De bedste hoteller i Kyabram i 2018 - TripAdvisor\nFerie i Kyabram\nFlyrejser til Kyabram\nRestauranter i Kyabram\nAktiviteter i Kyabram\nBilleder af Kyabram\nKort over Kyabram\nAlle hoteller i Kyabram\nTilbud på hoteller i Kyabram\n4–stjernede hoteller i Kyabram\n3–stjernede hoteller i Kyabram\nBedste hoteller i Kyabram, Australien\nFaciliteter Forretningscenter Spa Internet Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Pool Tekøkken Kørestolsadgang Suiter Gratis parkeringAlle\nNr. 1 af 4 overnatningssteder i Kyabram med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 4 overnatningssteder i Kyabram med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 4 overnatningssteder i Kyabram med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Kyabram (27)\n31,4 km fra Kyabram\n32,7 km fra Kyabram\n32,8 km fra Kyabram\n32,9 km fra Kyabram\n33,0 km fra Kyabram\nNr. 13 af 18 hoteller i Echuca\n33,1 km fra Kyabram\nNr. 4 af 18 hoteller i Echuca\n33,2 km fra Kyabram\nNr. 2 af 18 hoteller i Echuca\n33,3 km fra Kyabram\nNr. 10 af 18 hoteller i Echuca\nNr. 6 af 18 hoteller i Echuca\n33,4 km fra Kyabram\nNr. 12 af 18 hoteller i Echuca\n33,5 km fra Kyabram\nNr. 14 af 18 hoteller i Echuca\n33,6 km fra Kyabram\nNr. 7 af 18 hoteller i Echuca\nNr. 9 af 18 hoteller i Echuca\n33,7 km fra Kyabram\nNr. 15 af 18 hoteller i Echuca\n33,8 km fra Kyabram\nNr. 5 af 18 hoteller i Echuca\nNr. 8 af 18 hoteller i Echuca\n33,9 km fra Kyabram\n34,1 km fra Kyabram\nNr. 6 af 11 hoteller i Moama\nNr. 2 af 11 hoteller i Moama\n34,2 km fra Kyabram\nNr. 5 af 11 hoteller i Moama


De Gule Spejdere: Ranger Challenge\nDu er her: De Gule Spejdere / Arrangementer / Eksterne arrangementer / Ranger Challenge\nDet er med beklagelse at vi må meddele at Ranger Challenge 2020 i denne måned er aflyst.\nVi må ligesom alle andre følge myndighedernes anvisninger og har derfor besluttet, at udskyde afholdelsen af dette års Ranger Challenge til et senere tidspunkt.\nVi vil følge udviklingen nøje og i samarbejde med REE PARK SAFARI og de deltagende korps søge at finde et alternativt tidspunkt for afviklingen.\nDeltager betalingen vil blive tilbagebetalt så hurtigt som vi kan, Vi regner med at dette sker senest med udgangen af næste uge. Skulle der være problemer med dette kan man trygt henvende sig til os, så skal vi tage hånd om det.\nVi glæder os til at se jer alle på et senere tidspunkt. Pas på jer selv og hinanden.\nPå vegne af REE PARK SAFARI og det samlede Ranger Challenge Udvalg\n27.-29. marts 2020, Ree Park Safari, Stubbe Søvej 15, 8400 Ebeltoft\nRangerne i Afrika er bushens vogtere. De har viet deres liv til at passe på naturen og på dyrene deri. De arbejder med at sikre truede dyrearters overlevelse – bl.a. ved at forhindre krybskytter i at dræbe udrydningstruede dyr. Krybskytter dræber f.eks. næsehorn for at sælge de værdifulde horn, og derfor er næsehornet en af de mest truede dyrearter.\nLøbet er et tværkorpsligt løb for spejdere og FDFere i alderen 12 – 18 år, og er arrangeret af Ree Park Safari i samarbejde med 8 af Danmarks ungdomskorps. Løbet er en dyst på traditionelle spejderfærdigheder, og er organiseret som et postløb i og omkring Ree Park Safari. Patruljerne går rundt med oppakning under hele løbet. Patruljerne er på egen hånd og skal kunne klare sig selv under hele weekenden.\nLøbet starter med indtjekning fredag aften kl. 20.30 og slutter søndag kl. 14.30 efter præmieoverrækkelse.\nPatruljerne skal bestå af 3-8 spejdere eller FDFere i alderen 12 – 18 år. Opgaver og poster vil være tilrettelagt efter patruljer på 5 personer. Deltagerne må ikke være fyldt 19 år på løbets starttidspunkt, og gennemsnitsalderen i patruljen må max. være 17 år ved løbets starttidspunkt.\nAlle deltagende patruljer skal fremstille en bue og 3 pile. Foropgaven medbringes til løbet og indgår i den samlede bedømmelse og vil også indgå som en del af en eller flere poster. Foropgaven skal være tydeligt markeret med patruljenavn, gruppe og korps. Bilag med mere information om foropgaven er medsendt invitationen.\nPrisen for løbet er 350,- pr. deltager. En del af pengene går direkte til arbejdet med truede dyrearter.\nTilmelding skal ske patruljevis via linket på www.rangerchallenge.dk og SKAL foretages af en voksen leder. Det kan altså ikke være patruljelederen, der foretager tilmeldingen. Tilmelding skal være foretaget senest d. 21. februar 2020.\nSpørgsmål rettes til info-@-rangerchallenge.dk\nLæs mere om Ranger Challenge på www.rangerchallenge.dk\nLæs mere om Ree Park Safari på www.reepark.dk


