk værdisammenfald mellem DF og S, og at den forsimplede og fordomsfulde livsanskuelse, der kendetegner DF’s grundholdninger til en lang række spørgsmål, ja næsten alle, også er Karen Hækkerups og hendes nærmeste partifællers?\nAt man kan stille dette spørgsmål uden at føle sig mere mentalt ude af balance end vanligt burde i sig selv være et faresignal for det gamle parti, der engang – og uanset en iboende og nu og da vågnende småborgerlig ængstelighed og mistro til oplysning og kritik – trods alt stod for fremskridt, frisind, forstand og fornuft.\nSocialdemokraterne skulle over for sig selv og en stadig mere undrende og unægteligt vigende vælgerskare forsøgsvis benytte anledningen til at definere hvad der egentlig adskiller dem fra den populistiske højrefløj, som Karen Hækkerup nu så åbenlyst bejler til.\nJa, det er jo så ægteskabsloven, vil de svare, her viser vi frisind og forskel. Men præcis reaktionen på udmeldingen om skilsmisselettelserne viser jo snarere, vil mange håbefuldt mene, at påstanden om sammenfaldende værdipolitiske interesser i virkeligheden hviler på et ugennemtænkt og løst grundlag, og at Socialdemokraterne ikke er helt så tæt på DF som Karen Hækkerup gerne ser.\nSnarere end begejstring fra Hækkerups side burde den sag, hun selv ønsker fremmet, men som DF bekæmper, udløse den efterwlyste granskning af holdbarheden i at anprise dette samarbejde og tværtimod isolere DF.\nDF er traditionelt revnende ligeglad med langsigtede politiske løsninger. DF fremlægger aldrig eller meget sjældent langsigtede ideer. DF tilbyder, solidt forankret i populismen, med få undtagelser det fordomsfulde vælgerleflende godtkøbsstandpunkt uden dybere distraherende analyser eller belastende viden. Sådan set en ærlig sag: vælgere har, i det omfang de gerne vil forføres, ret til at blive det. Men her over for står eller burde stå Socialdemokraterne, hvis historiske fundament hviler på forestillingen om politisk rimelighed baseret på informerede standpunkter. Er man drillesyg, spores her det fjerne marxistiske udgangspunkt og ’videnskabelige’ samfundssyn.\nRender af gårde\nKaren Hækkerup og hendes meningsfæller skylder de horder af vælgere, der for tiden løber skrigende væk, at redegøre for, hvorledes hendes holdninger i et parti med et særligt historisk rodnet kan forenes med DF’s uinformerede tilgang til samfundets problemer, som straks viser sig i ægteskabshistorien med Pia Kjærsgaards reaktion.\nDen identitetskrise, der nu sønderriver Socialdemokraterne, fordrer at de ansvarlige i hvert fald forsøger at finde ud af, om ikke for andre så for sig selv, hvad deres historie og historiske grundholdning betyder i forhold til at handle og udtale sig som de nu gør.\nMed en rodfæstet socialdemokratisk holdning var det jo ikke grebet ud af luften, når Nyrup brugte sit stærke udtryk om DF, hvis historie og politik bør udløse kampinstinktet i det gamle arbejder-, kultur- og regeringsparti. Hvis socialdemokraterne ikke tager den diskussion, og tager den nu, hvor partiet styrtbløder, er det nat med fru Knudsen. Nu er det nemlig ikke længere kun vandrevælgerne, der begærer skilsmisse.\nMed udsigt til et mere eller mindre formaliseret samarbejde med DF og Pia Kjærsgaard i en hovedrolle, igen med krav hun tager sig betalt for at få knæsat af Karen Hækkerup, render nu også kernevælgerne af gården. Hurtigere end partiets ledelse kan tælle ned til næste lavpunkt af vælgertilslutning.\nDansk FolkepartiIndenrigs- og SocialministerietSocialdemokratiet\n09. marts, 2012 - 21:27\nDet er tredje uge i træk, hvor Georg Metz retter sin sylespidse pen mod det værdipolitiske kollaps i S og SF.\nMan kan ikke rose Georg Metz nok for hans mod til at tale magten midt imod, og hans mod mod til at fremsætte betragtninger, der bestemt ikke stryger Informations kernelæsere med hårene.\nLad os håbe at andre af landets intellektuelle sværvægtere vil tage tråden op, og som Georg Metz rette en helt nødvendig kritik af SSFs flirt med højrepopulismen.\n09. marts, 2012 - 21:33\nJeg noterer mig, at politikerne i folketinget nærmer sig hinanden mere og mere, næsten uanset hvilket parti de kommer fra.\nDeres nærhed til og dialog med borgerne.derimod - den er sværere at få øje på.\n10. marts, 2012 - 03:52\n"Hvorfor er Karen Hækkerup egentlig socialdemokrat?"\nJa, hvorfor er socialdemokratiet egentlig socialdemokrater.\nFindes der ikke en lov der siger :\nMan må ikke udgive sig for noget man ikke er i det professionelle?\nEller er de bare uskyldige amatører der leger "i god tro?"\n10. marts, 2012 - 10:15\nGeorg Metz og Klara Liske stiller egentlig et meget interessant spørgsmål, når de spørger om, hvorfor en socialdemokrat er en socialdemokrat.\nHvad er egentlig definitionen på en socialdemokrat, og hvad er det så at sige, der konstituerer en socialdemokrat som en socialdemokrat?\nHvis en annoncør i en reklame skulle finde på at påstå, at der er russere i russisk salat, ville vedkommende straks blive anmeldt til myndighederne for brug af falsk varebetegnelse. Eller tænk på, hvad der ville ske, hvis en ny producent skulle driste sig til at kalde sin nyudviklede læskedrik for Coca Cola.\nDet er tydeligt, at købmandsvarer er langt bedre beskyttede end politiske ideologier. Når det handler om politik spiller klaveret på en hel anden måde.\nNår personer som Karen Jespersen, Tony Blair, Karen Hækkerup og Helle Thorning Schmidt påstår at de er socialdemokrater, er det noget de kan slippe fuldstændig ustraffet fra. Det er jo egentlig et paradoks.\nDet ville være forkert at kalde Svend Auken for den sidste mohikaner, men mon ikke man med en vis ret kan kalde ham for den sidste socialdemokrat i Danmark?\nDen fremragende tænker og politiker Svend Auken sagde mange vise ting inde sin alt for tidlige død. Svend Auken talte blandt andet om at den socialdemokratiske bevægelse havde lidt et enormt ideologisk tab i forbindelse med ”Murens fald” i 1990erne fordi socialismebegrebet ved den anledning var blevet godt og grundigt miskrediteret.\nPoul Nyrup Rasmussen, Helmut Schröder, Tony Blair med flere overtog ledelsen af de vesteuropæiske socialdemokratier i starten af halvfemserne, forkastede socialdemokraterne den socialistiske ideologi socialisme og blev i stedet til neoliberalister. Det var her det gik galt og siden den tid har vi set groggy socialdemokraterne tumle rundt i manegen fuldstændig uden kurs og retning.\nI dag kan en socialdemokrat mene hvad som helst. Derfor er det, at vi nu kan opleve Karen Hækkerup og andre politikere fra S og SF der fuldstændig har droppet deres partiers traditionelle værdier, og nu ikke længere ser noget til hinder for at man laver alliancer med højrepopulister og racister.\nMan er nød til at nedlægge den socialdemokratiske bevægelse som vi kender den i dag, og opfinde en helt ny af slagsen, der atter tager udgangspunkt i socialisme, solidaritet og de øvrige klassiske socialdemokratiske værdier.\n10. marts, 2012 - 10:52\nTak til Metz for at skrive om "krammeren".\nOgså BT skrev om den d. 5.3., og i Jersild Live 8.3 talte de om den. På TV2 læste man 2.3, at Socialdemokratiet ligefrem skamroser partiet for at gå med i et nyt trafikforlig.