ADHD MAGASINET. TEMA: Teenagere. Danni Elmo, ny ambassadør Side 4. Hvordan kan du forstå dine forældre? En guide til teenagere med ADHD Side 21 - PDF\nADHD MAGASINET. TEMA: Teenagere. Danni Elmo, ny ambassadør Side 4. Hvordan kan du forstå dine forældre? En guide til teenagere med ADHD Side 21\nDownload "ADHD MAGASINET. TEMA: Teenagere. Danni Elmo, ny ambassadør Side 4. Hvordan kan du forstå dine forældre? En guide til teenagere med ADHD Side 21"\n1 TEMA: Teenagere Danni Elmo, ny ambassadør Side 4 ADHD MAGASINET NUMMER 1 FEBRUAR 2015 Hvordan kan du forstå dine forældre? En guide til teenagere med ADHD Side 21 Tips og ideer til teenage-årene Side 26 Gratis netværksforløb Side 13 Kom til familiedag Side 35\n2 TEMA: Teenagere Danni Elmo, ny ambassadør Side 26 Hvordan kan du forstå dine forældre? Side 22 Sæt netværket i spil Side 13 Kom til familiedag Side 33 NUMMER 1 FEBRUAR 2015 LEDEREN JETTE MYGLEGAARD, FORMAND Livet er mange ting ANNONCETEGNING Dansk Blad Service ApS Vestergade 11 A, 5540 Ullerslev, tlf kl og hvortil alle spørgsmål vedr. annoncer bedes rettet. UDGIVET AF ADHD-foreningen Pakhusgården Odense C Tlf.: CVRnr: REDAKTØR Anja Jakobsen Redaktionen modtager gerne artikler til bladet på mail: Artiklerne i bladet står for forfatternes egen regning og udtrykker ikke nødvendigvis redaktionens eller foreningens holdning. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere i indsendt materiale og til at publicere det på ADHD-foreningens hjemmeside: www. adhd.dk TRYK Glumsø Bogtrykkeri A/S ISSN Oplag: 8300 DEADLINE for blad nr. 2/ marts Udkommer april. Forsidefoto: Danni Elmoe Foto: Michael Marqvard Lund ADHD MAGASINET For nogen tid siden kiggede jeg med på et program, der hed Livet er så mange ting. En kendt person var blevet bedt om at tage fem ting med i studiet, som symboliserede begivenheder, der havde fået stor betydning for vedkommende. Det slog mig, at alle ting var relateret til voksenlivet og til præstationer leveret af personen. Og ganske vist lever de fleste af os den længste tid i livet som voksne, men det er da bemærkelsesværdigt, synes jeg. Og måske var det en tilfældighed. Livet er heldigvis fyldt med massevis af oplevelser for os alle sammen. Vi gives ikke de samme muligheder, og vi er forskellige i vores tilgang til de muligheder, vi gives. De vise ord, om, at det ikke handler om, hvordan du har det, men hvordan du tar, det giver altid god mening for mig. Det er disse ord, jeg selv tyer til, når jeg synes noget er besværligt, uretfærdigt, ufremkommeligt eller bare træls. Teenagere De fleste børn er børn med alt, hvad dertil hører af tryghed, sorgløshed og nysgerrighed, mens de fleste voksne er voksne med alt, hvad dertil hører af pligter, ansvar og store glæder og sorger. Imellem disse to aldre har indsneget sig det væsen, vi kalder teenagere. Teenagere er efter min bedste overbevisning den alder, der for langt de fleste opleves som den tid, hvor man føler sig allermest i live på godt og på ondt. Når jeg i dag som voksen kigger tilbage på mine teenageår, kan det se ud, som om ikke alt var lige velovervejet og nogle ting var måske en smule ude af proportioner. Formodentlig er jeg ikke den eneste, som tænker sådan. Men når jeg vender tilbage til følelserne, der var forbundet med den tid, er fakta, at aldrig har hvert eneste ord og hver eneste handling været mere velovervejet. Aldrig har der været vurderet så meget for og imod, aldrig før eller siden tænkt så mange hvad nu hvis. Vi hører, og siger ofte, at teenagere ikke tænker sig om, går med hovedet under armen eller andre udsagn der udstiller teenagere som uansvarlige og ude af stand til at tænke. Og intet kan være mere forkert. At finde sin identitet Teenagealderen er netop der, hvor der for alvor tænkes. Det er her, der arbejdes med den helt store identitetsdannelse, og er der noget, der kræver hårdt arbejde, er det at finde sin identitet eller sit ståsted i livet. Unge mennesker, der i forvejen er på hårdt arbejde med at finde ud af, hvem de er, kan være særligt pressede, hvis de oveni teenageårenes almindelige udfordringer også skal håndtere ADHD. Måske har de allerede en diagnose, hvilket bestemt ikke gør livet nemmere, hverken for dem selv eller for deres omgivelser. For hvad er hvad, når det kommer til besværlighederne? På samme måde kan det være uhyre vanskeligt for unge, der har ADHD, og ikke har en diagnose. I disse år er det en særlig udfordring at få adskilt hvad er almindelig teenageadfærd, og hvad der skyldes ADHD. Det er vanskeligt for den enkelte unge og for omgivelserne. Af og til bruger man et begreb som under ombygning om teenagere. Det er på mange måder et godt beskrivende udtryk. Desværre giver udtrykket som ofte anledning til resignation fra omverdenen. Altså det nytter ikke noget, vi kommer ingen vegne, vi væbner os med tålmodighed til ombygningen er færdig. Det synes jeg er rigtig ærgerligt og vil opfordre til at vi behandler ombygningen på samme måde, som vi gør, hvis vi er i gang med en ombygning af vores hjem: Det er spændende at se udviklingen, opdage nye facetter, som du ikke havde tænkt fra start af, hyggeligt med nye måder at indrette sig på, mens det står på. Pas på værdierne (læg en presenning over hvis det regner), glæd jer sammen over hvor fantastisk det allerede tegner. Vær stolt og forsvar evt. kritik. Allervigtigst er det at lytte og forstå Allervigtigst tror jeg det er, at vi lytter og prøver at forstå det vigtige budskab vores teenagere har, ADHD eller ej. Vi kan ikke gøre så meget ved, hvordan de har det, men vi kan selv bestemme, hvordan vi tar det. For os, som omgiver dem, er det en periode i deres liv. For dem er det selve livet. 3\n3 Danni Elmo bliver ambassadør for ADHD-foreningen AF NICHOLAS CARON FRIVILLIGKONSULENT I ADHD-FORENINGEN Den selvlærte musiker, Melodi Grand Prixdeltager og foredragsholder Danni Elmo glæder sig meget til at være ambassadør i ADHD-foreningen. Det giver ham mulighed for at sige nogle af de ting med pondus, som han selv havde brug for at høre, da han var 15 år. Jeg synes, det er fedt at være forbillede for andre mennesker det inspirerer mig til at blive et bedre menneske. Så er jeg skide stolt over, at jeg har formået, at blive en så spændende person, at I overhovedet gider at have mig rendende. siger Danni Elmo med et smil. Og Danni Elmo mener det, når han siger det, for en af de ting en barndom på skiftende institutioner har lært ham, så er det at være ærlig over for sig selv og sine ønsker. Det lå ellers ikke i kortene, at drengen fra Ringkøbing, som blev diagnosticeret med ADHD allerede som 4-årig, og som har levet på skiftende institutioner, siden han var seks år, en dag skulle blive et kendt navn med så meget overskud, at han kan hjælpe andre, som selv er i en svær situation. Opvæksten var ikke let Opvæksten var ikke let med skiftende institutioner, omsorgssvigt og misbrug. Han har også været ude i et misbrug af forskellige stoffer. F.eks. har han røget hash, siden han var 13 år, og han har også brugt hash til at selvmedicinere sig med. Som 16-årig stoppede han med at tage sin ADHD medicin, fordi de andre unge drillede ham med medicinen Det var skræmmende at skulle flytte i lejlighed Som 17- årig kom Danni Elmo i udslusning fra Hjorthøjgård i Nordjylland. Det betød, at han flyttede i en lille lejlighed, hvor han nu skulle til at klare sig selv. Og det var da lidt skræmmende. Mentalt var han som en 13- årig, men som Danni siger, så var det endnu værre, da han som 10- årig skulle være voksen. Gennembrud og nedtur Sammen med diagnosen ADHD har kærligheden til musikken fulgt Danni Elmo, fra han var ganske lille. Siden hans bedstefar gav ham den første guitar, har musikken fulgt Danni gennem et liv af op- og nedture. Og som han selv siger, så har musikken været hans støttepædagog, og når folk ikke forstod ham, talte han med sin guitar om det, og udtrykte sine følelser igennem musikken. Og kærligheden til musikken og bedstefaren lever stadig. Melodi Grand Prix Som 19-årig var Danni med i Melodi Grand Prix for første gang. Egentlig startede det med sangen, 2 in1, som han skrev til sin kæreste, fordi han ikke havde råd til at give hende en gave. Af omveje udløste sangen en pladekontrakt ved CMC og en 2. plads i det danske Melodi Grand Prix. Alt kørte for den unge Danni Elmo, som ikke var til at skyde igennem, men da CMC gik konkurs, var pladekontrakten ikke det papir værd, den var skrevet på. Og som kompromisløs musiker havde Danni i godt selskab af sin ADHD brændt mange broer bag sig. Men Danni følte sig næsten sikker på en god placering, da han deltog i Melodi Grand Prix for 2. gang. Det gik dog ikke, som han håbede, og Danni fik en stor nedtur. De musikalske drømme blev lagt på hylden I de følgende tre år lagde Danni mere eller mindre de musikalske drømme på hylden, og han blev sandblæser, fik familie, bil, hund og hjem. Spurgt, om det var en god periode, siger Danni Elmo Næ, nej fordi jeg er jo ikke til 8-4. Altså det har jeg aldrig været Det var ikke det, Danni egentlig ville, og han følte, han spildte sit liv. Danni forlader familien I en dårlig periode forlader Danni Elmo familien i, hvad han kalder en ADHD-rus. ADHD har rigtig meget været med til at hjælpe mig med at beslutte tingene. Fordi det er impulsivt. Hvis jeg har lyst til at flyve til Kreta alene, så gør jeg det. Tit er det noget lort, men det kan også være godt. Noget af det vigtigste for Danni Elmo efter en ADHD-rus er, at få sagt undskyld, hvis han har været for meget, eller har taget en dårlig beslutning. 