Historierne om den danske skole: Hverdag, vilkår og visioner gennem 500 år\nCharlotte Appel og Ning de Coninck-Smith har sammen med ti kolleger undersøgt de forandringer og nye fænomener, der springer i øjnene, når man betragter skolens historie igennem de sidste 500 år. Resultatet er fembindsværket, Dansk Skolehistorie med undertitlen Hverdag, vilkår og visioner gennem 500 år, der ikke blot skal oplyse og underholde, men også give stof til eftertanke i nutidens og fremtidens pædagogiske diskussioner og skolepolitiske forhandlinger.\nSamling i aulaen: De såkaldte aulaskoler, der var indrettet omkring en stor fælles hal, hvor alle skolens elever kunne samles til bl.a. morgensang, blev en udbredt model. En af landets tidligste aulaskoler, Halskovskolen ved Korsør, blev indviet i 1923. Den ses her fyldt med børn på et foto fra 1965. (Bind 4, side 23).\n"Målet med projektet Dansk skolehistorie. Hverdag, vilkår og visioner gennem 500 år var at tilvejebringe en ny og samlet fremstilling af dansk skolehistorie."\nSådan siger lektor dr.phil, Charlotte Appel, og professor MSO, dr.phil, Ning de Coninck-Smith, der står bag projektet, støttet og finansieret af Carlsbergfondet og Aarhus Universitet.\nHvordan har den danske skole som institution ændret sig i form, indhold og samfundsmæssig betydning siden middelalderen? Hvilken udvikling har dens plads i børns og unges liv gennemgået, og hvad har indførelsen af børnehaveklasser, skolefritidsordninger og heldagsskole haft af betydning for den institutionalisering, som børnelivet har gennemgået i vores tid? Spørgsmål som disse bliver behandlet i værket, om hvilket Charlotte Appel og Ning de Coninck-Smith siger:\n”Med vores projekt Dansk skolehistorie. Hverdag, vilkår og visioner gennem 500 år har det været vores mål at skabe indsigt i skolehistoriens lange linjer - både i relationerne mellem samfundsmæssige forandringer og skolepolitiske initiativer, interesser og uenigheder. Derudover skulle projektet tegne et helt konkret billede af skiftende tiders skolegang og dens betydning for elever, lærere og forældre, såvel som det gerne skulle anlægge et hverdags- og "nedefra"-perspektiv. I bøgerne er det skolens mange aktører og brugere, der er i centrum, hvad enten det er elever, der kæmper med lektierne, lærere, der kaster sig ud i pædagogiske udviklingsarbejder, eller politikere, der hiver sig i håret, mens de forhandler om skolens fremtid.”\nDa projektet skylder sin tilblivelse fejringen af 200-året for undervisningspligtens indførelse i 1814, handler de fem bind ikke kun om folkeskolen og dens udvikling, men om det samlede skolesystem – og derved også om den mangfoldighed af frie grundskoler, som er et særkende for Danmark.\nSkal informere og være anvendelig\nCharlotte Appel og Ning de Coninck-Smith tilføjer, at fembindsværket skal give baggrundsviden og inspiration til de mange mennesker, der til daglig er med til at forvalte og forme de danske skoler: lærere, forældre, administratorer og politikere. Dermed skal det kunne bruges af alle, der interesserer sig for uddannelseshistorie og de mange kultur- og socialhistoriske problemstillinger, den knytter sig til.\nVogterdreng ved stendysse: En lille vogterdreng hviler sig ved en stendysse med skolebog i hånden. Efter 1814-lovgivningern skulle alle børn gå i skole fra de var 7 til 13 år. Men de fleste havde også arbejde at passe. Maleri af Carlo Dalgas, ca. 1840, Nationalmuseet. (Bind 2, s. 338).\nEn historie om en kvik vestjysk skoledreng:\nSeverin Veiersøe hed en skoledreng i 1820’ernes Vestjylland. Han kunne godt lide at regne, men som for andre børn på den tid kom arbejdet før skolen. Derfor måtte han tage regnebogen med ud i tørvemosen. Når han ”var træt af spaden”, og ryggen trængte til et hvil, kom regnebogen frem.\nDet var ikke hans egen bog, men én han havde lånt af degnen. Tidligere havde han lånt en anden af omgangslæreren. Der var nemlig ikke en fast skole i den landsby, hvor han boede. Læreren gik på omgang mellem landsbyerne – og undervisningen foregik på skift hos bønderne. Regnebogen var en såkaldt cifferbog, fyldt med færdige regnestykker til afskrivning. Tanken var, at eleven på den måde fik en bedre forståelse af talsystemet og de måder, hvorefter størrelser kunne forbindes, adskilles og sammenlignes.\nDen kvikke bondedreng var optaget af andet end regnestykker. Også skrivning var Severin glad for, så glad, at han gik i gang med at skrive dagbog allerede i sine drengeår. Det var helt usædvanligt ikke kun på hans egen tid, for også i eftertiden har kun ganske få børn nedfældet deres tanker og oplevelser. Hans dagbøger er således en unik kilde til, hvordan det var at være barn i begyndelsen af 1800-tallet.