\n"Jeg synes, at de er seriøse. Jeg synes, de er arbejdsomme, og jeg synes, at de går på med opsmøgede ærmer og et oprigtig ønske om faktisk at gøre en forskel. Og det tager jeg virkelig hatten af for," siger socialminister Karen Hækkerup (S) til TV 2 Nyhederne."\nMan må håbe, at Socialdemokraterne kan holde stand og ikke forfalder til fremmedfjendtlige løsninger. Under VKI, VK II og VK III, så vi jo, hvorledes man kan manipulere en regering.\n10. marts, 2012 - 11:45\nI et konkurrencedemokrati (dét forhold at vælgere mellem valgperioder suverænt overlader det politiske arbejde til de repræsentanter, som har konkurreret om deres stemmer) vil der naturligt opstå en betydelig konfluens. Politikerne vil på mange måder opleve at være i samme båd; de kæmper om den samme folkemasses opbakning og skal indtage tilsvarende magtpositioner i et fælles system, hvis de vinder konkurrencen om vælgernes stemmer. Dette indebærer at vælgernes mere nuancerede og særskilte interesser træder i baggrunden - for politikerne må i konkurrencen søge de bredeste fællesnævnere og gøre sig upopulær hos færrest mulige for at kunne vinde konkurrencen om at opnå magten. Derfor har vi et strukturelt problem i det repræsentative politiske system; professionspolitikerne har ikke nogen særlige politiske visioner eller nogen særlig holdningsmæssig egenart - de er væddeløbsheste som tunes af professionaliserede teams af sårlige rådgivere. Og de er samtidig finansieret af en række 'investorer', hvis mere langsigtede interesser ofte er usynlige for borgerens/vælgerens blik.\nMetz peger, som før, på et problematisk forhold, som er af både strukturel, kulturel og økonomisk art.\n10. marts, 2012 - 12:25\nNu udtaler Karen Hækkerup sig jo på regeringens vegne. Var det så ikke passende, om den radikale, Overmoster Margrethe, på egne og de radikale vælgeres vegne forlangte en forklaring og insisterede på at tage diskussionen?\nEller det er måske ikke presserende, eftersom det ikke er DRV der styrtbløder, men derimod dem der leger borte, tit, tit?\nHvornår ser vi modet til kritik af DRV?\n10. marts, 2012 - 12:30\nHelt ærlig, Inger Sundsvald, du kan da ikke give Det Radikale Venstre skylden for at Karen Hækkerup flirter med højrepopulismen.\nDet er jo at vende tingene fuldstændig på hovedet.\nNår det gælder værdipolitik, er det en kendt sag, at De Radikale i årevis har været langt mere progressive end Socialdmokratiet.\n10. marts, 2012 - 13:18\nHvorfor fanden protesterer de så ikke?\nDet er da en underlig bagvendt måde at forlange en forklaring på vegne af socialdemokrater, når man selv er højradikal.\n10. marts, 2012 - 13:40\nMetz´ verden tager sin begyndelse omkring Nyrups tale i 1999. Dér har han hjemme, dér har han sin rod, derfra hans verden går.\nHan sidder tydeligvis stadig ubehjælpeligt fast i det ideologiske tapetklister, og kræver at Karen Hækkerup skifter parti, da hun blev enig med DF (uanset om hvad, så er det massiv helligbrøde!) om et trafikforlig, men er uenig med dem omkring ægsteskabets signifikans i det moderne.\nFor konsensus er en væmmelig ting. Noget der skal modarbejdes. Særligt i krisetider. Godt vi har pauseklovnene fra EL til at underholde, mens de voksne forsøger at føre politik.\n10. marts, 2012 - 17:12\nDet værdipolitiske og det realpolitiske er to verdner, som forbindes via ormehuller, men som skaber den politiske verden vi lever i. Jeg husker Arne Melchior engang i midt 80'erne holdt en tale på Rådhuspladsen om at Danmark havde pligt til at åbne sine grænser for alle undertrykte, og at jeg flere gange råbte: Hvad gør Israel? Han havde lige intoduceret torturgradueringen: 'moderat pres' som værende politisk acceptabelt.\n10. marts, 2012 - 18:45\nMetz synes slet ikke at have opdaget at der mens VK var ved magten, eksisterede det social-politiske flertal med ABF+R+Ø og såmænd også + DF. Dette flertal tvang flere gange VK til at gennemføre social-politiske tiltag som VK bestemt ikke brød sig om.\nOg hvad med det trafikforlig som R indgik med VKO kort før valget i 2011? Betød det så også at R nu var en del af VKO's flertal? Nej, det gjorde det ikke, vel...\n11. marts, 2012 - 02:12\nVenstre har siden valget hylet op om løftebrud. Det har de da ret i. Regeringen blev tydeligvis valgt på en falsk varebetegnelse.\nVælgerne troede at de stemte på ét, men fik noget andet. Det er da vælgerbedrag.\nEnhedslisten svigter desværre også. Det oplagte var at kræve regeringens afgang hvis ikke socialpolitiken rettes og Claus Hjort og Inger Støjbergs politik sløjfes og aktivering af ledige omlægges straks og VKOs skattelettelser sløjfes.OSV.....\nDet nytter ikke at Johanne smiler og bedyrer at hun synes at der er råd til velfærd, hvis de velhavende vil betale lidt mere.\nDer var nok lige lidt for meget smil og fælles latter i det sorte tårn hvorfra pisset sprøjtede ud over det danske land.\n11. marts, 2012 - 08:23\nDet er rigtigt, Georg Metz kan ikke pege på Socialdemokraternes højreradikale holdningsskred uden at også at tage et opgør med De Radikale.\nDe Radikale lurerpasser, men er dog dem, der mest af alt støber politikken.\nSkilsmisser. Undskyld mig, hvor interessant kan det være midt i, at vi står i en historisk omvæltning, hvor de fleste danskeres elskede velfærdssystem står og vipper mod afgrunden. Så taler hr. Metz om skilsmisser.\nDet er fint, at Georg Metz påpeger et holdningsskift hos Socialdemokraterne, men han skal næppe skamroses, dertil er hans kritik for forsigtig. Hvor meget sætter han égentlig på spil ved at pege på skilsmisser. Hvem er uenig, andet end få sorte præster? Hvem er uenig i, at separationsperioden kunne halveres? Næppe ret mange, og dermed er artiklen en gratis omgang.\nGeorg Metz sætter netop ikke tilstrækkeligt på spil\nDertil kræves et opgør med De Radikale. Jeg har selv stemt Radikalt mange år, men har måttet erkende, at partiet i en 10-årig udvikling simpelthen har skiftet deres humane politik ud med en rendyrket liberalistisk politik uden social tilsnit.\nDet hjælper ikke her, at De Radikale synes at højtlønnede skal kunne tage ægtefæller her til lands. For det handler jo kun om de højtlønnede, dem der har råd til både at erlægge depositum som forsørgelsesgrundlag for denne. Det gælder ikke den ledige, her er ikke fri ret til kærlighed og det gælder heller ikke den syge førtidspensionist, som næppe kan få plads til at forsørge en ægtefælle for førtidspensionsbudgettet.\nNej, det er alene De Radikales kernevælgere, der skal have fri kærlighedsret.\nDe Radikales socialpolitik er ganske enkelt smidt på møddingen og erstattet med et almissegrundlag og krav om modydelse i form af gratisarbejde osv. Selv syge mennesker kan De Radikale ikke være i fred, og særligt psykisk syge har De Radikale et horn i siden på.\nDe Radikale og Liberal Alliance er søsterpartier med kun marginaler til forskel i politiske synspunkter.\nDe Radikale har således gået højre om Venstre, og kun delvis uden om DF. Det er jo stort set alene på kærlighedsmarkedet (for højtlønnede), at De Radikale har afvigende synspunkter fra DF. De Radikale mener så også at vi skal åbne grænserne for udlændinges mulighed for at arbejde i Danmark - altså de veluddannede udlændinge. Men her er DF jo ikke uenig.