4\n4 FOTO: ANJA EKSTRØM PHOTOGRAPHY ADHD - sagen er blevet et af mine hjertebørn, fordi jeg synes, det er så vigtigt Psykiatrisk behandling Danni Elmo er siden kommet i psykiatrisk behandling, men han føler stadig ikke, han får den hjælp, han har brug for. Psykiatrien er ikke opsøgende, og det er Danni Elmo selv, der skal være opsøgende. Men det kan godt være svært at skulle være den ressourcestærke, når man ikke har det godt. Medicinen fungerer heller ikke, men det kan godt være forbundet med Dannis andre diagnoser. Som jeg synger i en af mine sange, så er der ikke så mange gode dage tilbage Utugt og fejltrin æder op mit syge sind utugt - der mener jeg ikke utroskab, men utroskab over for mit eget liv. Danni hjælper andre mennesker I dag er Danni Elmo langsomt ved at arbejde sig op igen, og selv om kampen med hverdagen og diagnoserne stadig fylder meget, så er der kommet overskud til også at hjælpe andre mennesker. Det gør ham nemlig glad at hjælpe andre mennesker, og han føler lidt, at han har brug for at yde noget for andre, for selv at føle sig anerkendt. Blandt andet er han som frivillig involveret i et projekt for at hjælpe hjemløse. Som nyudnævnt ambassadør for ADHD-sagen er Danni Elmo rigtig glad og stolt over at få muligheden for at oplyse om ADHD - sagen er blevet et af mine hjertebørn, fordi jeg synes, det er så vigtigt siger Danni Elmo, der blandt andet tager rundt og fortæller og synger om sit liv med ADHD. Danni har ønsker for fremtiden Danni Elmo føler lidt han lever drømmen, og i fremtiden ønsker han at udvikle sig mere som musiker, sangskriver og at spille noget mere. Hans største drøm er, udover den han lever nu, at udgive sine danske sange og få lov til at udgive så længe han kan spille - og selvfølgelig at høste anerkendelse for sin sangskrivning fra kollegerne. Musikken har været hans støttepædagog, og når folk ikke forstod ham, talte han med sin guitar om det, og udtrykte sine følelser igennem musikken. Danni Elmo 28 årig selvlært musiker og foredragsholder. Kendt fra deltagelsen i Melodi Grand Prix flere gange, hvor det blandt andet er blevet til en andenplads. Danni har levet det meste af barndommen på skiftende institutioner, og hans liv har været en rutsjebanetur, hvor han både har været hjemløs, stjerne, misbruger og seksuelt misbrugt. Danni blev som 4-årig diagnosticeret med ADHD og er senere også blevet diagnosticeret med Borderline og Bipolar affektiv lidelse. Danni lever i dag sammen med sin kæreste og har fra et tidligere forhold sønnen Hjalte. Læs mere om Danni Elmos foredrag om et liv med ADHD og musik på: 5\n5 100% eller 0 om li AF ANNA FURBO REWITZ, UDVIKLINGSKONSULENT I ADHD-FORENINGEN OG PROJEKTLEDER PÅ KÆRLIGHED I KAOS Jeg har i 2014 været på besøg på foreningens forældretræningskurser Kærlighed i Kaos, som har kørt 12 steder i landet. I Hillerød blev kurset afholdt i Big Bowls lille mødelokale oppe under taget. Her møder jeg en efterårsaften 14 dedikerede forældre til børn med ADHD på 3-9 år. En af dem hedder Jan Englund, og det er ham, historien her handler om. Da Jan kommer ind i lokalet, stirrer jeg lige lidt. Han ligner godt nok Brian Laudrup, ham der, tænker jeg. Lidt efter hører jeg, at han har været professionel fodboldspiller, og det stener jeg lige over et øjeblik. Derudover lægger jeg mærke til Jans og hans kone Suzannes udstråling af positivitet, kærlighed og taknemmelighed til hinanden, til børnene, til kurset og til alle i lokalet. Jeg vil bare sige tak til jer alle sammen. Hvor er det dog befriende at være her sammen med jer. Tænk på hvor meget vi rykker os som forældre til vores børn siger Jan. Lokalet syder generelt af god stemning og aktivitet med masser af gode grin ind imellem de mere alvorlige aspekter omkring hverdagen med et barn med ADHD. På parkeringspladsen efter kurset kommer Jan hen til mig og foreslår, at jeg kan skrive om hans historie. Han er 46 år og har levet et svært liv med udiagnosticeret ADHD frem til midten af 40 erne. I dag er hans liv almindeligt med et godt job, et dejligt hus i Helsinge, et stabilt familieliv med Suzanne og deres to døtre den ene med ADHD. Han har lært at håndtere sin ADHD nu, og der er godt styr på datterens. Men han bærer stadig rundt på konsekvenserne som en tung, usynlig rygsæk, og det har været en lang og sej kamp at nå til det velfungerende liv, han har nu. Jan spørger mig, om hans historie mon kan bruges til at hjælpe andre? Det er jeg sikker på, den kan, svarer jeg. Et par uger senere sidder jeg i køkkenet i Helsinge med optageren tændt. Jan fortæller om sit liv fra a til z. Han er utrolig velformuleret og reflekteret omkring det hele. Hans historie er imponerende, skræmmende og interessant, og der er hele tiden mere at tale om. Da jeg sidder i toget på vej hjem, tjekker jeg optageren 3½ times lyd har jeg! I skrivende stund sidder jeg den første arbejdsdag i det nye år og vil gøre artiklen færdig. Jeg kan ikke bære at koge hele hans historie ned til en enkelt artikel, så jeg beslutter mig for at nøjes med at bringe den første del af interviewet. Historien om Jans barndom og ungdom. Om en opvækst præget af udfordringer, om fodbold og om selvværd. Resten må komme i næste udgave af ADHD Magasinet. Så lad os nu give ordet til Jan: Altid kommet meget til skade Jeg er vokset op i Gladsaxe med mine forældre og min storebror. Min start på livet har været præget af modgang. Jeg blev født med to fingre, der sad sammen. Og så var jeg ørebarn. Mine trommehinder sprang hele tiden, og mine forældre var konstant på hospitalet med mig. Da jeg var 10 måneder gammel fik jeg meningitis, og jeg var kun et par timer fra at dø. Mine fingre blev opereret, da jeg var 5 år, men de blev fejlopereret. Så jeg skulle på hospitalet tre gange om ugen i to år, hvor jeg sad med fingrene nede i syre for at få det døde kød væk. Mine forældre måtte ikke være på hospitalet med mig dengang, så jeg var meget alene. Jeg tror, det har påvirket mig med de svigt, det var for et lille barn at være alene på hospitalet. Som jeg fornemmer det, er jeg altid kommet meget til skade og har været meget uheldig. Der har altid været meget knald på mig. Da jeg var 9-10 år, blev jeg en gang hentet af den samme ambulancemand to gange på en dag. Der er ikke meget, jeg kan huske fra min barndom. Det er mest, hvad jeg fornemmer, og hvad jeg har fået fortalt. Jeg tror, at jeg har været så meget igennem, at jeg har fortrængt det. Min fornemmelse er i hvert fald, at jeg har haft meget smerte og modgang i min barndom. Mine forældre var kun 23 år begge to, da de fik mig. De har kæmpet så meget med mig, men de har ikke vidst, hvad de kæmpede 6\n6 vet i sort-hvidt Fodbolden har været en redning Jeg startede med at spille fodbold, da jeg var seks år. Jeg var rigtig glad for at spille, og jeg tror faktisk, at fodbolden har reddet mig. Jeg var fysisk aktiv, og jeg var rigtig god til det. Det gav mig succesoplevelser, for det var der, jeg kunne noget, og på den måde blev jeg anerkendt. Jeg havde min far som træner i de første otte år. Det var godt på mange måder, han var dygtig, og vi vandt rigtig meget. Jeg blev særbehandlet, men ikke på den gode måde. Der blev stillet større krav til mig, for at folk ikke skulle tænke, at jeg blev forfordelt. Foto: Privatfoto med. ADHD var jo ikke kendt på det tidspunkt. Jeg var et problembarn, som det hed dengang, og løb til højre og til venstre hele tiden. Forkert på den i skolen I skolen fik jeg altid af vide, at jeg var forkert på den. Jeg var lige ved at blive smidt ud i 6. klasse, da jeg altid larmede og generede de andre. Jeg sad fx med en blyant og stak den ned i benet på sidemanden hvilket er helt uacceptabelt, men det gjorde jeg. Min mor sagde til skolelederen: Så flytter I bare problemet. Skal vi håndtere det, eller skal vi flytte det hen til nogen andre? Og så blev jeg på den skole. Når jeg kom hjem fra skole, sagde jeg til mor, at jeg havde haft en god dag, men så ringede skolen fem minutter senere og sagde, at den var helt gal. Jeg forstod det ikke, for jeg mente rent faktisk, at jeg havde haft en god dag. Jeg kunne ikke reflektere og tænkte ikke over konsekvenser. Sådan har det altid været for mig. Op gennem årene har det været et tema i mit liv, at jeg altid har fået at vide, at jeg var forkert på den og var et problem. Jeg var det store problembarn hele vejen op til 9. klasse. Men jeg fik en god eksamen på trods af, at jeg brugte mit liv og min tid på fodbold. Og så startede jeg på gymnasiet i Gladsaxe. Jeg blev student i 1987 med et udmærket snit, selvom jeg havde haft rigtig meget fravær pga. fodbolden. Fodbold har været en stor del af mit liv. Jeg kom på udvalgte unionshold, på ynglingelandsholdet og ungdomslandsholdet, og så startede jeg som fuldtids professionel i Brøndby. Jeg trænede fire gange om ugen i Brøndby som ynglingespiller, hvor vi blev danmarksmestre i 1985 og nr. 2 i Derudover blev vi danmarksmestre i 1987 og 1988 med seniorholdet, hvor vi trænede 6-7 gange om ugen. Jeg spillede sammen med Peter Schmeichel, Lars Olsen, Kent Nielsen og andre europamestre. Jeg blev tilbudt at få forlænget min kontrakt med tre år, men det sagde jeg nej til. Det var meget atypisk, men jeg var bange for at gå i stå mentalt. Jeg manglede indhold i mit liv. Jeg havde taget et job i Berlingske abonnementsservice kl om morgenen for at have noget at stå op til. Så jeg sad i toget fra Brøndby hver morgen kl Og så valgte jeg på et tidspunkt at tage en bankuddannelse, for jeg ville have en uddannelse. På dette tidspunkt i interviewet får Jan en lille åbenbaring: Det har jeg faktisk aldrig tænkt over før: Når man har ADHD, er det ikke godt ikke at skulle noget. Jeg spillede jo først om eftermiddagen. Jeg kunne ikke bare sidde ned og sidde. Det kunne jeg ikke. Jeg var nødt til at have noget at lave, få tiden til at gå, møde nogle mennesker, og ikke bare være derhjemme. Det må da have været derfor, jeg tog det der studenterjob, selvom jeg var professionel fodboldspiller. Den tygger vi lige lidt på. Det var nok der, andre var begyndt at ryge hash, siger jeg, mens Jan kigger skræmt på mig. Han drak stort set aldrig en øl på grund af sin sport, så tanken ligger ham meget fjern. Tilbud om at spille i Tyskland Efter jeg sagde nej til at blive i Brøndby, røg jeg til Helsingør og spille. Så brækkede jeg armen og fik den i gips i 21 uger fra håndled til skulder. Træneren Ole Mørk kom ind i Frem, som var rykket 7\n7 op i superligaen, og han valgte at tage mig med, selvom jeg stort set ikke havde spillet det år. Ole viste mig ekstremt stor tillid. Jeg havde da også masser af disciplin og løb fire gange om ugen med armen låst i gips for at holde mig i gang. Så jeg var i god form, da jeg endelig kunne spille. Jeg blev kåret som årets spiller i BT i 1990 blandt alle superligaens spillere selvom jeg kom i gang en måned senere end alle andre. Jeg havde en forrygende sæson. Jeg fik et tilbud om at komme til Tyskland og spille i Borussia Mönchengladbach fra den tyske Bundesliga. Klubberne var enige, og de ville gerne købe mig. De sad og forhandlede om natten, og næste morgen blev jeg kaldt ind på kontoret og fik tilbuddet. På det tidspunkt manglede jeg fem måneder af min elevuddannelse i Danske Bank, så jeg spurgte min chef, om jeg kunne få orlov. Det kunne jeg ikke, og så takkede jeg nej til tilbuddet fra Tyskland. Det var meget sort-hvidt for mig. Jeg var stoppet i Brøndby, fordi jeg ville have en uddannelse, så nu skulle jeg også færdiggøre den uddannelse. Jeg stod fast ved min beslutning, sagde nej og så var det det. Jeg var 21 år. Jeg fik desværre aldrig muligheden for at komme afsted senere hen. Jeg valgte at stoppe med fodbolden som 27-årig, hvilket burde have været min bedste alder. Men jeg havde fået nok. Jeg var træt af at bruge mit liv på fodbold og træne 5-7 gange om ugen. Og så er vi tilbage til det her med at tage en beslutning. Den beslutning tog jeg, og jeg har aldrig kigget mig tilbage. Det gør jeg bare. Sådan der. Så er jeg videre. Selvom fodbold har været mit liv fra 6-27 år, jeg har rejst hele verden rundt for at spille, og det har givet mig sindssygt mange oplevelser, som jeg aldrig ville være foruden. Men jeg mistede simpelthen lysten. Det er det sort-hvide igen. Når jeg ikke kunne levere 100%, fordi jeg manglede gnisten, så skulle det ikke være. Alt eller intet Det har været meget kendetegnende for mit liv med det sort-hvide. Enten er det 100 eller også er det 0 enten helt på eller slet ikke. Jeg har altid fået at vide, at jeg var forkert på den og også følt, at jeg var forkert på den så den eneste måde, jeg kunne være ok på, var at levere minimum 100%. Jeg har stillet ekstremt store krav til mig