\nMen de er mere end det. De er også en fortælling om boglig læring i hverdagslivets sprækker. I kontrast til dagens situation, hvor læring ikke bare er en rettighed, men en livslang pligt. Severin Veiersøe kom senere på seminariet og blev lærer på sin hjemegn.\nSkolehuset i Hodde: Skolehuset i Hodde fra 1831 var én af de mange nye skolebygninger, der blev rejst i løbet af 1800-tallet, da børn skulle sikres kortere skolevej og selve skolen tog fastere fysisk form. Foto: Skolemuseet Hodde Gl. Skole. Museet for Varde By og Omegn. (Bind 2, s. 148)\nDa skolen fik et samlet løft\nSeverin Veiersøe tilhørte én af de første generationer, der gik i skole efter de nye skoleanordninger fra 1814. Forholdene var så forskellige rundt omkring i riget, at det ikke var tilstrækkeligt med én lov. Fem anordninger blev det til, hvoraf de tre vigtigste omfattede henholdsvis landdistrikterne, købstæderne og København. Yderligere særordninger måtte til, og få år senere var der otte forskellige skolelove.\n1814-anordningerne er traditionelt blevet fejret som folkeskolens grundlove. Og sandt er det, at med anordningerne blev kravene til, hvad børn skulle lære i skolen, betragtelig udvidet. Det var ikke længere nok at lære læsning og den kristne børnelærdom; børn skulle også lære at skrive og regne samt have et indblik i verden omkring dem. Drenge og piger skulle gå længere og mere regelmæssigt i skole end hidtil – fra det 7. til det 13. år. Staten påtog sig hermed at sikre skolegangen for alle børn, hvor velhavende og veluddannede familier indtil da havde organiseret undervisning for deres egne børn. Der var altså skolepligt for de mange og undervisningspligt for de få.\nSkoler og skolelovgivning kom ikke ud af det blå. Siden middelalderen havde der eksisteret skoler, især i kirkens regi, men bl.a. reformation og bogtrykkerkunst betød, at gejstlige og forældre i alle samfundslag blev ivrige efter, at såvel piger som drenge fik regulære læsefærdigheder på deres modersmål, så de blev bedre til at lære den kristne børnelærdom. Og der var altid folk, der kunne tilbyde at ”holde skole” i disse grundfærdigheder, lige fra skrivere og soldater til gamle karle og ugifte kvinder. En mangfoldighed af skoler voksede frem, og købmænd, håndværkere og veletablerede gårdmænd sørgede for, at der også var skoler, hvor deres sønner blev undervist i skrivning, regning og tysk.\nLige børn leger bedst? Oplysningstiden ideer om hele befolkningens uddannelse til gavn for staten betød ikke ens uddannelse for alle. Der var forskel på børn, som det ses af dette kobberstik fra Basedows ”Elementarwerk”. Drengen uden paryk er ikke med i legen, men en tjenestedreng, der skal rejse keglerne, når pigerne har væltet dem. (Bind 1, side 280).\nStatsmagten kom i løbet af 1700-tallet på banen som organisator af skolegang. Med inspiration fra udlandet oprettede Frederik 4. børneskoler på sit ryttergods, samtidig med at også godsejere og gejstlige stiftede skoler, især for fattige børn, der på den måde også kom væk fra gaderne. I 1739 udstedte Christian 6. en lov om, hvordan alle børn skulle gå i skole forud for den netop indførte, obligatoriske konfirmation. Hermed skabtes en fælles ramme omkring landets skoleforhold, selvom længden, indholdet og udbyttet af børns skolegang varierede meget. Fra 1780’erne satte oplysningsbevidste godsejere og kongemagten en ny bølge af skolereformer i gang på egne domæner i sammenhæng med reformer af landbruget, og Den store Skolekommission blev nedsat i 1789 for at forbedre også landsdækkende lovgivning. Kuglerne til de store anordninger havde således været længe i støbeskeen, og i 1806 indførte man reformerne på forsøgsbasis i hele det østlige Danmark.\n1814 blev imidlertid ikke et hvilket som helst år i Danmarkshistorien. Det var året, hvor Danmark måtte underskrive en ydmygende fredstraktat i forlængelse af Napoleonskrigene – og afstå Norge. Det skete kun et år efter, at staten var gået bankerot. Blandt kancelliets embedsmænd og regeringens top overvejede man en kort stund at udskyde den nye og på mange måder ambitiøse skolelovgivning. I stedet valgte man at indskrænke fagrækken, og så ellers overlade udviklingen til lokalsamfundene. Næsten overalt var pengene små, og i mange egne måtte man fare med lempe af hensyn til børnearbejdets udbredelse. Derfor ændrede skolegangsforholdene sig ikke fra den ene dag til den anden – og de forandrede sig meget forskelligt fra landsdel til landsdel. I anden halvdel af 1800-tallet førte en nærmest eksplosiv tilvækst i elevtallet i købstæder og hovedstad til en voldsom udbygning af skolevæsenet. Her var efterspørgslen efter uddannelse større, og børnene fik efterhånden bedre tid til at gå i skole. På landet stod tiden og skolen mere stille. Først i 1958 blev skolegangsforholdene ens på land og i by.