\nDerfor må Georg Metz tale om separationslovgivning, et fuldstændigt ligegyldigt område, hvis han skal bekæmpe sin ærkefjende, DF. Alt andet vil kollidere med De Radikales politik som er mere mindst lige så højreradikal som DFs.\nFor mig var det også en svær erkendelse at trække mit kryds til De Radikale. Men alt andet vil være bedrag, hvis man har sin sociale indstilling i behold. De Radikale kritiserer DF for at negligerer menneskerettigheder, men De Radikale gør det gladeligt selv, når man ser på arbejdsmarkedspolitikken særligt over for kontanthjælpsmodtagere (tvangsarbejdet) eller hvordan De Radikale vil tvinge psykisk syge på offentlige depressionsskoler, og dermed bryde kravet om, at lægebehandling er fortroligt.\nDe Radikales tilgang til syge og ledige står intet at lade DF høre, når det drejer sig om umenneskelig og højreradikal tankegang. DF har et horn i siden på udlændinge, De Radikale har et tilsvarende over ledige og syge (særligt psykisk syge).\nMange af DFs værdipolitiske holdninger er knyttet til kristendommen. De Radikales hælder mere til et pengealter, hvor alt handler om at hive så store skattelettelser som muligt hjem til egne, højtlønnede vælgere. For nogle er penge religion. Det gælder De Radikale og søsterpartiet Liberal Alliance. Og på det pengealter ofres gerne enhver usling, der ikke lever op til partiets krav om at være selvforsørgende.\nFor De Radikale er Gud en nyttefunktion. Spændstige økonomiske teorier udgør deres Bibel. Enhver værdi måles i penge.\nDF har en anden religion bunden i den sorte side af kristendommen.\nMen der er store fællesnævnere i de to partiers værdisæt. Den sorte skole med udgangspunkt i den sorte kristendomsfortolkning og så religionen, hvor Gud blot er en ukærlig nyttefunktion. Hvordan optimeres vores forbrug. Der regnes og kalkuleres, og denne Gud når frem til, at den optimale nytte opnås - tilfældigvis - hvis De Radikales egne kernevælgere begaves med enorme skattelettelser.\nJa, det er faktisk temmeligt plat.\nDerfor er det også vigtigt at være opmærksom på, at der i nyttefunktionen intet humanitært er indbygget. Humaniteten kan ikke gøres op i formler. Nogle økonomer forsøger anstrengt herpå, og kigger på tabeller og statistikker og finder frem til, at bare ledige presses voldsomt, ja, så er succesraten for at finde et arbejde større. At presset består af menneskerettighedskrænkende tiltag overvejer disse ikke. Menneskerettigheder kan ikke opskrives på formler.\nDet er som med tortur. Tortur får også talerøret på gled hos fx krigsfanger.\nDet er alene en humanitær tilgang til problemstillingen der betyder, at man må tage afstand herfra.\nMen denne tilgang kender nytteteorien ikke til. Humanitet er ikke en logik, der kan opskrives på formler.\nDerfor er det utroligt farligt, når et parti totalt overlader sit værdisæt til økonomiske teorier uden konstant at medinddrage etiske overvejelser. Er det ok, at syge skal piskes rundt. Er det ok, at depressionsramte skal tvinges i rundbordsamtaler med nabolaget. Er det ok, at langtidsleidge skal tvinges ud som tvangsarbejdere. Er det ok, at over 100.000 mennesker i dag arbejder som gratister. Osv.\nDe Radikale har glemt disse etiske overvejelser i en total falden på halen for øknomiske teorier - der "tilfældigvis" præcis sikrer De Radikales selv en stor økonomisk gevinst.\nPrisen er et totalt tab af etik, moral og humanitet.\nPrisen er også, hvad vi allerede har oplevet. Nemlig bankkrise på bankkrise. For netop erstatningen af moral og etik med grådighed har været den bærende menneskelige kraft for samtlige bankkrak i Danmark.\nMen også her hjælper de radikale guruer (økonomerne) partiet. For enhver økonomisk teori siger, at bankerne skal hjælpe og den bedste vej ud af krisen er at sende regningen videre overførselsindkomstmodtagerne.\nMen guruer får ikke taget højde for den menneskelige faktor. Nemlig at når grådigheden ikke har en pris, vil den fortsætte. Og vi vil se kriser erstatte den næste, og vi vil se menneskerettigheder sat på spil og en social armod vokse op af dimensioner.\nDe Radikale og DF har meget tilfælles. De bygger begge på religioner, der har ekskluderende intolerance og inhumanitet som biprodukt. Og begge har indbyggede risici for stor økonomisk og social turbulens.\n11. marts, 2012 - 08:50\n"Hvis socialdemokraterne ikke tager den diskussion, og tager den nu, hvor partiet styrtbløder, er det nat med fru Knudsen. Nu er det nemlig ikke længere kun vandrevælgerne, der begærer skilsmisse."\nLige netop! Vågn op og besind jer.\nHvrofor styrtbløder i? Det er det spørgsmål, I skal stille jer selv.\n11. marts, 2012 - 08:56\nJeg har altså lidt svært ved at følge de socialdemokrater, der mener, at de kan forsvare og legitimere alt det svineri deres parti for tiden præstere, ved at påstå at det hele i virkeligheden er De Radikales skyld.\nDen argumentation holder jo ikke en meter!\nDet er Karen Hækkerup, der som socialminister har overtaget det meste af det nedlagte integrationsministeriums arbejdsopgaver, og det er Karen Hækkerup, der i sidste uge i flere omgange var ude i pressen og slikke Dansk Folkeparti op og ned ad ryggen.\nKaren Hækkerup er den ansvarlige minister for indvandrerne, og når hun i pressen lobhudler og knuselsker højrepopulisterne og xenofoberne er det en meget meget alvorlig sag. (Fy for satan siger jeg bare, og glæder mig over at Georg Metz kan udtrykke synspunktet på en mere urban måde).\nNår Karen Hækkerup på den måde opfører sig som en gigantisk klaphat, er det naturligvis hende kritikken skal rettes mod – og ikke imod De Radikale eller nogen andre.\nKaren Hækkerup har fortjent en opsang og irettesættelse af de helt store, og det er en stor glæde at se, at Georg Metz atter engang er mand for at gøre det, der er det rigtige og sige det, der er nødvendigt.\nI den forbindelse vil jeg atter en gang rose Georg Metz for hans mod og hans personlige integritet, fordi det er en kendt sag at en stor del af Informations læsere består af socialdemokrater og folkesocialister, der overhovedet ikke er til sinds at lytte til endsige have forståelse for nødvendig og konstruktiv kritik af det forenede regeringsparti.\nDerfor skal Georg Metz ikke regne med at få megen ros for sine regeringskritiske artikler, men det gør dem bestemt ikke mindre vigtige eller betydningsfulde.\n11. marts, 2012 - 09:16\nGeorg Metz har langt om længe, den er altså også svær at sluge, fundet ud af at S er blevet et borgerligt parti. Hvis han skulle henfalde af gammel vane, til at håbe og tro på noget andet, så har Nick Hækkerup skrevet en kronik den 1. maj 2010 i Politiken, hvor han fastslår at S nu er middelklassens parti. At Karen Hækkerup, Social- og Integrationsministeriet deler samme anskuelser som Pia Kjærsgaard, er vel grunden til at hun har den ministerpost, som hun har.\nDet gør ondt, men desværre er det sandt: Socialdemokrater er ikke socialdemokrater længere.\n11. marts, 2012 - 09:40\nRoserne, Helle har i favnen, ser mig noget slatne ud, men røde er de i det mindste.\n11. marts, 2012 - 09:48\nS har reduceret sig selv til forvaltere af magten\n11. marts, 2012 - 09:52\nJeg er enig i den ensidige kritik af S og SF blev gammelt for flere måneder siden. Det gør dog ikke kritikken mindre relevant, men stiller en del nye spørgsmål.