selv. Altid. Det er jo også gået ud over mine parforhold, enten 100% perfekt, ingen fejl, eller også så var det ingenting. Det samme er gået igen med arbejde, det skulle altid være 100%, ellers var det bare ikke godt nok. Så kunne jeg altid finde nogle fejl, for at retfærdiggøre over for mig selv, at det var en okay beslutning, jeg tog. Det er en af de helt store udfordringer, jeg har haft. Jeg har været iskold. Når jeg har gjort noget, så har jeg bare gjort det. Så lukker jeg ned, og så ligger det bag mig. Jeg spørger Jan, om det så lå og fyldte i ham, eller om han godt kunne skubbe det helt væk? Jeg kunne godt skubbe det helt væk, og jeg kunne godt forsvare det over for mig selv. Det er faktisk noget, jeg er ret god til. Jeg kunne lukke alt ude, når jeg gik på banen om søndagen og skulle spille en superliga kamp. Så var det det, jeg var i. Alt andet var væk. Så kunne verden ramle omkring mig. Det er jo en god evne, men på andre områder var det en rigtig dårlig evne. Sådan har jeg altid haft det, og sådan har jeg det egentlig også i dag. Usikker på sig selv På trods af alt succesen i min fodboldtid kunne jeg stadigvæk gå og fortælle mig selv, at jeg ikke var særlig god til fodbold. Det er jo skræmmende. Men jeg har altid kæmpet med mit selvværd. Jeg var jo altid forkert på den som barn. Man vidste nul om ADHD dengang, så jeg kan levende forestille mig, hvordan det blev håndteret. Når jeg fik kritik, så poppede det hele straks op igen, for kritik har jeg fået hele mit liv. Jeg trak mig ind i mig selv, så lukkede jeg af og klarede mig selv. Når noget gik imod mig, så satte jeg næsen i sporet, og så kæmpede jeg endnu hårdere. Det er ikke en rigtig måde at gøre det på, men jeg tror det er en naturlig måde at gøre det på. Jeg har været så usikker på, om jeg var god nok, i bund og grund, og jeg havde ikke lyst til igen at få at vide, at jeg ikke var god nok. Jeg har ikke venner fra skolen og heller ikke fra fodboldtiden. Det er en af mine helt store udfordringer i kraft af den opvækst, jeg har haft. Det signal, jeg sender, når jeg kommer ind i et rum med nye mennesker, er en, der er udadvendt, smilende, sjov, en der har det godt med mig selv og er god til at skabe relationer. Men inde bag ved, der var billedet bare et helt andet. Der kørte en kamp, dagligt og hele tiden på timebasis var det tidligere. Jeg kom altid med kvikke bemærkninger og alt det her, men jo tættere folk kom på mig, jo mere blev jeg bange for, at de lærte mig at kende og fik set en side, de ikke kunne lide. Jeg kunne ikke opretholde facaden, og så blev jeg nødt til at trække mig, før de fandt ud af, hvad det rigtige billede var. For jeg ville hellere selv tage konsekvensen. Det skulle andre ikke nå at gøre. Jeg var bange for, at 8\n8 de opdagede hvem jeg i virkeligheden var, at de så, at jeg ikke var en god nok type eller person, når de kom tæt på mig. Det tror jeg handler meget om de mange år, hvor jeg har haft et selvværd, der var på nul eller rettere på minus. Et andet sted i dag Det har forandret sig ekstremt meget. Jeg er et helt andet sted i dag, efter at jeg fik diagnosen for et par år siden. At få den diagnose har haft rigtig stor betydning for mig. Pludselig viste jeg, hvad jeg kæmpede med. Og jeg fik svar på en masse spørgsmål om, hvorfor så meget i mit liv har været så svært og kaotisk. I dag har jeg meget mere ro på. Jeg hviler i mit familieliv, og jeg og har mange rigtigt gode kollegaer, som jeg sætter stor pris på. Jeg er omgivet af venner, der kan lide mig for den, jeg er, og respekterer mig som en god ven, der altid er der. Jeg søger ikke længere anerkendelse hos andre hele tiden, men gør mit bedste og har det fint med det. Hvad andre så tænker, må være deres sag. Jeg har lært at sætte tempoet meget ned og mærke efter, hvordan jeg har det. For det er meget væsentligt for en person med ADHD. Inden jeg tager hjem, spørger jeg Jan, om han har hørt før, at han ligner Brian Laudrup? Ja, siger han og griner. Og jeg har også spillet sammen med ham. Synes du Jans historie er interessant? Kan du bruge den til noget? Vil du gerne se flere af denne slags personlige fortællinger i bladet? Send mig meget gerne en kommentar til historien på Kan du tænke dig at læse mere om Jans liv om arbejde, ægteskab og forældrerollen? Så læs med i næste nummer af ADHD Magasinet. Jan har i dag lært at leve et lettere liv, hvor han føler sig stærk og fri på trods af den usynlige rygsæk. Foto: Privatfoto. 9\n9 SPØRG OM ADHD Livet med ADHD Har du spørgsmål til Livet med ADHD? RIKKE OG JAN HAVE ODGAARD BESVARER HER SPØRGSMÅL OM LIVET MED ADHD. BEGGE HAR STOR ERFARING FRA DET FAGPRO- FESSIONELLE ARBEJDE MED BØRN, UNGE OG VOKSNE MED ADHD IGENNEM DERES FIRMA JHO CONSULT. DE HAR SELV ADHD, OG TILSAM- MEN HAR DE TRE BØRN MED ADHD OG ANDEN KOMORBIDITET Min datter er 12 år, hun blev diagnosticeret med ADHD, da hun var otte. Hun har haft stor hjælp af medicinen. Nu er det dog som om medicinen ikke virker, og hun bliver aggressiv på os lige meget hvad vi vil med hende. Kan medicinen bare holde op med at virke? Det er formodentlig ikke medicinen, der er holdt op med at have effekt, men jeres datter der i sin spirende pubertet, mærker behovet for større selvstændighed, og dette giver derfor nye konflikter i familien. I kan som forældre ikke længere få lov at styre på samme måde, som I har kunnet hidtil. Dette foregår jo inden i jeres datter, og hun har nok ikke selv lagt mærke til forandringen, hvorfor hun formodentlig oplever at det er jer, der er gået helt amok med at styre hende, selvom jeres adfærd ikke er forandret på nogen måde, og I gør som I plejer at gøre. I kan fortælle hende at det er godt, at hun siger til, når hun synes, I styrer for vildt, fordi det er sundt og vigtigt, at hun selv bliver god til at styre sit liv, og sig selv. Helt konkret møder I denne adfærd med at anerkende det sunde behov for selv at styre. Jeres rolle som forældre bliver nu at opstille dilemmaer, som jeres datter så finder løsninger på. Hun vil antagelig ikke umiddelbart godtage, at I har lov til at stille hende disse udfordringer. Men her opstiller I dilemmaet mellem, hvad der sker i forholdet til jeres rolle som forældre, eller for familien, såfremt I ikke kan få lov at opstille disse dilemmaer. Dette bevirker, at hun får mulighed for ligeværdigt at indgå i at skabe overblik over den rolle, I fortsat har som forældre, og den ramme, hun som barn i familien lever indenfor. Konklusion: I forbindelse med pubertet bliver det naturligt, at ønske at styre egen tænkning og adfærd mere selvstændigt, og dette vil naturligt udløse nye former for konflikter i familier, også hvor der er ADHD. Det er her vigtigt at kunne ændre roller i forholdet til hinanden forældre/ung, således barnet i den begyndende pubertet, får mulighed for i øget grad at udvikle sin evne til selvstændighed, således denne står mål med lysten til selvstændighed. Send dit spørgsmål til Rikke og Jan Have Odgaard på mail: Vi bringer udvalgte spørgsmål i denne spalte. Venlig hilsen ADHD-foreningen Vores søn på 15 år har de sidste par år været enormt fokuseret på alkohol, og har været meget fascineret af reality shows o.l., hvor der festes igennem uden grænser. Han har nu haft debut med alkohol, og vi har de tre gange det er sket, været nødt til at hente ham, fordi han var så fuld at han var helt væk, og hans kammerater har ringet efter os, da de ikke længere kunne styre ham. Hvad skal vi gøre for at lære ham et fornuftigt forhold til brug af alkohol? Når man har ADHD, har man ikke den samme automatiserede adfærdsbegrænsende selvkontrol, på samme måde, som man vil have det uden ADHD. Dette betyder, at hvor de, der ikke har ADHD bruger alkohol til at slippe lidt af selvkontrollen og hæmningerne, som typisk sker efter virkningen af 1-2 genstande, har de fleste mennesker med ADHD ikke den oplevelse. Dermed bliver den næste grænse for den søgte effekt af alkohol, der hvor man bliver meget beruset, og slet ikke har nogen styr på egen adfærd. Med ADHD er man derfor nødt til at lægge en helt anden form for strategi i forholdet til sin brug af alkohol. Man skal finde ud af, hvor mange genstande man kan være under indflydelse af, i forholdet til stadigvæk ansvarligt at have fornuft til at styre sig selv, herunder sit evt. yderligere indtag af alkohol. I skal spørge jeres søn om han ved, hvad andre mennesker med sundt alkoholforbrug, positivt bruger alkohol til. Så opdager han, at han ikke har de samme hæmningsbegrænsninger, som hans jævnaldrende bruger alkoholen til at slippe for. I kan bruge eksempler på, hvordan han fx. siger ting mellem andre, uden at tænke over, hvad omgivelserne vil synes om det, så får han et billede af forskellen på egen og andres adfærd. Hjælp ham til at lægge en god plan, og holde fast i den. Når det så går galt igen, udvis empati med, hvor svært det må være for ham, ikke at have holdt fast i egen plan, og hvad dette betyder for ham. Hjælp ham med at undersøge de steder, hvor det gik galt, og med at lægge en sikker og mere stabil plan til næste gang. Konklusion: Alkohol bruges blandt andet til at fjerne hæmninger og begrænsninger i adfærd i samværet med andre. Dette behov er ikke udpræget ved ADHD, og ofte vil årsagen til manglende fornuftig omgang med alkohol være forårsaget af manglende forståelse for, hvad alkohol egentlig bruges til. Den enkelte med ADHD skal, med denne forståelse, finde egne strategier for omgangen med alkohol, der sikrer ansvarlighed også under påvirkning. 