\nJyske landskoler: I Hammerum Herreds Provsti ved Herning fik provsten i 1920 overrakt en samling billeder af provstiets skoler som tak for sin mangeårig gerning ved skoletilsynet. Samlingen består af 57 fotos, der vidner om, at der inden for samme lokalområde kunne være betydelig variation i størrelse, alder og faciliteter, Her ses Rødding Pogeskole. (Bind 3, side 311).\nFortællingen om Severin Veiersøe er et eksempel på en lille historie, der forbinder sig med den store – og i dette ligner den mange af de andre fortællinger, som bærer det store fembindsværk om dansk skolehistorie igennem 500 år. I værket ses skolen nedefra – fra lærernes, forældrenes og elevernes perspektiv – og med en anerkendelse af den mangfoldighed, som har præget og fortsat præger skolen. Danmark var længe et udstrakt rige, som rakte fra Nordnorge til Slesvig-Holsten, og som også omfattede kolonier og de nordatlantiske bilande. Heller ikke i kongeriget var to sogne ens, og reelt var der lige så mange skoleordninger, som der var skoler. Efterhånden svandt den danske konges riger og lande ind, men variationerne i skolelandskabet bestod, og endnu i dag er der stor forskel på skolevæsenet fra kommune til kommune. Men ikke nok med det, skolegangen har også været forskellig for rige og fattige, drenge og piger, og for børn med forskellig etnisk baggrund. Bøgerne behandler disse mangfoldigheder, og i fremstillingen blander de frie grundskoler, de private real- og pigeskoler og folkeskolerne sig med hinanden.\nUndervisning i vildmarken:En missionær klædt i samedragt underviser samer i alle aldre med opslåede bøger. Tegningen stammer fra præsten Knud Leems ”Beskrivelse over Finmarkens lapper, deres tungemål, levemåde og forrige afgudsdyrkelse” fra 1767. (Bind 1, s. 258).\nDe mange kampe, konflikter og politiske polariseringer, der alle dage har hørt skolen til, løber som røde tråde gennem fremstillingerne, både når det har drejet sig om pædagogik og skolereformer (anno 1814 eller 2014) og om lærernes ret til at revse eleverne. Skolen skildres som skabt og båret af mennesker, fra 1700-tallets præster til det 21. århundredes pædagogiske eksperter, fra elever og forældre til lærere, politikere, sognerådsmedlemmer og repræsentanter for de faglige organisationer. I alle bind fremstår forsøg og udviklingsarbejder som helt centrale for skolens udvikling, hvad enten det var på de store godser i slutningen af 1700-tallet, i de mange private skoler i anden del af 1800-tallet eller i 1980’ernes folkeskoler. I andre didaktiske laboratorier blev der skabt nye måder at tænke og tale om undervisning på, og de bredte sig siden til det øvrige skolesystem. Eksempelvis blev Individualiserede undervisningsformer, som slog igennem med folkeskolereformen i 1993, udviklet inden for først specialundervisningen og siden som del af modersmålsundervisningen for minoritetselever i 1970’erne og 1980’erne.\nKampene om børnenes tid, kroppe og sjæle er et grundtema og en nøgle til forståelse af de omtalte konflikter og uenigheder op gennem skolens lange historie. Dansk skolehistorie bind 1-5 er derfor ikke kun en fremstilling af de mangfoldige forandringer, som det danske skolesystem har undergået i de sidste 500 år, men også i høj grad en fortælling om barndommens historie. Det er én af værkets hovedpointer, at skolens historie ikke kan skrives uden blik for dette grundforhold.\nBlindeundervisning: Her undersøger en elev en udstoppet løve sammen med lærer Einer Ketting på Blindeinstituttet en dag i 1922. Løven blev i 1940’erne flyttet til Refsnæsskolen, hvor eleverne fik lov at sidde på den, når de havde fødselsdag. (Bind 4, side 259).\nOm de fem bind\nHvert bind bæres af en række fortællinger. I de tidligste bind kan man læse om, hvordan skolen var kirkens projekt tilbage i 1500- og 1600-tallet, og hvordan flere skoler fik en egen fysisk form i løbet af 1700- og 1800-tallet. I de midterste bind handler det bl.a. om kvindernes indtog i skolen i anden del af 1800-tallet, og om børnepsykologiens indtog og reformpædagogikkens fremvækst i løbet af mellemkrigsårene. I det sidste bind spænder historierne fra samtidens skolepolitiske polariseringer til den nye faglighed, forankret i elevens egne læringsprocesser, der holdt sit indtog i løbet af 1990’erne.