\nDet ene er om pressen magter kritik af den herskende elite, indtil videre, så nej. Åbenlyst er det jo de fattigere bliver langt fattigere i den forstående periode, og her er kritikken stort set udeblevet, at det kun er de udsatte der skal stilles til regnskab - med de ansvarliges gæld.\nHusk nu velfærd er til for de rige, ikke for de fattige. Alternativet var selvfølgelig deling.\nIndse det - DF er det nye Socialdemokrati.\n11. marts, 2012 - 09:59\nDet nye S = Tony Blair Labour "social demokrater" med et stænk Davos og en teske korporatisme. Jeg fatter hat.\nLige efter David Rockefellers hoved - læs bare hans afhandling fra Harvard. Intet ville fuldede hans live som en transnastional elite, der styre det hele.\nSkilsmisser: Who gives a fuck?\n11. marts, 2012 - 10:18\n11. marts, 2012 - 10:25\nJeg er meget enig, Hanne Christensen, i din kommentar:\n# 11. marts 2012 kl. 08:23\n11. marts, 2012 - 10:40\nLandet ledes af brugtvognsforhandlere.\n11. marts, 2012 - 11:25\nS- vælgere løber af gårde, sige Metz til sidst.\nHvor løber de hen må være væsentligt.\nMellem linierne ser man nederlaget i øjnene på Metz.\nUbærligt. Folk vil ikke som Metz og hans disciple.\nDemokratiet virker på sin forunderlige måde.\nDet må selv Metz acceptere.\n11. marts, 2012 - 12:17\nKarol Kanarra :\n"Roserne, Helle har i favnen, ser mig noget slatne ud, men røde er de i det mindste."\nDet er farvestof.\n11. marts, 2012 - 13:05\nI Voxmeters nye meningsmåling fra i dag er Enhedslisten større end både SF og De Radikale.\nEnhedslisten er med sine 9,2 procent af stemmerne nu halvt så store som socialdemokraterne der blot får 18,5 procent i opbakning.\nMed den kurs Karen Hækkerup og regeringen fører lige nu, vil der ikke gå lang tid, før Enhedslisten går hen og bliver det største parti i det journalisterne kalder for rød blok.\nSpørgsmålet er i den forbindelse, om SF kan nå at få rettet kursen op, og begynde at gå til venstre inden partiet kommer under spærregrænsen og går i opløsning\n11. marts, 2012 - 13:33\nDet her med at forholde sig fleksibelt og refleksivt til virkeligheden, ligger simpelthen ikke i generne hos den konservative del af venstrefløjen.\nGanske rigidt og intuitivt er således også ovennævntes svar på en ændret økonomisk situation: intet må ændres - altså lige bortset fra skatterne, som helst skal hæves for de onde "rige".\nOg det er uanset om der er krise eller ej. "De rige" skal kontinuerligt straffes for deres væmmelige materialisme og overforbrug, eller hvad de nu bruger deres penge på. Sådan er det bare.\nJa, vi når sågar snart punktet hvor de højeste overførselsindkomster skal nivelleres med de lavest lønindkomster, for at undgå "ulighed" og "relativ" fattigdom.\nAT EL efterhånden har isoleret sig selv som et dybt ensidigt klientparti, hænger naturligvis ikke sammen med at de igen har fejlbedømt situationen, men derimod at hele "den borgerlige presse" indædt bekæmper dem, og at alle andre partiers moralske kompasser er eroderet helt væk.\nSidstnævnte er selvfølgelig noget, der gør sig mest gældende hos DF.\nBlindheden er total, overfor det faktum at de vælgere der pt. samles hos EL, til et sidste opgør med det imaginære "Imperium", er repræsentanter for en politisk fossilering, hvis tid rinder hastigt ud.\nDeres økonomiske og politiske løsninger er grundigt gennemprøvet, og har fejlet 110 %. Åbn blot en historiebog.\nTilbage står kun luftige postulater om moralsk overlegenhed, lidt staffage om grøn bevidsthed og en akademisk puritanisme, der med djævelens vold og magt vil beskytte folk imod dem selv.\nMan mistænker, at partiet selv er bevidst om sin sæbeboble-natur, da det konstant quickstepper uden om regeringsansvar og svar på hvorledes dets straffeekspeditioner imod erhvervslivet (og ja, der findes andre virksomheder end Mærsk og Coca Cola i DK) skal kunne opretholde velfærdens volumen og udbredelse.\nSvarene blæser stadig i vindene.\n11. marts, 2012 - 15:15\nDen samme konklusion gælder vel liberalismen, skulle du finde en bog.\n11. marts, 2012 - 17:08\nJeg går ud fra at dit indlæg i dag kl. 8.56 bl.a. er rettet mod mit indlæg.\nJeg er enig med dig i, at det er godt Georg Metz bruger fyldepennen til at kritisere Socialdemokraterne og i særlig grad Karen Hækkerup, som jeg i øvrigt heller ikke før valget kunne skelne fra DF. Hun har altid haft samme skingre tone såvel i holdning som i tonefald som DF.\nMen Karen Hækkerup taler som socialminister på regeringens vegne! Og det regeringsgrundlag vi ser ført ud i livet minder sjovt nok i umiskendelig grad om De Radikales eget valgoplæg. Det minder mindre om Socialdemokraternes, og endnu mindre om SFs politik.\nDe Radikale har fået så stor indflydelse, da de udgør en helt afgørende faktor som tunge på vægten. De kan vælge blå eller rød fløj efter hvilken der giver dem mest indflydelse. Og De Radikale har fået så stor indflydelse på nærværende regering, at de to andre partier har givet stort set køb på alt.\nDet er vigtigt at rette kritikken derhen hvor politiken bliver udtænkt, fremfor derhen hvor fanen bliver båret. De to væsentligste årsager til regeringens politik er\n1) De Radikale, og\n2) Helle Thorning, Mette Frederiksen og Karen Hækkerup, der alle er så højreorienterede, ja, nærmest højreradikale i deres holdninger, at det er meget svært at forstå, hvorfor de er medlem af Socialdemokraterne.\nDisse 3 damer sammen med Margrethe Vestager danner i realiten alliancen omkring den sorte, højreradikale politik, regeringen har brugt de sidste 100 dage på at gennemtrumfe.\nDet er jo ikke SF. De er bare med som røvslikkere. Og vi kan nævne andre perifere personer, som vi kun hører sporadisk til.\nDet er en helt galt angrebsvinkel at kritisere Karen Hækkerup - alene. Hun er så skinger at hun nærmest er ligegyldig. Hendes karisma er så matroneagtig, at hun ville gøre sig rigtig godt som bestyrer af en bar, hvor der blev skænket godt op i glassene. Hun må have et særdeles specielt forhold til Helle T, siden hun kan blive udpeget til minister. Eller også er integrationsministerposten netop en post, der besættes af personer, der kan undværes, - eller meget gerne undværes i det lange løb.\nDen egentlige kritik bør rettes mod Helle T, mod Socialdemokraterne som højredrejet parti, OG mod De Radikale.\nDe Radikale er helt afgørende her. For det parti har nøglen til, hvad vej landets politik skal køre. Mod højreradikal kurs, eller mod en mere human politik. De Radikale skal blot nævne ordet ”human”, og SF vil omfavne dem. Helle ville så ikke have noget valg. Ligeledes ville Løkke fremover (for han overtager nok regeringsmagten næste gang, hvis ikke det lykkes Margrethe Vestager at sætte sig på tronen) være afhængig af De Radikale.\nDerfor er det helt afgørende at rette kritikken såvel imod De Radikale, som mod Socialdemokraterne. De Radikale er afgørende for fremtidig regeringsdannelse, og Socialdemokraterne har et ansvar både tidligere som nu (og om fire år), som et parti, der ikke udgør nogen opposition til Venstre/DF da de jo dybest set er enige med disse partier. Altså Helle, Mette og Karen er.