11\n10 Sæt netværket i spil under uddannelse AF TINE HEDEGAARD UDVIKLINGSKONSULENT I ADHD-FORENINGEN Unge med ADHD uddanner sig som andre unge, men nogle oplever udfordringer undervejs, og det bliver svært at gennemføre en uddannelse. Men det behøver ikke være sådan, for med den rette støtte er uddannelse også en mulighed for disse unge med ADHD. Her kan ADHD-foreningens netværksforløb være en løsning. ADHD-foreningen tilbyder unge med ADHD gratis netværksforløb, hvor de får hjælp til at samle deres netværk og involvere dem i løsningen af deres problemer. Netværksforløb er en metode, som ADHD-foreningen har udviklet i samarbejde med Fonden Vita. Tanken er, at der findes mange ressourcer i netværket, og at netværket er i stand til at tage hånd om mange ting på egen hånd, hvis de får lidt støtte til at mødes og få talt om de rigtige ting. Netværket i spil på mange måder Netværket kan sættes i spil på mange måder. For nogle unge er hverdagen den største udfordring i forhold til uddannelse. De klarer sig godt fagligt, men har svært ved at komme op og morgenen, hvilket betyder stort fravær, som i sidste ende kan betyde, at man ikke kan gennemføre uddannelsen. Her kan netværket komme på banen med støtte til at komme op og ud af døren om morgenen. Måske skal den unge vækkes eller have hjælp til at etablere en bedre morgenrutine. Udfordringer i hverdagen kan også betyde, at man ikke kan finde tid til at lave lektier. Netværket kan støtte, fx med de praktiske opgaver eller som fast lektielæse-partner. Kun fantasien sætter grænser, når det handler om, hvad netværket kan gøre for en ung med ADHD. I et netværksforløb er der virkelig mulighed for at afprøve nogle anderledes og helt individuelle muligheder, som betyder, at unge med ADHD får nemmere ved at gennemføre en uddannelse. Andre unge bekymrer sig om det sociale liv på uddannelsen. De synes, det er svært at skulle flytte til en ny by, at det er svært at flytte hjemmefra eller de tænker på, om de kan følge med fagligt. For nogle unge er det andet, tredje eller måske fjerde forsøg på at gennemføre en uddannelse, og de har måske svært ved at tro på, at det vil lykkes denne gang. De har alle brug for at føle, at netværket tror på dem. Hvordan foregår det? Netværksforløbene foregår fuldstændigt på den unges og netværkets eget initiativ, og der er ingen offentlig myndighed involveret. Det kræver altså ingen henvisning eller kontakt til fx kommune eller sagsbehandler at blive en del af et netværksforløb. Først mødes den unge med en igangsætter fra ADHD-foreningen. Ofte er én fra den unges nærmeste netværk med til mødet. Det kan være en forældre, en kæreste eller måske en kontaktperson fra éns uddannelse. På mødet snakker vi om, hvordan et netværksforløb foregår, og vi bliver enige om emnet for forløbet, det vil sige hvilket problem der skal løses. Vi kalder det at formulere en ramme og spørgsmål. Herefter kommer en professionel samordner på banen. Samordneren og den unge finder sammen ud af, hvem netværket består af, altså hvem kan være med til at foreslå løsninger på den unges problem, og der aftales at holde en netværksrådslagning, hvor alle fra netværket er til stede, og bidrager med løsninger. Samordnerens rolle er vigtig, for det er ham/hende, som står for alt det praktiske i forhold til at finde lokale til rådslagningen, sørge for mad, invitere netværket og være vært ved selve mødet. Før mødet tager samordneren desuden personligt ud og snakker med alle i netværket og klæder dem på til mødet. Samordneren sørger for, at alle kender rammen og er klar over, hvad der skal tales om, og hvordan man taler sammen på en god og konstruktiv måde. Det er nemlig vigtigt at være fokuseret på fremtiden, at se muligheder og tænke i løsninger, frem for at snakke om fortiden, dårlige erfaringer og oplevelser. Kontakt Netværksforløbet kan virkelig gøre en stor forskel for den unge, som oplever at få konkret støtte og opbakning fra netværket, og for netværket som oplever at kunne gøre en forskel for den unge. Kender du én, eller har du selv lyst til at høre mere om tilbuddet, så kontakt igangsætter Tine Hedegaard på eller tlf\n11 Socialrådgiverens side NYE REGLER FOR UDDANNELSESVEJLEDNING OG FOKUS PÅ ERHVERVSUDDANNELSERNE KONTAKT ADHD-FORENINGENS SOCIALRÅDGIVER, KIRSTEN NØRGAARD: TELEFON TIRSDAG: TORSDAG OG FREDAG: MAIL: Der er indført nye regler for uddannelsesvejledningen, som er tråd i kraft pr. august Forældre og elever i folkeskolens og friskolernes overbygningsklasser (7., 8., og 9. klasse) har allerede mærket det. Der er afholdt orienteringsmøder på skolerne landet over. De nye tiltag, som involverer både forældre, elever, lærere og skoleledere samt uddannelsesvejlederne, er som sagt godt i gang. Formålet er at alle unge skal have en ungdomsuddannelse. Ressourcerne i Ungdommens uddannelsesvejledning skal i højere grad sættes ind i forhold til unge, som ikke umiddelbart er parat til en ungdomsuddannelse. Når en ung er vurderet klar til uddannelse, er det nu forældrenes ansvar, at deres barns uddannelsesplan bliver lavet. Vurdering af uddannelsesparathed fra 8. klasse Vurderingen af den unges parathed til at starte på en ungdomsuddannelse påbegyndes i 8. klasse. Der er fastsat kriterier for, hvad der skal indgå i vurderingen af de faglige (standpunktskarakter), sociale og personlige forudsætninger, som skal ligge til grund for vurderingen. Hvis en elev bliver vurderet ikke-uddannelsesparat i 8. klasse, så skal UU-vejlederen og skolens leder i samarbejde sætte ind 15\n12 med en støttende indsats med det formål, at eleven bliver uddannelsesparat i 9. klasse. Denne indsats skal fremgå af elevplanen. Det er nu et krav, at lærernes vurdering af elevens sociale og personlige forudsætninger også skal fremgå af elevplanen. Individuel uddannelsesvejledningen er ikke længere til alle Vejledningen omlægges således, at individuel og gruppevejledning alene gives til de elever, som er vurderet ikke-uddannelsesparate. Ungdommens uddannelsesvejledning vil give en kollektiv vejledning til alle elever i og 10. klasse. I denne vejledning indgår bl.a. oplysninger om, hvordan uddannelsesplanen skal laves, brobygningsforløb og introduktion til ungdomsuddannelserne. Der vil også blive oplyst om muligheder for særlige initiativer herunder bl.a. muligheden for at få mentorstøtte i 9. og 10. klasse. Uddannelsesplan og ansøgning De unge skal senest 1. marts udfylde uddannelsesplanen. Det sker på Uddannelsesplanen gælder både som ansøgning til en ungdomsuddannelse, som tilmelding til 10. klasse og som oplysning om, hvad den unge er i gang med indtil det 18. år. Udarbejdelse af uddannelsesplanen er NU forældrenes ansvar Hvis den unge er vurderet uddannelsesparat, har forældrene ansvaret for, at uddannelsesplanen bliver udarbejdet og gjort færdig inden den 1. marts. Den unge skal også underskrive planen ved at logge ind med sit UNI-login. Hvis den unge er vurderet ikke-uddannelsesparat, er det Ungdommens Uddannelsesvejledning (UU) eller skolens leder, der har ansvaret for, at den unge udarbejder en uddannelsesplan, og at den bliver afleveret. Forældrene og den unge skal underskrive planen, og det samme skal UU-vejlederen og skolens leder. Uddannelsesplan og uddannelsespligt Alle årige har pligt til at til at være i gang med uddannelse, beskæftigelse eller anden aktivitet, der er rettet mod uddannelse. Det skal fremgå af uddannelsesplanen, hvordan den unge opfylder pligten. Hvis en årig ung ikke går i skole, ikke er i gang med en uddannelse og ikke har en uddannelsesplan, skal Ungdommens Uddannelsesvejledning (UU) sørge for, at hun/han udarbejder en uddannelsesplan. Brug også evejledning for yderligere oplysninger om uddannelsesvalg - er et tilbud til alle, der har brug for vejledning om uddannelse og job. Der vejledes via chat, telefon og mail og der er tilbud om digitale møder med aktuelle temaer. Ansøgningsfristerne til såvel ungdomsuddannelse som videregående uddannelse nærmer sig. Derfor har evejledning i ugerne op til den 1. marts planlagt en række digitale møder for uddannelsessøgende og deres forældre, som ønsker at høre om valg af gymnasial uddannelse, valg af erhvervsuddannelse og valg af 10.klasse/efterskole. Gå ind på Udarbejdelse af uddannelsesplanen er NU forældrenes ansvar UddannelsesGuiden en oplysningsportal under Undervisningsministeriet UddannelsesGuidens mål er at levere præcis og opdateret information om job, uddannelse, erhverv og arbejdsmarked. Uddannelsesguiden indeholder desuden en række værktøjer, der kan hjælpe den enkelte bruger til at vælge uddannelse og sortere i sine valg. UddannelsesGuiden huser også evejledningen. Gå ind på Nye erhvervsrettede 10. klasseformer Kort information om de erhvervsrettede 10. klasseformer eud10 og 20/20-ordningen. Bemærk også EUX. Fra 1. august 2015 forpligtes alle kommuner til at tilbyde en 10. klasse, der er rettet mod erhvervsuddannelserne ved siden af det almindelige 10. klassetilbud. Eud10 10 klasse Eud10 er målrettet de elever, der er motiveret for en erhvervsuddannelse, men ikke opfylder adgangsforudsætningerne, eller er usikre på, om en erhvervsuddannelse er det rette valg. Eud10 indeholder den obligatoriske del af 10. klasse, som betones mod erhvervsuddannelserne. Der indgår derfor seks ugers obligatorisk brobygning til erhvervsuddannelse. Endvidere skal den obligatoriske opgave også være målrettet erhvervsuddannelserne. Hele den valgfri del af 10. klasse skal introducere til erhvervsuddannelserne. Der er i forløbet praktiske mulighed for, at eleverne bliver introduceret til alle hovedområderne i erhvervsuddannelsernes grundforløb. 20/20-ordning (kombineret 10. klasse og 1. del af erhvervsuddannelsernes grundforløb) Den nye 20/20-ordning er en kombineret 10. klasse og 1. del af erhvervsuddannelsernes grundforløb. Det betyder, at undervisningen tilrettelægges således, at eleverne efter skoleåret har afsluttet såvel 10. klasse som grundforløbets 1. del fuldt ud. Det er en betingelse, at eleverne opfylder adgangskravet til eud-grundforløbet ved start på skoleåret, da eleven følger såvel 10. klasseundervisning som grundforløbsundervisning fleksibelt over skoleåret. Skoleåret kan være tilrettelagt således, at eleven fx er 3 dage i 10. klasse og 2 dage i grundforløbet. EUX er en særlig type erhvervsuddannelse EUX er et tilbud til elever på erhvervsuddannelserne, der gerne vil have både en erhvervsuddannelse og en gymnasial eksamen. Denne kombination giver eleverne mulighed for efterfølgende at søge ind på en videregående uddannelse. Uddannelsen er bygget op på samme måde som en erhvervsuddannelse med et grundforløb og et hovedforløb, hvor der veksles mellem teori på skolen og praktik i en virksomhed. Uddannelsen forlænges til ca. 4-5 år, hvor der opnås gymnasialt niveau på en række fag. Bagefter kan den unge enten arbejde som faglært eller som sagt videreuddanne sig på samme vilkår som unge med gymnasial eksamen. Har du spørgsmål til ovenstående, er du velkommen til at kontakte Kirsten Nørgaard på tlf eller mail: 17\n13 DIREKTØRENS KLUMME CAMILLA LOUISE LYDIKSEN, DIREKTØR Mennesket frem for diagnosen Kære medlem Jeg har haft fornøjelsen af at arbejde for ADHD-foreningen i mere end fem år. Men jeg indrømmer, at jeg til tider stadig kan blive forvirret, når vi taler om ADHD, om hvad det er og om hvordan det ser ud. Nu tænker du sikkert, at det lyder ikke super godt, når selv direktøren i ADHD-foreningen ikke lige har styr på billedet af ADHD. Og det kan jeg kun være enig med dig i. Det er ikke helt godt, men det afspejler en virkelighed uden enkle forklaringer og entydige billeder. Og det understreger, hvorfor der hersker forvirring, og hvorfor det kan være svært at forklare ADHD uden enten at blive meget personlig eller meget generaliserende. For ADHD er ikke bare ADHD. ADHD afhænger af mange faktorer og især af det menneske, som har ADHD. Jeg har netop haft fornøjelsen af at mødes med ADHD-foreningens nye ambassadør, sangeren og musikeren Danni Elmo. Lad mig citere ham: Jeg skal fortælle alle, jeg møder, hvad jeg fejler for at folk kan se det. Ja, og så kan de egentlig stadig ikke se det, men måske og i bedste fald forstå det. Og i værste instans har de bare hørt det, men ikke fattet noget som helst. Så ikke alene kan det være svært at sige. Men det, at man har sagt det højt, er ingen garanti for, at det egentlig er blevet hørt. Og endnu mindre for at det er blevet forstået. Mødet mellem nye mennesker er altid præget af subjektive betragtninger. Men da mennesket med ADHD skal forklare sig, altså beskrive hvordan de er og på den måde udstille svagheder og vanskeligheder, er den subjektive tolkning af situationen allerede skævvredet og uligevægtig fra starten. Tænk, hvis jeg