\nI alle bindene forbinder fortællingerne sig med hinanden, således at forklaringerne på skolens udvikling fremstår komplekse og sammensatte frem for enkle og entydige. Det gælder fx spørgsmålet om forandringer i synet på læreren efter 1970. Her har en lang række forhold – som de næsten konstante ændringer af læreruddannelsen, lærernes ændrede køn, forældrenes højere uddannelsesbaggrund, PISA-undersøgelserne samt den politiske radikalisering af Danmarks Lærerforening i 1970’erne og 1980’erne – tilsammen medvirket til, at lærerne ikke længere nyder samme grad af respekt som førhen i historien.\nAlle bind inddrager temaer, der ikke tidligere har været genstand for opmærksomhed, mens velkendte emner behandles på nye måder. Til de mere ukendte historier hører i de ældste perioder skolegangen i kolonierne, og i nyere tid forholdene for skoler og seminarier under besættelsen og lukningen af de tyske privatskoler i det første år efter krigen. Blandt de mere kendte finder man fortællingen om udbredelsen af den indbyrdes undervisning i første del af 1800-tallet, men nu set i et hverdagsperspektiv, eller OECD’s rolle i dansk skolepolitik, men her med vægt på, hvordan holdninger og anbefalinger ændrede sig over tid. Også skolens mange materialiteter, fra bygninger til undervisningsmaterier, skoletasker og madpakker, skildres som elementer i en sammensat fortælling om et skolevæsen, der har vokset sig stadig større.\nPiger på vej frem: Kort efter besættelsen overhalede pigerne i procent drengene både i mellemskolen og i realskolen. Her fejres sidste skoledag for afgangseleverne i Odense Kommunale Pigerealskole i maj 1956. Forude venter sommerferien og nye muligheder. (Bind 4, side 362).\nEn historisk udvikling på kryds og tværs\nSiden middelalderen er skolen blevet anderledes i form og indhold, men også i sin samfundsmæssige betydning. Og dens plads i børns og unges liv har ændret sig markant. Med børnehaveklasser, skolefritidsordninger og senest med indførelsen af heldagsskolen har skolen forbundet sig med den institutionalisering, som børnelivet har gennemgået.\nDet er imidlertid ikke let at forklare, hvad der har bidraget til udviklingen. En række sammenflettede forhold – på kryds og tværs, med og mod hinanden – har sammen med utallige kampe, konflikter og uenigheder nogle gange sat udviklingen i stå eller ligefrem tilbage; andre gange givet den et vældigt spark. Atter andre gange har en række uintenderede konsekvenser og paradokser gjort sig gældende: Tænk på pigernes indtog i eksamenslokalerne i mellemkrigs- og efterkrigsårene. Hvordan forklare det, hvis ikke man inddrager ændrede familieformer, færre små søskende at passe, efterhånden som husmødrene tog over, fremvæksten af en række kvindelige stillinger i staten, som krævede mere end syv års skolegang – og endelig udbygningen af det kommunale skolesystem med netop mellemskole- og realafdelinger.\nSikkert er det, at udviklingen ikke har bevæget sig ad en lige linje fra begrænset og tilbagestående skoleundervisning frem mod mere og mere skole og mod velordnede forhold med uddannede lærere, skolebygninger og regelmæssig skolegang – sådan som den klassiske skolehistoriske visdom ellers gerne vil se det. Og lige så sikkert er det, at udviklingen heller ikke kan beskrives som en lang forfaldsfortælling, som det ofte sker i den offentlige debat.\nDer er heller ikke altid lovene, der har gjort noget ved skolen, omend der har været perioder op til og lige efter de seneste folkeskolelove fx omkring 1990 og igen op igennem 00’ere, hvor lovgivningsintensiteten har været usædvanlig høj; i mange tilfælde har det i lige så høj grad været skolen, som har gjort noget ved lovene. Mange af elementerne i 1739-forordningen, der koblede skolegang og konfirmation, var kendt i forvejen; 1814-anordningerne havde været prøvet i årtierne forinden; 1958-loven havde en forhistorie, der gik tilbage til mellemkrigsårene, men som var blevet sat i stå af materialemangel op igennem 1950’erne, og 1993-loven byggede på omfattende forsøg i årene inden. For blot at nævne nogle af de mest oplagte eksempler.\nBevægelse: Med heldagsskolereformen, der trådte i kraft ved begyndelsen af skoleåret 2014/15, blev det et krav, at alle elever skulle bevæge sig mindst 45 minutter om dagen. Det havde eleverne fra ovenstående billede på Tirsdalens Skole i Randers allerede prøvet i en matematiktime i 2012. (Bind 5, side 387).