\nDet er vigtigt at påpege dette allerede nu, så De fornuftige Radikale medlemmer kan tage et opgør mod tabet af humanitet, lige som, der selvfølgelig eksisterer mange socialdemokrater, der har ladet sig forblinde af Helle T. De skal gøre sig klar til kamp for at vælte 3-kløveret Helle, Mette og Karen.\nDe Radikale er desuden vigtigt som parti, da partiet tiltrækkes af mange, der aldrig kunne finde på at stemme Enhedslisten, men egentlig står for samme humanitet. Enkelte kunne trække sig til at stemme SF, men dette parti, skal nok bruge mange, mange år på at slikke sår, og fremstå som et helt parti med egen politik igen, før det kan tiltrække vælgere.\nSF burde helt klart melde sig ud af regeringen igen. Partiet har jo mistet totalt troværdighed.\nMen fortsat tror jeg, at mange vil stemme radikalt, som en fortsat protest mod VKO, og fordi nogle vælgere ikke kan identificere sig med yderste venstrefløj. Hvis humaniteten genopstår i De Radikale, ja, så mener jeg langt mere er nået, end om Karen Hækkerup meldte rent flag og meldtee sig ind i DF. Og som nævnt ville Helle T være nødt til at rette ind, da en mere humanistisk politisk tilgang hos De Radikale ville blive hilst velkomment hos SF.\nDe Radikale sidder med nøglen til, om den højreradikale politik skal fortsættes – foreløbig er det den vej, partiet bevæger sig – eller om, udviklingen igen skal have en humanistisk tilgang.\n11. marts, 2012 - 18:02\nDu klager over de rige skal straffes. Sjovt nok ikke over, når ledige og syge angribes, go reelt straffes.\nDu mener, de rige straffes, fordi de skal betale skat. Jeg er helt uenig. De velstillede får skam meget igen.\nJeg er enig med dig så langt, at vi har et problem, hvis de mest velstillede ikke skal have samme omsorg som andre. Hvis ledige højtuddannede ikke må få kurser til forbedring af deres jobchancer, men dette alene skal gives ufaglærte (og tro mig også LO-medlemmer). Her er ikke tale om ret og urimelighed, men om gruppers kamp mod hinanden og en ekskludering af ”det gode selskab” blot fordi disse har gået på et universitet e.l.\nJeg er enig i, at dette er småtskårent.\nDet er også en faglig vej at bevæge sig, hvis man ønsker bevaret velfærdssamfundet. En eksklusion af dem - der betaler mest til velfærdssamfundet – til at tage del heri, er selvfølgelig en vej til enden.\nDet er også absonst i og med det hele vil gå op i administration, med mindre man tager næste og næste og næste kaste med. Altså hvis alene velfærd er rettet mod de allerdårligst stillede. Men så vil jo selv middelklassen takke helt af, så igen vil bevarelsen af velfærden hænge tæt sammen med, at den rettes mod alle, høj som lav, rig som fattig.\nJeg ved ikke, om du længere har ret i, at Enhedslisten står for den totale lønudligning. Det er ikke mit indtryk, jeg har ikke en eneste gang i mange år hørt den slags fraser udråbt fra Enhedslistens ledere. Men jeg er enig i, at Enhedslisten nok ønsker større lighed end flertallet af den danske befolkning.\nDerfor mener jeg også, at det er særdeles uheldigt, at Enhedslisten snart udgør 10 % af befolkningen, og jeg vil tro der er potentiale til yderligere en fordobling. For mig at se, er det meget uheldigt, hvis 30-40 % af befolkningen søger mod de yderste politiske fløje. Dvs. De Liberale, DF og Enhedslisten. Der er behov for protestpartier i ethvert samfund, men hvis næsten halvdelen går i protest-mode, ja, så er den hamrende gal, og vi risikerer meget ustabile tilstande.\nMen protesten kommer jo, fordi øvrige partier ikke kan finde ud af at samle. De fleste bejler ensidigt til de to store grupper: den arbejdslønnede middelklasse og de ældre pensionister. Det er klart, for disse to grupper udgør helt afgørende magtgrupper, men, hvis øvrige grupper totalt tilsidesættes, ja, så opstår situationen, at resten søger mod fløjene.\nDet er jo præcis det, vi har set de seneste år. Og jeg tror ikke denne udvikling er slut. Hvis regeringen revolutionerer velfærdssystemet og afkobler såvel de mest velstillede som parkerer de dårligst stillede på rene almisseydelser med en pisk over nakken, ja, så får vi netop de tilstande, at store grupperinger bevæger sig mod yderfløjene.\nJeg går ind for, at overførselsindkomster ensrettes. Hvad er galt i det. Af flere grunde. Det er ganske enkelt mest logisk. Hvorfor skal ydelser være aldersafhængigt? Altså hverken bolig-, varme-, madudgifter m.m. er aldersafhængige. Hvorfor skal så en 25 årig have 6.600 kr. i kontanthjællp, en dagpengemodtager 17.000 kr. og en enlig folkepensionist får grundbeløbet (68.500), pensionisttillæg (71.200) og ældrecheck (11.200). For folkepensionisten har jeg nævnt beløbene pr. år, divideres med 12 fås en samlet folkepension på ca. 12.600 kr. Hertil kommer ATP på ca. 1000-2000 kr. pr. måned.\nMen vi er ikke slut her. Boligsikring og boligstøtte – to størrelser med forskellig beregning og rettet mod forskellige grupper. Vi kan også nævne indefrysning af boligskatter, varmehjælp, hjemmehjælp osv. osv. Igen ydelser primært afhængig af alder.\nDet kræver et enormt administrationsapparat holde styr på alle disse detaljer. Jeg foreslår et system. Det er enklere. Nogle vil få mere, men min vurdering er, at al ekstraudgift kommer tifold igen ved de sparede adm.udgifter. Vi får et simpelt og enkelt system, som er til at forstå for alle. Boligydelser bør ikke afhænge af om der er tale om en eje- eller lejebolig eller om en 40- eller 65-årig. Ydelser bør ensrettes.\nSelvfølgelig vil der være hjørner at drøfte, men systemet skal revideres for at forenkle, ikke for at frarøve hverken rige eller fattige, eller ældre som yngre hjælpen.\nForskellen på dig og mig er nok, at du tror, at en masse nu ikke vil gide arbejde, for tænk hvis de kan få 17.000 kr. om måneden. Jeg tror ikke på den teori. Altså med mindre vi taler om få måneders ekstra ledighed, hvilket jeg ikke ser det store problem i. Jeg tror, at langt hovedparten af danskerne rent faktisk ønsker et job og at forsørge sig selv. Men særligt ledige mener jeg fortsat skal være jobsøgende, og de skal kunne påvise dette for at få støtten. Så kan vi have nogle få sagsbehandlere, der griber fat i de ekstreme snydere.\nJeg forstår slet ikke din tone omkring ”klientpartier”. Jeg mener, du maler dig selv op i et hjørne med den slags udtalelser.\nIngen er vel uenig i, at vi har en borgerlig presse. Eller snarere en forstokket borgerlig presse. Ja, jeg gider ikke engang tage drøftelsen med dig, om du skulle mene det modsatte. Men alt er selvfølgelig relativt. Befinder du dig ude på den yderste højrefløj – hvilket dit sprogbrug kan antyde – ja, så er alt jo venstreorienteret i din optik. Mit gæt er, at du præcis stemmer på et af de yderpartier, jeg har nævnt. Og givet vis i protest.\nMen hvad vil du så egentlig i din yderposition. For mig ser det ud til gennem dine mange debatindlæg, at du vil sænke sociale ydelser til de dårligst stillede, og udvide kontrollen over disse samt pålægge disse større krav om modydelser. Omvendt mener du, at offentlige ydelser til de bedre stillede skal bevares – uden krav om modydelse. For mig lyder det bare grådigt. Men du kan jo selv tage ordet og forklare din samfundsmodel.