i mødet med nye mennesker skulle indlede sådan: Hej, jeg hedder Camilla, og jeg har det ikke nemt med at holde fokus på emner, jeg finder uinteressante. Og så er jeg et rodehoved og vild med kage. Hvordan tror I lige det ville påvirke mit første møde med andre mennesker? Hvordan ville det f.eks. påvirke mine møder med ADHDforeningens vigtige sparringspartnere? Og så er der en anden dimension, som jeg synes er lige så væsentlig. I samme øjeblik et menneske med ADHD har sagt de fire bogstaver, har modparten allerede dannet sig et indtryk af, hvordan man så er. Det er her, vi fratager personen muligheden for at vise, hvem man i virkeligheden er. Jeg har talt med en ung mand, som fortalte, at han valgte ikke at fortælle sine medstuderende, at han havde ADHD fra studiestart. Godt inde i uddannelsen blev det alligevel kendt, og han blev mødt på to måder. Der var dem, der sagde Nåh så er det derfor, at, hvor oplysningen altså gav en forklaring og dannede grundlag for en forståelse. Men der var også dem, der sagde Det tror jeg ikke på. Og den reaktion må jo nødvendigvis bygge på, at de havde nogle mere eller mindre klare forestillinger dels om ham som person og dels om ADHD. Og de forestillinger kunne ikke umiddelbart forenes. Som jeg ser det giver det anledning til tre spørgsmål, som vi sammen skal forsøge at besvare: Hvordan skal vi sammen få vendt det til tider forvrængede og ligefrem negative billede af ADHD, der tegnes? Hvordan kan vi sørge for, at mennesker med ADHD ikke bliver stemplet af forudindtagede holdninger og billeder af, hvad ADHD er, og hvordan man så er som menneske? Hvordan kan vi hjælpe andre til at være åbne og kigge på det enkelte menneske før bogstaverne? Hvis du vil hjælpe mig og har et godt forslag til de tre spørgsmål ovenfor, så smid mig gerne et par ord på facebook, hvor du fra i dag kan se opslaget Mennesket før diagnosen på vores side. Søg på ADHD-foreningen eller følg dette link: https://www.facebook.com/pages/adhd-foreningen/ ?fref=ts. Jeg glæder mig til at høre fra dig. Med intens hilsen Camilla 19\n14 Hvordan kan du forstå dine forældre? En guide til teenagere med ADHD JENNY BOHR MASTER I SPECIALPÆDAGOGIK OG UDDANNET ADVANCED TRAINEE VED CENTER FOR COLLABORA- TIVE PROBLEM SOLVING, BOSTON, MASSACHUSETTS. WWW. JB-CPS.DK MEDLEM AF ADHD-FORENINGENS HOVEDBESTYRELSE Citat fra teenager med ADHD: Mine venner er den familie, jeg selv har valgt, derfor hører jeg sammen med mine venner. Éns familie kan man jo ikke selv vælge. Er du teenager med ADHD, så er du måske en af dem, der stadig har en god kontakt og omgang med dine forældre. Måske er du en af de heldige, der lever i en familie, hvor konfliktniveauet er til at holde ud, og hvor der er flere gode stunder end knap så gode? Men det kan også være at din hjemmesituation er knap så rolig, og hvor konflikter og skænderier fylder rigtig meget. Det kan være, at du, som mange af de unge jeg møder i mit arbejde, har superirriterende forældre, der er meget emsige og på nakken af dig. I har mange konflikter og skænderier. Det er som om, at dine forældre aldrig lytter til dig og er ligeglade med, hvad du siger! Måske er der gennemgående en dårlig stemning i dit hjem, og du kan blive overvældet af irritation, eller måske vrede alene ved dine forældres små kommentarer? De bryder sig ikke om dine måder, dine vaner, dit sprog og dine indsatser i skolen, og det er som, om dine forældre aldrig synes du gør det godt nok! Citat fra teenager med ADHD: Hvorfor er der aldrig nogen, der har rost mig, for den jeg er? Det er som om, man altid skal gøre noget for at man er god nok! Dine forældre har måske travlt med at kommentere på dine venner, de er måske ikke gode nok, eller er dårligt selskab, Eller du har forældre, der er emsige om, at du skal have flere venner og gå til ting, du ikke gider, for at møde andre. Det kan være, at du oplever, at dine forældre er uretfærdige og gør forskel på dig og dine søskende, at de altid er på nakken af dig og holder med dine søskende, hvis I har skænderier. Måske har du følelsen af ikke at høre til og tænker, at både du og dine forældre ville ha det bedre, hver for sig. Det kan også være, at du oplever, at dine forældre ikke viser dig tillid og aldrig tror på det, du siger, især når du lover at gøre noget senere? De har måske rigtig mange regler, der hele tiden kommer i vejen for det, du gerne vil. Spisetider, komme-hjem tider, pligter, lektier og ting der skal gøres i bestemte rækkefølger, eller på bestemte måder. I det hele taget har dine forældre en anden oplevelse af, hvad der er vigtigt og ikke mindst sjovt - end du har. Og indimellem, måske ofte, virker det som om, de er ude på at gøre livet surt for dig. De fortæller dig måske ofte, hvor vigtige forskellige ting er, og at de ved det, fordi de er voksne og har gjort sig erfaringer. Og de forstår ikke, at du ikke kan bruge deres erfaringer til noget, men hellere vil gøre dig dine egne erfaringer på din egen måde. Det kan være, du tænker, hvorfor lige mig, hvorfor er det mine forældre, der er så åndsvage og du oplever måske, at andres forældre er meget mere med deres unge. Har bedre forståelse for de unge, ikke skælder så meget ud, eller stiller så store krav og ikke er så emsige. At de andre ikke har så mange regler, og at de taler bedre sammen. Og du har måske lyst til at spørge, som jeg ofte er blevet spurgt af teenagere med ADHD: Hvad er det lige, mine forældre ikke har fattet? Forældre til teenagere med ADHD Forældre til teenagere med ADHD har ofte nogle karakteristiske kendetegn. De husker dårligt og synes helt at have glemt, at de selv har været teenagere. Eller også husker de alt for godt den tid, de selv var teenagere, og ønsker ikke at deres barn skal gentage de tvivlsomme succeser. Nogle forældre er måske ligefrem bange for, at teenageren skal gøre nogle af de samme dumme ting, som de selv gjorde. De taler også et andet sprog, end teenagere gør. Gennem mit arbejde ved jeg, at når en teenager siger til mig, at forældrene ikke lytter, så betyder det, at teenageren gerne vil have, at forældrene skal høre, helt konkret hvad der bliver sagt. Men når forældrene siger, til mig, at teenageren ikke lytter til dem, betyder det at forældrene gerne vil have, at teenageren skal gøre, som de siger. Men skal man rigtig forstå, hvad der sker og have muligheder for at håndtere sine forældre på bedre måder. Så må man forstå, at: Forældre til teenagere med ADHD gør det godt, når de kan. Det betyder bestemt ikke, at alle forældre, gør det godt. Og det er vigtigt at understrege, at der er situationer, hvor det ikke er godt nok, og hvis du selv, eller du kender nogen, der bliver slået eller krænket på anden måde, så skal der søges hjælp! Nederst i artiklen kan du se nogle forslag til hvordan man kan søge hjælp. Men det betyder, at hvis de kunne gøre det godt, så ville de gøre det godt. Der er altså noget, der kommer i vejen for dem. Og for forældre til teenagere med ADHD, kan det være rigtig mange forskellige ting, der kan komme i vejen. I skemaet på næste side, kan du krydse af, hvad du tænker, der kommer i vejen for netop dine forældre. Eller du kan lægge listen frem til dem, så kan de selv fylde den ud. 21\n15 Udfordringer, der kan komme i vejen for forældre til teenagere med ADHD Bekymring Mange forældre til teenagere med ADHD, er mere bekymrede end forældre til andre teenagere. Alle statistikker og aviser skriver med rette om, at der er større risiko for at komme galt afsted, når man er teenager med ADHD. For teenagere med ADHD er der øget risiko for at komme ud i misbrug og kriminalitet. Og øget risiko for depression, angst, ensomhed og marginalisering. Forældre der er meget bekymrede, prøver hele tiden at være på forkant, og forhindre alle risici. Og deres tanker er fulde af bekymringer om alt det, der kan gå galt. Måske er de så bekymrede, at de ser tegn på, at det er ved at gå galt hele tiden, og derfor forsøger at holde deres teenagere væk fra de situationer, de finder risikofyldte. Forhøjet stress niveau Mange forældre til teenagere med ADHD, har grundet deres store bekymring, som jo ikke er ny, øjne i nakken og alle steder, og de ser farer og forsøger at guide deres børn og senere deres unge. Samtidig gør de også alt det, andre forældre gør. Passer job, hus/hjem, søskende, og alt dette betyder, at de kan være på overarbejde rent hjernemæssigt. Når man er på overarbejde rent hjernemæssigt, kommer det ofte til udtryk ved, at man har en kort lunte, lettere bliver vred eller ked af det og har sværere ved at danne sig overblik og lettere bliver opgivende. Forvirring Forældre til børn og teenagere med ADHD har nogle særlige udfordringer i deres bestræbelser på at være gode forældre. For hvad vil det sige og hvem bestemmer det? Forældrene ved, at deres børn har brug for en anden opdragelse end andre børn, og at der er brug for andre krav og forventninger, men ikke hvilke. Som forældre til teenagere med ADHD, skal man finde en måde der passer lige præcis til ens barn. Hvor meget skal teenageren bidrage med i hjemmet? Hvad er rimelige forventninger, og hvilke regler kan fungere. Det er svært nok i sig selv, men forældre der har børn med ADHD oplever, at rigtig mange andre blander sig og har meninger om, hvad der er ret og rimeligt. Det kan være familie, venner, børnenes lærere og andre, der bebrejder forældrene at tage særlige hensyn. Forvirrede forældre skifter måder ofte. De prøver vedholdende at holde fast i særlige krav, for derefter at droppe dem, og de tager hensyn til deres børn, som de pludselig i nogle situationer tilsyneladende glemmer. Svært ved at give slip på den rigtige måde? At give slip på sit barn og se barnet forvandle sig til voksen, er en svær tid for forældre. Hvor meget og hvornår skal der gives slip? Teenagere med ADHD, har ofte en ujævn teenageprofil. Nogle kommer tidligere i pubertet end andre, andre kommer senere i pubertet end andre, og så har teenagere med ADHD en mere tydelig blanding af barn og voksen, som gør det særlig svært. På nogle områder er de fremme i skoene og føler sig voksne, mens de på andre områder stadig er små børn. Når forældre er forvirrede, ændrer de ustandseligt på krav og forventninger til deres børn. I nogle situationer forventer de at deres teenager selv tager ansvar og opfører sig voksent, mens de i andre situationer, behandler deres teenagere som om de er små børn. Afmagt Mange forældre til teenagere med ADHD oplever sig magtesløse i forskellige situationer. Sagt med andre ord, de aner simpelthen ikke, hvad de skal gøre, for at gøre det bedst muligt for alle i familien. De søger råd og vejledning, men situationen og deres afmagt gør, at de ikke formår at ændre på deres måder. Forældre, der føler sig afmægtige, fortsætter ofte med deres måder, uden at de har nogen virkning. De opstiller ofte konsekvenser, eller truer med det ene og det andet uden at holde fast i noget af det. De forsøger at føle, at de har kontrollen ved at indgå i magtkampe med deres teenagere. Magtkampe, der kan være lange og seje og som ofte ender i ingenting. Mor Far 22\n16 Citat fra teenager med