\nAmbitioner, skoleglæde, visioner og viden\nProfessor Ning de Coninck-Smith og lektor Charlotte Appel konkluderer, at forandringerne er kommet såvel nedefra som oppefra – og indefra. Fra forældre med ambitioner og fra børn, der har været glade for at gå i skole og gerne ville lære mere; fra konger, præster og politikere med visioner; og fra lærere, der tilbage i tid holdt skole eller fornyede undervisningen, og som i nyeste tid har stået i spidsen for pædagogisk forsøgsarbejde. Men de er også kommet fra den lange række af eksperter, fra skolelæger til psykologer, der har gjort deres omverden klogere på børn og deres udvikling.\nFra udenadslære til fag-faglighed\nDe to forskere påpeger dog, at der på den ene side springer markante forandringer og nye fænomener springer i øjnene, når man betragter 500 års skolehistorie. På den anden side er det også påfaldende, at denne historie synes at sno sig omkring en række tilbagevendende temaer. I gamle dage talte man om udenadslære over for det levende ord, i dag debatterer vi fag-faglighed over for kreativitet og dannelse. Førhen talte man om orden og disciplin – i dag bruges udtryk som selvansvarlighed og ny-ordentlighed, ligesom også diskussionerne om elevsortering efter begavelse, handicap eller køn over for inklusion og undervisningsdifferentiering hører til blandt de klassiske temaer, når skolen er på dagsordenen.\nDet er ligeledes påfaldende, at skolehverdagen med dens glæder og sorger, lektier, mobning, timer, der snegler sig af sted, mens udstoppede dyr ser til, og frikvarterer med sjippetov og hinkesten på mange måder ligner sig selv, uanset hvilket årti vi har skrevet om. Kontinuitet er således i lige så høj grad en del af skolens historie som brud. Det bliver ikke mindst synligt i bindenes udfoldede billedside, hvor skolens hverdag med dens bygninger og mange genstande kan følges gennem de skildrede århundreder.\nKan man så med historien i hånden spå om fremtiden?\nOg kan man lære af historien? Svaret er både et nej og et ja. Nej, hvis man tror, at man kan gå hen og gøre ligeså. Test i 1930’erne er fx ikke det samme som test i 2014; der er på alle måder en verden til forskel: Børnene er nogle andre, livet er anderledes, og vores forventninger til, hvad test skal måle og kunne, er nogle helt andre. I dag, hvor alle får stadig mere uddannelse, er det heller ikke så lige til at kopiere den uddannelseseksplosion, som ramte Danmark i efterkrigsårene, og som gav folkeskolen en historisk enestående mulighed for at være skolen for alle.\nDerimod kan man med Dansk skolehistorie i hånden lære at tænke anderledes om skolen end forenklede modstillinger mellem godt og skidt; man kan lære at få respekt for alle dem, der ”gør skolen”, hvad enten de er små eller store, ledere eller lærere på gulvet, forældre i skolebestyrelser, politikere i kommunalbestyrelser eller på tinge. Ikke fordi man skal stille sig ukritisk eller relativistisk an, men fordi sammensatte historier giver en dybere indsigt i de visioner, der har båret skolen, og i de vilkår, den har fungeret under – og ikke mindst i de processer, hvorigennem de mange forventninger til skolen er blevet til hverdag. Deraf undertitlen på vores bøger: Hverdag, vilkår og visioner gennem 500 år.\n”Det er vores håb, at de fem bind om dansk skolehistorie ikke blot vil oplyse og underholde, men at de også kan give stof til eftertanke, og at de dermed kan finde anvendelse, når nutidens og fremtidens skole er til diskussion og forhandling”, afslutter professor, dr.phil., Ning de Coninck-Smith og lektor, dr.phil, Charlotte Appel.\n•\tForskningsprojektet ”Dansk skolehistorie. Hverdag, vilkår og visioner” var finansieret af en femårig bevilling fra Carlsbergfondet.\n•\tOrganisatorisk var projektet forankret på DPU, Danmarks Institut for Pædagogik og Uddannelse, Aarhus Universitet. Projektet blev ledet af professor M.S.O., dr. phil. Ning de Coninck-Smith i samarbejde med lektor, dr. phil. Charlotte Appel.\n•\tMålet var at producere et værk i fem bind om skolens historie i Danmark fra middelalderen og frem til i dag med vægt på skolens hverdag, dens sociale og kulturelle mangfoldighed.\n•\tDe fem bind er skrevet af tolv forskere, der har samarbejdet i grupper på enten to, tre eller fire om de enkelte bind. Alle bind er redigeret af Charlotte Appel og Ning de Coninck-Smith.\n•\tDet rigt illustrerede fembindsværk, der henvender sig til et bredt publikum, er udgivet af Aarhus Universitetsforlag. Forlagsredaktør var Anette Stoffersen.