\n11. marts, 2012 - 19:57\nDu er garanteret et godt og velmenende mennske,\nmen måske lidt politisk tonedøv. (undskyld)\nVed valget gik Det Radikale Venstre markant frem, mens S og SF gik markant tilbage.\nHelle og Villy var helt afhængi af de radikales stemmer.\nMener du, at Vestager under forhandlingerne i det sorte tårn skulle have lagt sig fladt ned på maven og sagt: "OK, vi vandt, men vi lader Helle, Villy og Børsting bestemme".\nPolitik er kampen om magten. Færdig slut.\nFolketinget består af 179 banditter, eller i hvert fald potentielle banditter.\nJeg er sikker på, at Lars Løkke i sit stille sind er glad for, at rød blok vandt valget, for hvis VKO havde fortsat var landet endt i kaos.\nFrustrationerne i rød blok og i fagbevægelsen var så store, at LO og 3F ville have lejet alle turistbusser i Danmark, og læsset dem med røde faner og kolde bajere, og sat kursen mod Christiansborg slotsplads.\nDet kan de jo ikke gøre nu, hvor de har brugt mange, mange millioner af medlemmernes kontingentkroner på at bringe Helle og Villy til magten.\nDe må pænt finde sig i, at regeringen fører stort set samme politik som VKO.\nSådan er politik også.\n11. marts, 2012 - 22:34\nFor mig virker det som om, at du er ude af stand til at tage en principiel diskussion om velfærdssamfundets elementer og fremtid, uden samtidig at føle, at du udsættes for en personlig klapjagt og hetz. Du må virkelig have noget på spil.\nDu læser et hav af idiosynkrasier ind i mine indlæg, som der ikke er belæg for.\nFX. aner jeg ikke hvor du har fra, at jeg:\n"...vil sænke sociale ydelser til de dårligst stillede, og udvide kontrollen over disse samt pålægge disse større krav om modydelser."\n"...at offentlige ydelser til de bedre stillede skal bevares – uden krav om modydelse."\nHvor får du det fra? Og i øvrigt mener jeg at "modydelsen" kaldes "skat".\nJeg er ved at være træt af at gentage det, men jeg har på intet tidspunkt advokeret for en nedsættelse af ydelser til samfundets værdigt trængende. Og for min skyld må disse ydelser gerne indeksreguleres.\nDerimod undrer jeg bla. mig over hvorfor SF blev udråbt som klasseforrædere af EL og Informations stamgæster, fordi man foreslog at der skulle gives skattelettelser til de lavestlønnede lønmodtagere, fremfor til højtlønnede og personer på overførselsindkomster.\nEn sådan situation mener jeg understreger min pointe om at EL er blevet et klientparti, og dets tilhængere er på vej ud af en uholdbar streng.\nJeg har tilladt mig at efterlyse lidt introspektion om velfærdsstaten, og har fornylig, i en diskussion med Hr. Tom Paamand, redegjort ganske udtømmende for mine tanker omkring samfundets struktur:\nMen den har du åbenbart ikke lige fanget - måske fordi du havde travlt med at kalde folk, med divergerende holdninger, for "Krigsgale Breiviker"?\n12. marts, 2012 - 06:25\nJeg ser intet misforhold imellem det, du skriver og mit indlæg.\nDet er da klart, at et parti forsøger at opnå maksimal indflydelse. Og det har DRV opnået. Derimod har S-SF lagt sig fladt ned og opnået minimal indflydelse. Det er jo en logisk slutning, når den ene part opnår maksimal - opnår den anden minimal. Selvfølgelig under forudsætning af, at vi har 3 meget forskellige partier.\nDet er præcis derfor, jeg peger på, at spottet skal rettes mod DRV + de 3 tøser, Helle, Mette og Karen.\nDer er alle rykket kraftigt mod højre det seneste 10-år! Jeg mener, Karen i det kløver er den mindst farlige i sin skingre tone. Derfor er det en lidt gratis omgang at pege på hende.\nHvis Georg Metz virkelig skulle spidse blyanten og bore ned til problemets kerne, ja, så er det ganske enkelt nødvendigt at medinddrage DRVs udvikling fra et humant socialliberalt parti, til et rentdyrket liberalt parti, hvor al human fornuft er forduftet.\n12. marts, 2012 - 06:30\nHanne Christensen mener at "det er en gratis omgang" når Georg Metz kritiserer at Karen Hækkerup lefler for Dansk Folekparti.\nDet må jo betyde at Hanne Christensen mener, at det er mindre betydningsfuldt og alvorligt, at socialdmokraterne i øjeblikket forsøger at danne en politisk aliance med højreekstremisterne.\nHanne Christen tager fejl. Grusomt fejl.\n12. marts, 2012 - 07:10\nIntentionerne skal findes i ordvalget.\n”Værdigt trængende” bør du definere!\nDu skriver, at du ikke ønsker ydelserne nedsat til ”værdigt trængende”. Lad mig spørge, hvad er en værdigt trængende, og er en ydelse på 6.660 kr. eller 10.000 om måneden før skat et rimeligt niveau? Vil du have indført en fattigdomsgrænse? Eller er 13.300 kr. før skat til en enlig mor tilstrækkeligt? Eller 12.600 + ATP + fryns til de fattigste pensionister?\nI alle de debatter, jeg har set dig deltage i, har jeg ikke en eneste gang set dig argumentere for, at de laveste sociale ydelser bør hæves. Jeg har heller ikke set dig tale imod kontroltyranniet.\nDerimod har jeg set dig tale rigeligt imod skattebyrder, brændbeskatning osv. Hvad bør topskatten være i dit politiske system? Du bruger ord som ”de onde rige” med en påstand om, at sådan ser venstreorienterede på de velstillede. Eller ”de rige skal straffes”. Eller ” højeste overførselsindkomster skal nivelleres med de lavest lønindkomster, for at undgå “ulighed” og “relativ” fattigdom.” Enhedslisten er et ”klientparti” skriver du nedladende. Hvor har du det fra?\nOg sådan fortsætter du med det ene hadske postulat efter det næste. Du udgyder dit had til venstrefløjen igen og igen, ofte med påstande uden bund i realiteter, og sjældent hører man dig beskrive, hvad det er for et politisk system, du egentlig vil have. Du skriver om venstrefløjens ”luftige postulater”, men ikke desto mindre, er du så lavmeldt omkring, hvad du egentlig mener, politikken bør være, - måske fordi det ikke tåler dagens lys. Men kom nu, lad os se, hvad du definerer som ”værdigt trængende”, og hvad bør overførselsniveauet ligge på, og hvilke ydelser fra disse ”værdigt trængende” vil du kræve som modydelse for hjælpen?\nDet vil selvfølgelig glæde mig, hvis jeg har misforstået dig, og du reelt mener, at ydelserne bør sættes op, så fattigdom undgås, og hvis du også skulle mene, at kontroltyranniet bør have sit ende.\nDu harcelerer over at Enhedslisten kritiserer regeringen for at ville sænke skatten for de laveste lønnede. Her tager du vist fejl. Kritikken går på, at de fattigste – nemlig folk på overførselsindkomst – ikke skal have gavn af skattesænkningen. Det betyder jo, at de fattige bliver relativt fattigere. Men med din påstand kan jeg vel tillade mig at konkludere i dette indirekte sprogbrug, at du synes forslaget er ganske udmærket, og at en udbygning af den relative fattigdom således falder i din smag.\nDu ønsker en debat om velfærdsstaten. Jamen, jeg har jo rent faktisk givet mit bidrag med forslag om at ensrette ydelserne og forenkle administrationen. Du accepterer bare ikke det som et debatindspark, da din præmis er, at en velfærdsdebat alene handler om besparelser og nedskæringer. Men ønsker du at fjerne folkepensionen til de mest velstillede? Mine egne forældre modtager 2*folkepensionens grundbeløb, i alt 137.000 kr. årligt, samtidig med de hæver private pensioner langt over en gennemsnitsindkomst, ATP, mimrekort, og skatteunddragelse i form af indefrosne ejendomsskatter. De ejer 4 huse, de 3 i den højere prisende. Skal mine forældre virkelig have mere i understøttelse end den enlige mor på kontanthjælp?