ADHD: Live as if you die tomorrow, dream as if you live forever Når du har udfyldt skemaet Når du har udfyldt skemaet, bliver det måske tydeligt for dig, at dine forældre ikke har negative motiver med det, de gør, selvom det er uhensigtsmæssigt. Dine forældre ønsker at gøre det godt for dig, men der kommer noget i vejen for dem. Men dine forældre er heldige at være forældre til en teenager med ADHD. For er der nogen, der ved noget om et forhøjet stressniveau, hjerner på overarbejde, forvirring og opgivenhed, så er det teenagere med ADHD. Du kan bruge denne viden til at forstå dine forældre, og du kan prøve at tage et medansvar for, hvordan tingene udvikler sig i jeres familie. Du kan vælge, at gå i dialog med dine forældre. Vælg et godt tidspunkt, hvor I har det hyggeligt og roligt og fortæl dem, hvad du oplever. Prøv at lave nogle gode aftaler for regler og pligter og skriv dem ned, så I alle er enige om, hvad I har aftalt. Selvom løsrivelse, opbrud, opgør og skænderier er en naturlig del af teenageårene, så er konfliktniveauet i nogle familier så højt, at det er skadeligt for alle involverede. Du kan være med til at ændre det! Hvis du... Citat fra teenager med ADHD: Måske har du følelsen af ikke at høre til?...bliver slået eller krænket på anden måde, eller du kender nogen der gør. Så er det vigtigt, at I søger hjælp. Måske kender I nogle voksne, I har tillid til og som kan hjælpe, det kan være nogen i familien, læreren i skolen, fodboldtræneren eller andre, I har tillid til. Der findes også forskellige organisationer, der hjælper børn, der bliver slået eller krænket. Hvis du googler: mine forældre slår mig, kommer disse frem. I kan også altid, ringe til børnetelefonen på Læs mere på deres hjemmeside 23\n17 KURSUS MAGASINET ADHD-FORENINGEN 2015 Uddann Download kursus magasinet på under kursuskalender Kursus for lærere og pædagoger - Skoleliv med ADHD 21 Inklusion er på alles læber i disse år, og ofte kobles problemerne omkring inklusion sammen med børn med ADHD og andre kognitive forstyrrelser. Dette kursus sætter fokus på, hvordan du som lærer eller pædagog kan arbejde med disse børn og være med til at gøre skolelivet bedre for alle parter. At blive mødt, at blive set, at blive forstået og støttet er vigtigt for alle mennesker. Viden og forståelse er den bedste forebyggende indsats, så man kan arbejde konstruktivt med udfordringerne frem for at blive lagt ned af dem. For mange mennesker kan det, at deltage på det rette kursus være den ting, der ændrer hverdagen fra besværlig til overskuelig. Tag derfor et kig i ADHD-foreningens kursusmagasin. Kurserne er målrettet forældre til børn med ADHD, familienetværket, søskende, voksne med ADHD og ikke mindst fagfolk. Synes du, at livet som forælder til en teenager med ADHD kan være vanskeligt? Har du brug for at få opdateret din viden omkring denne nye fase i dit barns liv, så er dette kursus for dig. På kurset får du bl.a. Viden om og indsigt i hvilke fysiologiske og psykologiske processer, der finder sted hos teenagere med ADHD Indsigt i hvordan du kan støtte din teenager i forhold til bl.a. sociale relationer, seksualitet, risikoadfærd, uddannelse, mv. Skoleliv med ADHD Kursus nr , februar 2015 Vil du gerne styrke det positive sammenhold i jeres familie? På dette kursus får du kendskab til nogle af de redskaber, som kan støtte barnet med ADHD og hjælpe til en mindre konfliktfyldt hverdag. Stærkere samarbejde i familier med ADHD Kursus nr , april 2015 Har dit barn fået diagnosen ADHD? - Og ved du ikke nok om, hvad det vil sige for din familie og for fremtiden? Så kan du nå at komme på kursus allerede den 28. februar. ADHD-foreningen afholder basiskursus for forældre - og netværket er også meget velkommen. På kurset får du basisviden, og kommer bag om bogstaverne ADHD. Du lærer bl.a. også om, hvordan diagnosen kan være med til at give dig handlemuligheder. Læs meget mere om kurset på Nydiagnosticeret, basiskursus for forældre Kursus nr , 28. februar 1. marts 2015 Teenageliv med ADHD Kursus nr , september 2015 Vil du vide mere? Ta et kig på adhd.dk/kurser eller kontakt uddannelseskoordinator Betina Mozart: - telefon Bestil et skræddersyet kursus eller oplæg om ADHD Hos ADHD-foreningen kan I bestille et kursus eller oplæg, der er tilpasset lige præcis de behov, som I har i jeres hverdag. Og vi holder det naturligvis gerne på jeres arbejdsplads, så omkostningerne kan holdes nede. Lad os tage en uforpligtende snak, så vi i fællesskab kan afdække, hvilke behov I har, og hvordan vi bedst kan imødekomme dette. For mere information kontakt uddannelseskoordinator Betina Mozart på tlf eller skriv til: 24\n18 else der du r Vi inviterer løbende til temadage Tjek ind på eller kontakt uddannelseskoordinator Betina Mozart: - telefon Kursusoversigt Kommende kurser i foråret 2015 Emne Målgruppe Dato Sted Kursus nr. Forældre og familienetværket Nydiagnosticeret Forældre til børn og unge, 28. febr.-1. marts Jylland Basiskursus for forældre der har fået diagnosen ADHD. Netværket er velkommen Familier Stærkere samarbejde i familier Familier med ADHD april Fyn 5-15 (børn med ADHD 8-12 år) som vil vide mere om ADHD Bedsteforældre Børnebørn med ADHD Bedsteforældre til børn 13. juni Fyn 6-15 med ADHD Voksne Kvinder med ADHD Kvinder med ADHD 14. marts Fyn 4-15 Mænd med ADHD Mænd med ADHD Se Fyn Fagfolk Skoleliv med ADHD Lærere og pædagoger februar Jylland Ret til ændringer forbeholdes Tilmelding Du kan tilmelde dig på hjemmesiden: www. adhd.dk under menupunktet kurser eller anvende QR-koden her: Økonomisk støtte Har du spørgsmål til ansøgning om økonomisk støtte for at kunne deltage i kurserne, er du velkommen til at kontakte ADHD-foreningens rådgiver Kirsten Nørgaard på tlf.: eller mail: Mere info Se mere info om uddannelse på ADHD-foreningens hjemmeside: eller kontakt uddannelseskoordinator Betina Mozart på mail: - telefon Se også kurser for 2015 i Kursus Magasin 2015, som kan findes på adhd.dk under kursuskalender eller i ADHD Magasinet nr. 4/\n19 ADHD-foreningens tips og idéer til forældre med et barn med ADHD AF ANNA FURBO REWITZ, UDVIKLINGSKONSULENT I ADHD-FORENINGEN OG PROJEKTLEDER PÅ KÆRLIGHED I KAOS Teenageårene kan være en hård tid. Det gælder ikke mindst for dem med ADHD. Der er så mange forandringer i gang i krop og sind, og det er svært at overskue de stigende krav. Især kommunikationen og samarbejdet med de voksne kan derfor blive ekstra konfliktfyldt. Kender du mon dette scenarie: Din teenager kommer ind ad døren, smider sin jakke og taske og går ud i køkkenet og tager noget mad. Dernæst styrer han mod sit værelse for at se fjernsyn eller spille computer. Mor bliver straks irriteret over hans adfærd, og at han tilsyneladende har glemt deres aftale om at lave lektier, når han kom hjem. Hun møder ham på vejen og siger noget i retning af dette: Stop lige op et øjeblik! Du skal ikke begynde at spille nu. Du har jo den matematikopgave for til i morgen. Og her starter så en konflikt, der går fra 0 til 100 på kun et øjeblik. Han råber, mor formaner, han siger grimme navne, mor skælder ud. Hun ender måske med at give op, og han låser måske sin dør. Når far kommer hjem, starter et nyt opgør med drengens opførsel, med lektierne og med hans skærmforbrug. Matematikken bliver lavet omkring sengetid med hiv og sving. Teenageren ender sin dag med skyldfølelse, nederlag og en følelse af afstand til begge sine forældre. Hvordan kan en situation som denne håndteres, så den får et bedre udfald? 26\n20 Her kommer nogle forslag til, hvordan situationen kan håndteres anderledes I stedet for at udfordre en teenager, der står med et glas kakaomælk og en pølsemad i hånden, så anerkend hans foretagende. Efter en lang dag, hvor der er blevet stillet mange krav til ham, kan han have brug for at hygge sig med noget mad og slappe af foran skærmen. SE drengen foran dig og beskriv, hvad du ser. En bemærkning kunne fx være: Den eftermiddagsmad ser dejlig ud. Lige præcis det en 13-årig har brug for efter en lang dag. Drengen føler sig anerkendt og mødt. Emnet lektier har nu en bedre chance for at blive positivt modtaget. Stil ham herefter et spørgsmål i stedet for at fortælle ham, hvad han skal gøre. Når du er færdig med din mad, hvad har du så af planer for lektier? Spørgsmålet lægger op til at drive handlingen fremad, og det tager for givet, at barnet vil tage ansvar for sine egne lektier. Med den ene fod i barndommen og den anden fod i ungdommen, har en 13-årig brug for anerkendelse af sin selvstændighed så ofte som muligt. På denne måde kan du være med til at sætte rammerne for hans sunde udvikling bare ved at antage, at han handler forsvarligt. Han var muligvis ikke klar over, hvor ansvarligt han ville håndtere sine lektier, før hans mor stillede spørgsmålet på denne måde. En lille indsats med en stor positiv effekt Hvis du taler til din teenager på denne måde, gør du en stor forskel. I eksemplet ovenfor sker der faktisk alt dette på samme tid: 1) Du ser og anerkender hans behov (for at slappe af) 2) Du viser, at du har tillid til ham 3) Du motiverer hans gode adfærd 4) Du støtter udviklingen af hans ansvarsfølelse 5) Du lægger op til en plan Og så forudsiger du hans succes ved at drive handlingen positivt fremad med dit sprog. En lille velovervejet kommentar kan muligvis ændre scenariet fra et stort skænderi til en chance for at tanke selvværd og ansvarlighed. Teenager i spotlight Når man har en teenager i huset, kan det føles som om han tror, at hele matriklen drejer rundt om ham. Han lader måske til kun at være optaget af sig selv og sit eget sløve selskab. Det kan virkelig gå forældre på nerverne, mens vi selv render rundt med krudt bagi for at få det hele til at hænge sammen. Vi vil så gerne se ham være aktiv og have styr på sit liv. Og så vil vi også bare gerne være sammen med ham. Det føles jo kun som et øjeblik siden, at han holdt i hånden og havde brug for os hele tiden. Men der er ikke noget at sige til, at han er optaget af sig selv. Hans krop forandrer sig, hans tankegang forandrer sig, og hele hans person føles en smule ukendt. Han skal kunne tage ansvar, tage stilling, vælge til og vælge fra. For ham føles det måske som om, at der er en kæmpe projektør over hans hoved, som peger på ham hele tiden. Der er så mange ydre krav, der tårner sig op om ham, og det er som om hele verden kigger på ham. Det gør den måske også på facebook og på Instagram. Fra adfærdsbetjent til adfærdsmentor Vi må huske på, at hvis han ikke engang selv ved, hvem han er, så har han kun ringe muligheder for at håndtere voksnes (og andre unges) negative vurderinger af hans person og handlinger. Vi skal derfor prøve at lægge vores syn på teenageres adfærd som dårlig opførsel fra os. I stedet for at være adfærdspoliti ved at prøve at irettesætte, skal vi træde tilbage og se på det store billede. Din teenager er jo ikke bare en teenager. Han er 1000 ting på én gang. Vi må prøve at støtte ham og være hans mentor, mens han forsøger at få brikkerne til at falde på plads. Selvom du opmuntrer til en plan, så betyder det selvfølgelig ikke, at han svarer pænt, eller