\nAnmeldelserne har været overvældende positive, kulminerende med 6 hjerter på forsiden af Politiken ved udgivelse af bind 5, den 24. juni 2015.\n•\tBd. 1. Da læreren holdt skole. Tiden før 1780. Af Charlotte Appel og Morten Fink-Jensen\n•\tBd. 2. Da skolen tog form. 1780-1850. Af Christian Larsen, Erik Nørr og Pernille Sonne\n•\tBd. 3. Da skolen blev sat i system. 1850-1920. Af Anne Katrine Gjerløff og Anette Faye Jacobsen\n•\tBd. 4. Da skolen blev sin egen. 1920-1970. Af Anne Katrine Gjerløff, Anette Faye Jacobsen, Ellen Nørgaard og Christian Ydesen\n•\tBd. 5. Da skolen blev alles. Tiden efter 1970. Af Ning de Coninck-Smith, Lise Rosén Rasmussen og Iben Vyff\n•\tRedaktion og billedredaktion ved Charlotte Appel, Ning de Coninck-Smith og Anette Stoffersen\n•\tForskningsprojektet blev indledt i september 2009 og afsluttet i september 2015 •\tVærkets fem bind udkom i perioden september 2013 – juni 2015.\nKontakt Ning de Coninck-Smith:\ntlf. +45 30539404\nSe og bestil Dansk Skolehistories fem bind fra Aarhus Universitetsforlag her.\nPubliceret den 03-02-2016


Vi tilbyder malerarbejde for private & erhverv i hele Nordsjælland\nVi tilbyder alle maleropgaver og tapetsering i Nordsjælland\nDet er ikke uden grund, at vores malerfirma i Helsinge har eksisteret i mange år, for vi lægger vægt på kvalitet og god service inden for både malerarbejde og tapetsering. Det har vores kunder opdaget, for mange af vores kunder kommer igen og igen for at få udført malerarbejde.\nVi sætter en ære i at levere maleropgaver i god kvalitet\nMalerfirmaet Jens Vestergaard sætter en ære i at levere løsninger inden for maleropgaver og tapetsering, som vi kan være stolte over, og som vores kunder kan glæde sig over i mange år frem. Dertil kommer, at vi altid overholder de aftalte tidsfrister, ligesom vi sikrer en flot kvalitet til prisen. Vi bruger endvidere maling fra de bedste producenter som blandt andet Becker Jørgensen eller Sigma.\nVi udfører mange typer af malerarbejde, herunder i fagentrepriser, som for eksempel:\nDygtige fagfolk med stor ekspertise inden for maleropgaver\nAlle vores medarbejdere er dygtige fagfolk, som har stor ekspertise inden for tapetsering, facader, vinduer, renovering, industrilakering og andre opgaver for en maler. Og vi dækker naturligvis pænt af og passer altid på dine ting, når vi maler.\nHvis du har brug for professionel rådgivning, står vi altid til rådighed, så vi sammen kan finde frem til en løsning på malerarbejde, der bedst matcher dine ønsker og behov.\nKontakt Malerfirmaet Jens Vestergård ApS på telefon 48 79 63 47 eller e-mail post@jens-v.dk for at få yderligere oplysninger om malerarbejde og tapetsering i blandt andet Helsinge og på Nordsjælland.\nVi er altid med i forreste række\nVi kan derfor altid rådgive dig om nye tendenser samt nye produkter.\nMalerfirmaet Jens Vestergård ApS\nFax: 4879 6348\nMobil: 20 22 41 67


Medicinsk service fra paraplyforeningen af sundhedsforsikringsselskaberne\nLogo for den paraplyorganisation Bund der Krankenkassen lægeservice e. V.\nMedicinsk service i Central Association of Health Insurance Funds ( MDS ) er en læge- og sygeplejeorganisation og blev stiftet den 18. oktober 1989 som en arbejdsgruppe "Medical Service of the Central Associations of Health Insurance Funds" i henhold til § 282 SGB V , baseret i Essen.  Den 1. juli 2008 blev den tidligere lægetjeneste fra sundhedsforsikringernes centrale sammenslutninger sponsorat af sundhedsforsikringernes centrale sammenslutning (GKV-Spitzenverband) og blev nu kaldt "Medical Service of the Central Association of Health Forsikringsfonde "i en registreret forenings juridiske form.\nHidtil har Medical Services of the Health Insurance ( MDK ) været arbejdsgrupper for sygesikringsselskaberne. Fremover skal de drives som uafhængige selskaber under offentlig ret under navnet "Medical Service" ( MD ). Lægevirksomheden i National Association of Health Insurance Funds ( MDS ) løses også organisatorisk af National Association of Statutory Health Insurance Funds og drives som et uafhængigt selskab under offentlig lov under betegnelsen "Medical Service of the Federation" ( MD Bund ) . MD Federation vil fremover udsende retningslinjer for MD 's aktiviteter. \nMDS's opgaver er defineret i Social Security Code 5 (SGB V, § 282)  . MDS koordinerer det tekniske arbejde i de 15 medicinske tjenester i sundhedsforsikringen (MDK ) i forbundsstaterne og rådgiver National Association of Statutory Health Insurance Funds om medicinsk og sygepleje, ydeevne, kvalitet og strukturelle spørgsmål.