\nDu påstår, jeg har brugt udtrykket ”krigsgale Breiviker”. Gider du lige påvise dette! Det er jo en temmelig grov beskyldning, og det ligger mig faktisk meget fjernt at bruge den slags udtryk.\nJeg har i øvrigt ikke fulgt med i den debat, du linker til. Da debatten er gevaldig lang, skal jeg bede dig angive tidspunkt for det/de debatindlæg, du hentyder til fra Tom Paaland.\n12. marts, 2012 - 07:33\nNej, nej, nej. Du mistforstår vist mit indlæg. Hvis du læser mine indlæg, slår jeg jo til lyd for, at Socialdemokraterne skal kritiseres. Jeg mener selvfølgelig også Karen Hækkerup er langt ude, men problemet er, at Karen Hækkerup efter min mening er betydningsløs. Det er heri den gratis omgang ligger.\nVel er Karen Hækkerup social- og integrationsminister, men hun kunne aldrig stå alene. Hun er så skinger at hun næppe kunne nå særlig langt politisk, hvis hun ikke havde Helle Thorning i ryggen. Hvor mange ministre har i øvrigt overlevet livet som integrationsminister? Det er ikke pladsen til karrierefremme!\nSkytset bør rettes mod Helle T, Socialdemokraterne som sådan - og så også mod De Radikale.\nProblemet med De Radikale er, at de har nøglen til, om vi skal bevæge os yderligere ud af den højreradikale deroute, eller om vi skal vende tilbage til en mere human tilgang til politik.\nI 80'erne og 90'erne stod De Radikale for en human politik. Særligt med Anders Samuelsen og hans slæng ændrede partiet karakter i slutningen af 90'erne. De Radikale fokuserede mere og mere på skattelettelser og parkerede deres "humanitet" i fjernelse af 24-års regler og andre økonomisk temmelig ligegyldige forslag. Det kostede ikke på skatteregningen. Sådan kan man nemlig læse samtlige DRVs forslag i dag. Hvor det koster, skal der spares. Der skal spares på ledige, på syge, pensionsalderen skal hæves, efterlønnen fjernes osv. osv. Fokus er 100 % på skattelettelser. 24 års regler er blot lidt krymmel af humanitet på den store kage, som de velstillede kan dele, hvis DRVs politik gennemføres i sit fulde omfang.\nOg meget tyder herpå.\nNår det "koster" fx førtidspensioner, så er humaniteten forduftet. Godt nok pakker DRV deres tiltag ind i smukke ord-vendinger, som at de ikke vil "parkere" de unge, og de vil "hjælpe" de unge syge osv.\nMen der følger jo ikke kroner med. Tværtidmod er DRVs forslag et kæmpe besparelsesprojekt. Ingen kan jo være uenig i, at syge skal hjælpes. Ingen kan være uenig i, at syge ikke unødigt skal "parkeres" i en sofa e.l. Men psykologer, psykiatere, socialrådgivere osv. - alle peger på at der skal følge penge med, og indsatsen mod psykisk sygdom skal ske på et meget tidligt tidspunkt. Og det koster!\nDer er også mange interessegrupper her. Sjovt nok skal der bruges penge der, hvor netop disse socialrådgivere, psykiatere og psykologer har deres beskæftigelse. Det kunne minde om en ny "akiveringsindustri".\nEn ung syg kvinde har skrevet en kronik i Politiken om hendes sygdomsforløb og ser ingen hjælp i DRVs krav. Kun yderligere år hvor hun skal nedbrydes med atter og atter at skulle forklare sit sygdomsforløb til diverse sagsbehandlere og gentagne undersøgelse med samme resultat - nemlig at hun aldrig vil kunne blive rask så hun kan forsørge sig selv.\nDer er intet humant i fortsat at forfølge den stakkels pige. Denne kvinde bør selvfølgelig straks have tildelt en førtidspension. Men med DRV som penneførere, så bliver førtidspensionen stort set umuligt at opnå.\nDF har forfulgt udlændinge i årtier. DRV er ved at udvikle sig til et parti, der forfølger ledige og syge med fuldstændigt samme indfaldsvinkel som DF har over for udlændinge.\nDet bør der selvfølgelig sættes skarpt fokus på!\n12. marts, 2012 - 07:42\nProblemet er jo også, at netop mange journalister hælder til den NyRadikale politik.\nDerfor vil en kritik af partiets linje virkelig være befriende og sætte en hel anden debat igang end blot at pege på Karen Hækkerup.\nKan fx Georg Metz selv tilhøre denne fløj?\nVærdipolitik handler altså om andet end ægteskaber. I dagens Danmark handler det mest af alt om, hvordan vi betragter ledige og syge .... ja, ganske almindelige danskere, som er blevet ledige eller syge.\nDet er omkring disse mennesker værdikampen reelt føres i dag. Derfor bør fokus også være her.\nDet er da en stort se gratis omgang at drøfte separationsregler. Hvor mange her mener, at det ikke kunne være fornuftigt fx at halvere separationsperioden.\nKom nu, hvor mange mener det! Lad os høre et væld af modstandere. Kom nu.\nProblemet er, der er ikke en, der her vil oprøste sig. Georg Metz skal stadig ruste sig og trække vejret dybt for at få det egentlig mod frem, nemlig at kritisere De NyRadikales værdipolitik. Den er nemlig totalt gået i forfald og lader ikke DF noget efter, hvad angår populisme,nedgørelser og ydmygelser og forfølgelse af befolkningsgrupper.\n12. marts, 2012 - 09:51\nHanne Christensen - Jeg vil ikke at debattere indholdet med dig. Blot faldt jeg over to karakteristiske forhold, der er karakteristiske for din debat form :\n"..........DRVs udvikling fra et humant socialliberalt parti, til et rentdyrket liberalt parti, hvor al human fornuft er forduftet."\n"..........De NyRadikales værdipolitik. Den er nemlig totalt gået i forfald og lader ikke DF noget efter, hvad angår populisme,nedgørelser og ydmygelser og forfølgelse af befolkningsgrupper."\nEn sådan overdreven måde at udtrykke sig på indbyder ikke til frugtbar dialog.\n12. marts, 2012 - 10:55\nDu fornægter blot, Leo Nygaard, what's going on!\nDRV påstår til stadighed, at vi har en finansiel krise.\nNej, vi har en human krise, der langt overstiger de finansielle bølgeskvulp i Danmark.\n12. marts, 2012 - 12:31\nDet var debatformen og ordvalget jeg kommenterede.\nJeg er fuldstændig ligeglad med om det var DVR, du karakteriserede. Hvis en debattør beskrev EL på lignende måde, var min mening den samme.\nDu opfattede ikke budskabet, men svarede med indholdsmæssige emner.\nSkulle jeg svare på det med et ordvalg som dit, ville det blive temmelig ubehageligt !\n12. marts, 2012 - 13:32\nJeg kalder bare en spade for en spade.\nDe ugerninger, DRV er bannerfører for at føre ud i livet, fortjener ikke pæne ord. Det kræver derimod at man bruger de rette ord for at beskrive al dens grusomhed.\nAt overlade unge syge til fattigdomsydelser er for mig temmeligt ubehageligt. Ja, grusomt.\nAt hetze psykisk syge er lige så hæsligt.\nAt tvinge unge ledige til at arbejde fuldtid for 6.600 kr.pr. mdr. er ligeså hæsligt.\nJeg kan ikke bruge andre ord.\n12. marts, 2012 - 14:54\nFor et par år siden brugte jeg ordet "tvangsarbejde" om det arbejde, som kontanthjælpsmodtaagere tvinges til at udføre gratis i de såkaldte virksomhedspraktikker (som i øvrigt intet har med praktik at gøre).\nDengang rettede en debattør også henvendelse til mig med en forargelse over, at jeg brugte så stærke ord.\nJeg svarede, at det var ganske bevidst. Man skal kalde en spade for en spade, når noget er direkte menneskerettighedskrænkende. Jeg skrev, at jeg brugte ordet efter at have studeret den kommenterede udgave af menneskerettighederne, samtlige tilhørende protokopoller samt afgørelser på dette område. Hefter havde jeg argumetneret for mit synspunkt i en 6 sider lang analyse.