at lektierne nødvendigvis bliver lavet, når han har spist. Men chancen er alt andet lige større, når man henvender sig med en venlig opmuntring frem for et krav. Og er man vedholdende i at bruge en positiv og anerkendende kommunikationsform, så vil det i hvert fald rykke noget over tid. En positiv og anerkendende kommunikationsform handler om at huske at: Se barnet og beskrive hvad man ser Lytte til barnet og gentage hvad han har sagt Sørge for at udvikle hans stærke sider Vise at du holder af ham for den han er, frem for det han kan Udpege hans successer Rose ham for selv de små ting Husker man dette mindskes konflikterne og selvværdet vokset. Og det bliver nemmere at sætte grænser og samarbejde om, at de bliver overholdt. Samtidig holder det dig følelsesmæssigt tættere på barnet, som måske i mindre grad får brug for at vende ryggen til. Følg med og støt op Når man alligevel har følelsen af at stå på sidelinjen, mens han gennemlever sine teenageår, så gælder det om at coache ham videre, når han nærmer sig stregen, i stedet for at stå og dømme for overtrådt. En teenager har således hårdt brug for sine forældres anerkendelse og opmuntring. Og det gælder i særlig høj grad for en teenager med ADHD. Prøv med dette mantra: 1. Døm ikke. 2. Spørg dig selv: Hvad har han brug for at lære? 3. Lær ham det! Kodeordet her er som du nok har gættet tålmodighed! Og masser af kærlighed, naturligvis. Om KiK-Kassen KiK-Kassen er et nyt, tilbagevendende indslag i ADHD Magasinet. Udviklingskonsulent Anna Furbo Rewitz skriver om tips og idéer til hverdagslivet med børn med (og uden) ADHD. KiK står for Kærlighed i Kaos, som er navnet på ADHDforeningens forældretræningsprogram, idet KiK-Kassens råd og redskaber ligger i tråd med programmets indhold. Denne gang handler det om kommunikation til teenagere. Kommentarer og ønsker til KiK-Kassen modtages meget gerne på 27


Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K – Se vigtig info\nLille Kongensgade 12, 3.\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nEjendommen på Lille Kongensgade 12, 3. i København K er opført i 1800 og indeholder 4 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 154 m2.\nLuftfoto af Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6797°N, 12.5840°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er opført i 1800 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har ejendommen på Lille Kongensgade 12, 3. ingen risiko for Asbest.\nEjendommen på Lille Kongensgade 12, 3. har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (61.7%), Isolering (55.4%), Fuge (53.7%), Gulve (51.9%), Facade (51.4%).\nEjendommen på Lille Kongensgade 12, 3. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (87.8%), Gulve (83.9%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 13-Øster Kvarter, København, der hører til Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K.\nDer er trafikstøj på adressen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K.\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nLille Kongensgade 12, 3. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Lille Kongensgade 12, 3. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Lille Kongensgade 12, 3. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K ligger i en højde på 3.5 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 350 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\n✓BBR materialer og installationer for Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\n✓BBR arealer for Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Lille Kongensgade 12, 3. har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for ejendommen på Lille Kongensgade 12, 3. (byggeår: 1800) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nVærdiforøgelse: Med de rentable energiforbedringer og et nyt B-energimærke, vurderer vi, at ejendommen vil opleve en værdiforøgelse på 135.520 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Lille Kongensgade 12, 3. er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Lille Kongensgade 12, 3. er endda i den specielle situation at 47 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nEjendommen på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nBaseret på opvarmningsareal (154 m2), energimærke (D), opvarmningskilde (fjernvarme) og et gennemsnitlig energiforbrug er der i energimærkerapporten beregnet et årligt energiforbrug på 246,1 MWh/år svarende til en varmeudgift på 224.800 kr/år.\nLille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nBeboerne i området omkring Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nLille Kongensgade 12, 3. hører til afstemningsområdet 3. Øst hvor der er 11.722 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Lille Kongensgade 12, 3. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nLille Kongensgade 12, 3. hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Lille Kongensgade 12, 3.\nDer er god 4G mobildækning på Lille Kongensgade 12, 3. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Lille Kongensgade 12, 3. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Lille Kongensgade 12, 3.\nInternet og Mobildækning Lille Kongensgade 12, 3. , København K\nAnbefalet bredbånd på Lille Kongensgade 12, 3.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Lille Kongensgade 12, 3. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Lille Kongensgade 12, 3.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Lille Kongensgade 12, 3. .\nJordarten under Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Lille Kongensgade 12, 3.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Lille Kongensgade 12, 3. .\nHvor langt er der fra Lille Kongensgade 12, 3.\n✓Stamoplysninger for Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K\nGeografiske koordinater 55.6796555°N, 12.58396576°Ø\nAdressens Id 0a3f509f-6c2d-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Lille Kongensgade 12, 3. , 1074 København K.


Dansk forskning om funktionelle lidelser vækker opsigt i USA - Aarhus Universitetshospital\nDu er her: Presse og nyheder Information om AUH Nyheder 2018 Dansk forskning om funktionelle lidelser vækker opsigt i USA\nDen danske overlæge og professor, Per Fink, PhD, Dr.med, er blevet inviteret til Columbia University i New York for at dele sin viden om funktionelle lidelser ved konferencen "Healing 'unexplainable' pain: Advances in Multidiciplinary Integrated Psycosomatic Care".\nFunktionelle Lidelser er en samlebetegnelse for en gruppe af sygdomme, som er kendetegnet ved at befinde sig i spændingsfeltet mellem det psykiske og det fysiske. Patienterne er plaget af fysiske symptomer som fx træthed, smerter, usædvanlig udmattelse efter fysisk anstrengelse, koncentrationsbesvær mm. Tidligere har lægevidenskaben haft svært ved at forstå og anerkende mekanismerne bag de funktionelle lidelser, og patienterne har været overladt til sig selv uden at få tilbud om effektiv behandling.\nGennem de senere år har forskningen vist, at der både er biologiske, psykologiske, sociale og miljømæssige årsager til de funktionelle lidelser, men der er stadig meget, man ikke ved, og derfor har det stor værdi, når forskere fra hele verden mødes og deler deres viden med hinanden.\n"På Aarhus Universitetshospital er vi ret langt fremme i den del af forskningen, som handler om, hvordan vi kan diagnosticere og behandle disse tilstande," forklarer Per Fink, som har forsket i Funktionelle Lidelser i mere end 30 år, og modtaget flere internationale priser for sin forskning.\n"Men vores forskning kan ikke stå alene. Forskere på Columbia University er for eksempel meget langt fremme i undersøgelsen af, om man kan finde biomarkører, som kan hjælpe os med at stille mere præcise diagnoser og give os en bedre forståelse af de mekanismer, som udløser de funktionelle lidelser."\n"Dette er spændende og på linje med den forsknings vi selv har igangsat om biologiske mekanismer betydning for funktionelle lidelser, hvor vi har sat fokus på betydningen af infektioner, immunsystemet, energiomsætninger, gener mfl. Endvidere har vi også en neuroforsknings linje hvor hjernen og nervesystemts betydning i de funktionelle tilstande undersøges"\nI Danmark findes der mennesker, som er modstandere af, at forskere på den måde fraviger den klassiske adskillelse mellem fysisk og psykisk sygdom og i stedet forsøger at undersøge sygdom og helbredelse med en bred og såkaldt multifaktoriel eller bio-psyko-social tilgang. Denne modstand er et internationalt fænomen, og i USA har nogle af modstanderne ligefrem organiseret sig og kalder sig 'patient-aktivister'. En gruppe af aktivister har taget initiativ til en underskriftsindsamling imod bl.a. Per Finks aktive deltagelse i konferencen i New York. Arrangørerne af konferencen har dog nægtet at lade sig presse til at begrænse den frie akademiske diskussion.\n"Nogle patienter med Funktionelle Lidelser har oplevet en stor ligegyldighed fra sundhedsvæsnet," fortæller Per Fink.\n"Og der er ingen tvivl om, at der ikke kun i Danmark men også i mange andre lande mangler behandlingstilbud. En del af modstanden handler om, at der findes en frygt for, at hvis vi kigger på sygdomme fra flere forskellige vinkler på én gang, så risikerer patienterne at blive overset og ikke taget alvorligt. Og sådan en frygt kan i nogle tilfælde føre til modstand."\nFormålet med konferencen er dog at dele de nyeste forskningsresultater, så den samlede viden internationalt set kan blive større end den er i dag. Og forhåbentlig vil nye former for samarbejde på tværs af kontinenter og landegrænser føre til bedre forhold for mennesker med funktionelle lidelser. For Funktionelle Lidelser er stadig en gruppe af sygdomme, som har behov for prioritering og opmærksomhed.\nKonferencen foregår d. 20-21. oktober på Columbia University Medical Center. Læs mere her:\nInformation om Funktionelle Lidelser, Aarhus Universitetshospital:\nSundhedsstyrelsens anbefalinger til udredning, behandling, rehabilitering og afstigmatisering af funktionelle lidelser:


Holiday Home Branko i Opatija til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday Home Branko\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Holiday home Poljane et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Icici. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Holiday home Poljane gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som grillfaciliteter.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets boblebad, udendørs pool giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Holiday home Poljane til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Icici.\nDu bedes give Holiday Home Branko besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 500 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Hvad er halloween og allehelgen - Hus & Have Avisen\nDen første uge i november byder på allehelgensaften, halloween og allehelgensdag. Men der er tale om tre forskellige dage med hver sit indhold og betydning, selvom dagene falder tæt op af hinanden.\nÅret går på hæld, og mørket vinder frem, når kalenderen viser november, og det er tid til uhygge, lys og spindelvæv og mange af de ting, som folk forbinder med halloween – eller er det allehelgen?\nMange forveksler nemlig de to traditioner med hinanden. Men allehelgen og halloween er ikke det samme. Der er derimod tale om to helt forskellige højtider.\nDen første forskel handler om noget så simpelt som datoen. Den første af dagene er halloween, som fejres den 31. oktober. Den 31. oktober var tidligere også datoen for allehelgensaften, da allehelgensdag i 800-tallet blev fastlagt til den 1. november af pave Gregor IV.\nUnder Struenses helligdagsreform i 1770 blev det dog bestemt, at allehelgensdag skulle fejres den først søndag i november.\nHvad så med allesjælesdag? I katolsk tid lå allesjælesdag på dagen efter allehelgen, altså den 2. november. Her bad man for de døde, som var i Skærsilden, om, at deres tid dér måtte blive kort. Men ved Reformationen i Danmark afskaffede man allesjælesdag og nøjedes med at mindes de døde i årets løb på allehelgenssøndag.\n2: Kristendom versus hedenskab\nDen anden forskel handler om hvilken tro, som de to højtider bunder i. Allehelgen er en kristen højtid, der oprindelig handler om at fejre alle de helgener, som ikke har deres egen helgensdag i løbet af året. I folkekirken er fokus dog primært på dem, der er døde i løbet af året.\nHalloween derimod er en højtid med hedenske rødder i den keltiske folketro. Kelterne mente, at når det var den første dag i vinterhalvåret, 1. november – de kaldte det for ”samhain” – stod dødsrigets porte åbne.\nDa den katolske kirke besluttede at samle alle årets mindre helgensdage i én fælles mindedag, allehelgen, hed aftenen forinden på skotsk All Hallow’s Eve. Det er senere blevet til halloween, selvom det, vi forbinder med halloween, stammer fra kelterne.\n3: Gammel fejring versus ny fejring – i Danmark\nDet er de færreste, der tænker over det. Men den danske folkekirke har fejret allehelgen i århundreder, selvom fejringen i de senere år er blevet intensiveret. I lighed med vores nabolande er vi også begyndt for eksempel at sætte levende lys på gravene til allehelgen.\nHalloween er derimod en meget ny fejring her til lands, som først begyndte for små 20 år siden. Og som mange danskere stadig rynker på næsen af og kalder ”amerikansk” og kommerciel. I dag har de danske børn og unge taget halloween til sig. Den er et kærkomment festligt afbræk i et efterår, som ellers er mørkt og langt og uden folkelige højtider.\nHalloween kom efter sigende til USA med efterkommere af kelterne, som netop fejrede nytår denne dag. Og blandt andet mente, at det også var dagen, hvor de overnaturlige og døde kunne gæste de levende. Men keltiske skikke er ikke alene om at have skabt den amerikanske halloween. Også mexicanske dødeskikke har spillet en stor rolle.\n4: Kirken versus hjemmet\nHalloween fejres derimod – primært – derhjemme, hvor de orange græskar udskæres, og der sættes stearinlys i de nu uhyggeligt udseende græskar, som stilles udenfor ved hoveddøren. Så er man klar til at modtage de udklædte børn, der kommer og banker på, mens de råber ”slik eller ballade” (eller ”Trick and Treat”).\nFor sådan er reglerne: Der skal hostes op med slik. Ellers garanterer de uhyggeligt klædte børn ikke for følgerne. Det er dog tilladt at skræmme tilbage, både når børnene kommer – og når de går.\n5: Alder på de deltagende\nHalloween er derimod primært børne-højtid, selvom især de unge voksne i stigende grad også holder private Halloween-fester, eller tager til fest i tiden omkring 31. oktober klædt ud som zombier, hekse, vampyrer og så videre.\nDe fleste børn forbinder halloween med de uhyggeligt grinende græskar – gerne med lys i – og skikken med at klæde sig ud som skeletter, hekse, spøgelser eller vampyrer for at gå fra hus til hus for at true sig til søde sager.\nOg den lille lighed…\nEndelig skal dog tilføjes, at en del kirker fejrer halloween med græskar, udklædte børn og halloween-gudstjenester, som ikke er allehelgensgudtjenester, men noget helt andet. Samt at netop en skik som at tænde lys på gravene også for mange er en del af halloween, der i sin nuværende betydning også handler om at tænke på de afdøde. Så de to højtider er begyndt at smelte sammen, selvom der stadig er mange forskelle på dem.\nKilde: Gengivet fra kristendom.dk\nLÆS OGSÅ: Se hvordan du vælger det flotteste græskar.\nPrevious KONKURRENCE – VIND en flot og lækker krukke\nNext Mere tid udenfor kan lette den stressende hverdag


Kommuner går sammen om bæredygtig byfortætning - Gate21\nGrønt i højden og på gadeplan. Det er et af elementerne i kommunernes arbejde med bæredygtig byfortætning. (Collage: Roskilde.dk)\nRoskilde, Albertslund, Brøndby og Hvidovre kommuner har en fælles vision om at transformere eksisterende byområder til bæredygtige byrum. De satte sig sammen i Gate 21 for at overvinde den største forhindring: At konkrete projekter, der for alvor flytter kommunen i den rigtige retning, kræver tid, penge og kompetencer. Elementer som den enkelte kommune sjældent kan afsætte i det omfang, opgaven kræver.\nUdviklingssamarbejdet førte til projektet “Bæredygtig byfortætning”.\nFælles viden og inspiration samlet hos Gate 21\nByplanchef i Roskilde Kommune Jan Bille forklarer om baggrunden for samarbejdet:\n“Vi tror på, at vi i Gate 21 kan udvikle os og samle fælles viden og inspiration. Dertil kommer, at vi i Gate 21-partnerkredsen forhåbentligt kan hente EU-støtte, så vi sammen kan udvikle og gennemføre større og bredere projekter, end vi selv som kommune ville kunne.\nByfortætning frem for udvidelser\nProjektets mål er at demonstrere miljømæssige, sociale og økonomiske fordele ved bæredygtig byfortætning. Det betyder, at byernes svar på udfordringer inden for klimaforandringer, energi, transport og borgernes levevilkår skal findes ved at integrere grønne løsninger i eksisterende byområder.\n“Vi har arbejdet meget med byfortætning i bymidten, og vi bruger gerne en aktuel anledning, nogen der bygger eller bygger om, til at tænke grønne rum, overfladeafvanding, gode cykelveje og energirigtige bygninger ind i bylivet,” forklarer Jan Bille og fortsætter:\n“Vi er også optaget af bæredygtig trafik, for når vi fortætter byen, får vi jo mere trafik og flere mennesker på samme plads. Det betyder, at hvis fordelingen mellem trafik-arterne fortsætter som nu, er der stor sandsynlighed for, at　trafikken i byen bryder sammen.”\nKanal i Roskilde og Højhuse i Brøndby Strand\nProjektet indeholder en række konkrete projektideer i deltagerkommunerne: Albertslund vil gerne udnytte fængselsområderne tæt ved bycentret til grønne formål, og området ved Brøndby Strand Centret foreslås udvidet med 400 nye boliger, inklusive tre skyskrabere, alle med fokus på energieffektivitet, parathed til klimaforandringer og aktiviteter i grønne områder. Roskilde Kommune vil blandt andet arbejde med vand i deres projekter, forklarer Jan Bille.\n“Helt konkret vil vi løse et problem i bymidten med de massive mængder regnvand ved at lade overjordiske kanaler lede det ud i fjorden. Dermed får vi skabt rekreative og æstetisk indbydende områder, samtidig med at vi aflaster kloaksystemet. Grønne tage på byens huse er heller ikke bare for at se smart ud, men også for at forsinke vandet. Bæredygtighed er for os et bredt begreb, der også handler om at skabe mere og bedre byliv for borgerne.”\nAnsøgning om 10 mio sendt til EU Life+\nDe 4 kommuner og Henning Larsen Architechts har sammen med Gate 21’s projektudviklere udarbejdet projektet　”Sustainable Urban Densification in Zealand, Denmark” (SUSUD) til i alt ca. 30 mio. kr., og en ansøgning om ca. 10 mio. kr. projektstøtte er netop landet på bordet hos　EU Life+.


Flot modtagelse af Fallulahs nye album - VEGA\nFlot modtagelse af Fallulahs nye album\nNyhed • Feb 18, 2013 15:45 CET\nDet er nu to uger siden, at den prisbelønnede danske sangerinde og sangskriver Fallulah udgav Escapism. Albummet er Fallulahs andet af slagsen og fyldt med legesyg, alternativ pop, produceret af Fallulah selv.\nSinglen “Dried-Out Cities” er et af de mest spillede numre på P3 for tiden, og Escapism indtager pt. den næsthøjeste placering på den danske albumhitliste. Fredag den 22. marts kan Fallulah opleves live i Store VEGA med både nye numre og ældre hits som "Out of It" og "Bridges".\nVerden ligger for hendes dansende fødder\nOgså de danske musikmedier har taget pænt imod Escapism. Gaffa hylder albummet med fem stjerner og skriver:\n”Der bliver lånt og plukket fra den store bog om musikalske genrebetegnelser, og de mange indtryk er smidt i en sydende kedel, der effektivt destillerer det til et udtryk, der umiskendeligt er Fallulahs eget. Selvom ikke alle numre efterlader samme aftryk, er bundniveauet højt, og Escapism er i dette tilfælde ikke – som Maria ellers synger i titelnummeret – et fængsel, men en livlig, drømmende og stærk nydelse fra start til slut. Verden ligger stadig for hendes dansende fødder.”\nSoundvenue giver fire stjerner og har desuden Fallulah på forsiden af månedens magasin. Musiksitet Poplick giver Escapism fem stjerner, og Politiken sender fire hjerter efter Fallulah og sammenligner hendes nye album med debuten fra 2010, The Black Cat Neighbourhood: ”Man kan godt savne noget af den iltre energi og overraskelser i den ensartede lyd, men der er en ny dramatisk skønhed at finde i Fallulahs homogene udtryk, der faktisk gør ’Escapism’ til et bedre album end debuten.”\nUndertoner giver fire U’er til Fallulahs album og understreger: ”Ingen kan længere anfægte Fallulahs status som etableret kunstner på den danske musikscene efter en så tjekket toer.”\nChris Isaak a la Fallulah\nSnart kan Fallulah også høres med et helt andet nummer end sin vanlige stil. Radioprogrammet Smag på P3 har nemlig udfordret Fallulah til at lave et covernummer, og hun har selv stillet to muligheder op, som lytterne kunne vælge imellem. Over 1000 mennesker stemte, og Sugababes’ ”Overload” blev vraget til fordel for Chris Isaaks klassiker ”Wicked Game”, som Fallulah nu skal lave et cover af. Fallulahs udgave af "Wicked Game" kan høres på P3 på torsdag den 21. februar.\nIndtil da kan du nyde Fallulahs første single fra Escapism, "Superfishyality", med den tilhørende video, hvor Fallulah og hendes dansere kommer ud i et grumt opgør:\nFallulah / 22. marts i Store VEGA - Læs mere og køb billet.\nLæs mere om koncerten med Fallulah\nKøb billet til koncerten med Fallulah\nconcertscopenhagenkoncerterStore VEGAvegafallulahescapismalternativ popwicked game\nBands varmer op til VEGA på SXSW\nNyheder • Mar 12, 2013 11:20 CET\nNetop nu er en række VEGA-aktuelle bands på vej til verdens måske mest toneangivende festival for up-coming artister, South By South West (SXSW) som i disse dage afholdes i Austin, Texas. At blive udvalgt til at spille på SXSW er et kvalitetsstempel, som har hjulpet mange bands fremad i deres musikalske karriere.\nFlot modtagelse af Fallul...\nDet er nu to uger siden, at den prisbelønnede danske sangerinde og sangskriver Fallulah udgav Escapism. Albummet er Fallulahs andet af sl...\n119 KB • 800 x 533 px