\nPåfaldende var, at den pågældende debattør blev tavs som graven. Han syntes ordet var grusomt, men spurgte ikke mere ind til det, da jeg fastholdt at bruge ordet og tilmed efter at have analyset det fagligt.\nHan blev tavs.Hans nysgerrighed eller harme blev ikke vagt. Nej han blev bare usselt tavs.\nDen 17. februar 2012 brugte Ritzau selv ordet. Stort set samtlige aviser sendte dette telegram, hvor Ritzau brugte ordet.\nIngen reagerede. Tvangsarbejdet er i al sin grusomhed blevet alment accepteret blandt godtfolk.\nHvad var Michael Guderups kommentar her, jo følgende:\n"Man kan jo ikke ansætte folk til overenskomstmæssig løn, hvis det tager 3 måneder at lære dem bare at stå op om morgenen."\nI dag har vi over 100.000 personer, der arbejder under ikke ordinære forhold. Det er folk der udnyttes i kommuner, stat, politiske partier, organisationer (ja, selv velanskrevne organisationer) og i private virksomheder som billig eller gratis arbejdskraft.\nJeg startede med at anvende ordet for 6-8 år siden. Det havde været en hel del lettere, hvis man havde taget det seriøst dengang.\nDet samme gælder DRV. Det er bestemt ikke for tidligt at tage hul på en kritik af den udvikling, partiet har gang i. Deres renomme hviler på en fortid, hvor deres politik var baseret på en human indfaldsvinkel. I dag hviler den imidlertid på en ren superliberal cost-benefit analyse. Altså på hvad de bedst stillede får mest ud af. Det er ren nytteteori, der er styrende for partiets politik. De glemmer blot, at humanitet ikke kan opskrives på formler.\nFor nogle år siden debatterede jeg på De Radikales debatsider. Her kunne man se de individuelle radikale politikeres interessefelt. Påfaldende var, at ikke en, nej ikke en eneste havde sat kryds ud fra interessefeltet "socialpolitik". Heller ikke den daværende socialordfører Marianne Jelved.\nI dag er det den barslende Marlene Bo Hansen, som er socialordfører. Og psykiatri- og integrationsordførerposterne er overladt til en 26-årig studerende, Liv Holm Andersen.\nDe Radikale har en totalt disrespekt over for det sociale område.Og jeg vil igen opfordre til at holde et skarpt øje med De NyRadikales værdipolitik. Den er nemlig totalt gået i forfald og lader ikke DF noget efter, hvad angår populisme,nedgørelser og ydmygelser og forfølgelse af befolkningsgrupper.\n12. marts, 2012 - 15:58\nDet er i øvrigt den unge 26-årige Liv Holm fra De Radikale der som psykiatriordfører har ordførerskabet i forbindelse med hele førtidspensionsreformoplægget.\nDen største førtidspensionsreform i mands minde overlader De Radikale til en superung studerende at tage vare på.\nDen unge psykiatriordfører forsvarer en førtidsreform, hvor unge syge (Liv Holm er også også ordfører for børn og unge) sendes mangeårigt på parkering på kontanthjælpsforhold, som for unge under 25 år udgør 6.600 kr. om måneden før skat.\nDen stakkels unge kvinde må være sindsforvirret. For samtidig viser hun sin forargelse i et læserbrev i Information den første dag i julemåneden 2011. Her skriver hun om fattige bestemt findes, ja, fattige børn og unge findes faktisk i hobetal, og der for har hun besluttet ..... ja, hun har besluttet følgende:\n" jeg nu gået på nettet for at bidrage til Dansk Røde Kors’ julehjælp. Har andre tænkt ligesom mig, ja så er der da kommet lidt ud af den medieturbulens, som ellers intet har løftet for Danmarks fattige børn."\nJulehjælp! Det er hvad De Radikales socialpolitik snart er reduceret til!\n12. marts, 2012 - 16:12\nJEG smiler bredt :-)\n12. marts, 2012 - 16:15\nHanne - Der bekræftede du selv min anke. Du kalder netop ikke en spade for en spade. Du kalder den et beskidt, rustent, ubrugeligt møjredskab.\nDet er bevist af sprogforskere, at brugen af de (a)sociale medier har forrået og forsimplet sproget.\nOm du ville bruge den samme udtryksform, hvis du i en debat så nogle radikale i øjnende, er tvivlsomt.\nMåske ville du og måtte så finde dig i, at de kaldte dig en usaglig, sur mokke, eller det der er værre.\nDRV er en flok hattedamer m/k, der svømmer over i selvgodhed over egne og barmhjertige organisationers frivillige nådiggaver.\n12. marts, 2012 - 16:19\nLiv Holm er kun 24 år og er den næstyngste i Folketinget. Den yngste er Jeppe Mikkelsen på 20 år, også radikal politiker. Han er retsordfører.\nLeo, du bliver personlig, du kunne i det mindste give hende et par fadbamser først. :p


Tænk anderledes og bliv millionær | Samvirke\nHvis man drømmer om at blive rig og blive ved med at være det, anbefaler den amerikanske forfatter, virksomhedsleder og ejendomsinvestor Keith Cameron Smith at tænke anderledes og tage ved lære af dem, der har haft succes. I bogen om millionærers vaner ’The Top 10 Habits of Millionaires’ kommer han med 10 gode råd til, hvordan man kan gøre dem kunsten efter.\nAf Rie Jerichow Foto: Flickr CC - pirate_renee 26. oktober 2013\nHvis du er gavmild med dine penge, betyder det, at du styrer dem, og omvendt at de ikke kontrollerer dig.\nDet er vigtigt at have en langsigtet plan, ikke kun for økonomien, men for livet i almindelighed både sundhed, parforhold og venskaber. Og når du begynder at tjene penge, husk så at investere. Målet er ikke større komfort, men en større grad af frihed.\nInteressér dig for idéer og andre mennesker – ikke ting\nIdéer skaber handling. Hold op med at kritisere andre. Giv dem komplimenter i stedet, og lær af dem. Lad dig aldrig imponere af overfladiske ting.\nVær positiv over for forandringer\nForandringer er nye muligheder, dem skal du ikke være bange for. Vær opmærksom på alle de nye muligheder, der byder sig.\nTag kalkulerede chancer\nDet er vigtigt for at komme ud af rotteræset, uddanne dig selv og lægge langsigtede planer for dit liv.\nLær nyt hele livet\nHold trit med hvad der foregår i verden omkring dig. Det giver dig nye ideer og nye muligheder for vækst. Invester i at lære, hvordan man får succes. Tag ikke imod gratis rådgivning, men lær af de bedste.\nArbejd for fortjeneste, ikke for løn\nSelv om du tror, at du ikke egner dig til at sælge ’ting’, så forsøg alligevel, for det er dér, pengene ligger. Find en niche, og sælg med fortjeneste.\nHvis du er gavmild med dine penge, betyder det, at du styrer dem, og omvendt at de ikke kontrollerer dig. Det betyder ikke, at du skal smide dine penge væk, men blot, at det at give vil vise sig at være mere værd, end det du investerer i det.\nDu skal ikke gøre alting selv, men finde mindst en anden indtægtskilde udover at dit ni-til-fem job. Det vil give dig flere penge til at investere.\nFokusér på at øge din nettoformue\nArbejde smartere, ikke hårdere. Dine penge skal arbejde for dig, du skal ikke arbejde for dine penge. Nogle måder at skaffe sig en passiv indkomst kunne være at:\n• starte en lille virksomhed\n• investere i fast ejendom\n• investere i aktier\nStil dig selv udfordrende spørgsmål\nFind ud af, hvem du virkelig er og virkelig ønsker at være. Definér ikke dig selv ud fra det, du har, men ud fra den, du gerne vil være.\nSe, hvad vi ellers skriver om: #penge\nHar du psyke til at blive rig?