\nEn central del af rådgivningen fra National Association of Statutory Health Insurance Funds er ekspertudtalelser om grundlæggende spørgsmål om medicinsk og sygepleje - for eksempel brugen af nye medicinske procedurer eller sikkerheden ved medicinske produkter . Nationalforeningen af lovpligtige sundhedsforsikringsfonde bruger disse til udførelse af sine opgaver og overvejelser i Forbundsfællesskabsudvalget (G-BA) eller i andre organer . Desuden støtter MDS National Association of Statutory Health Insurance Funds direkte som konsulent i udvalg eller i forhandlinger.\nSom ekspertorganisation arbejder MDS i henhold til de videnskabelige standarder for evidensbaseret medicin (EbM) . Han baserer sine analyser og råd på de seneste medicinske og videnskabelige fund. Den grundlæggende idé med evidensbaseret sundhedspleje er at understøtte beslutninger med det bedst mulige videnskabelige bevis fra kliniske undersøgelser. Bevisbaserede fordele vurderinger skabes i en gennemsigtig proces i henhold til etablerede metodiske standarder. De omfatter en systematisk søgning efter kliniske undersøgelser samt analyse og resumé af de tilgængelige beviser på et spørgsmål.\nNår de udfører deres rådgivende opgaver, er MDS -eksperterne fagligt uafhængige.\nMDS har betjent IGeL -skærmen siden 2012. Internetportalen tilbyder forsikrede personer en videnskabeligt forsvarlig beslutningsstøtte til eller imod brug af tjenester, som de selv skal betale for lægen (Individual Health Services - IGeL). Evalueringerne af IGeL-Monitor er baseret på metoderne til evidensbaseret medicin.\nDesuden koordinerer og fremmer MDS implementeringen af opgaverne og samarbejdet mellem sundhedsforsikringens medicinske tjenester inden for medicinske, sygeplejerske og organisatoriske spørgsmål. Formålet er at sikre vurdering og rådgivning i henhold til landsdækkende ensartede kriterier og gældende standarder. Dette sikres især af vurderingsretningslinjer, MDS udvikler sammen med National Association of Statutory Health Insurance Funds og med deltagelse af MDK. På føderalt niveau repræsenterer MDS MDK-samfundets interesser over for politik, foreninger og offentligheden i tæt samarbejde med National Association of Statutory Health Insurance Funds.\nFor den sociale plejeforsikring bringer MDS oplevelsen af MDK fra plejevurderinger og kvalitetskontrol af plejefaciliteter ind i sine konsultationer. Han er også involveret i udviklingen af normer og standarder. Hvert tredje år offentliggør MDS en rapport om kvaliteten af ambulant og ambulant pleje. Derudover samler det dataene fra MDK -plejevurderingen i en landsdækkende statistik.\nMDS tilbyder informationsdatabaser til MDK og sundhedsforsikringerne og et praksisorienteret og målgruppeorienteret landsdækkende uddannelsesprogram for eksperterne i MDK.\nDerudover opretter MDS rapporter og statistikker, der repræsenterer MDK's vurderinger og især udviklingen i kvaliteten af plejen og vurderingen af påståelser om behandlingsfejl.\nEr det eneste beslutningstagende medlem i henhold til § 282 SGB V \nsundhedsforsikringsselskabers paraplyforening .\nSygesikringsselskabernes sammenslutninger på forbundsplan tilhører foreningen som understøttende medlemmer. Du er med til at forme MDS's sundhedspolitiske retning. Dette omfatter:\nSocial forsikring for landbrug, skovbrug og havebrug (SVLFG)\nvdek - Association of Substitute Funds eV\nDerudover kan sundhedsforsikringens medicinske tjenester slutte sig til MDS som sponsormedlemmer.\nOrganerne for MDS er bestyrelsen , generalforsamlingen og ledelsen .\nDet centrale selvstyrende organ i MDS er bestyrelsen. Den består af syv forsikrede og syv arbejdsgiverrepræsentanter, der vælges af bestyrelsen for National Association of Statutory Health Insurance Funds blandt sine rækker. Heltidsbestyrelsen for National Association of Statutory Health Insurance Funds stiller yderligere to bestyrelsesmedlemmer til rådighed. Disse 16 medlemmer har stemmeret. Bestyrelsen vedtager vedtægterne for MDS og definerer retningslinjer for MDS's arbejde. Bestyrelsen vælger også administrerende direktør og hans stedfortræder. Den definerer retningslinjerne for ledelsens arbejde og beslutter om optagelse eller eksklusion af medlemmer.\nGeneralforsamlingen i MDS består af repræsentanter for National Association of Statutory Health Insurance Funds og de understøttende medlemmer. Hun rådgiver om retningslinjer og principper for at fremme samarbejde i MDK -samfundet og med sundhedsforsikringsselskaber. Med henblik herpå fremsætter den anbefalinger til bestyrelsen.\nØverst i MDS er administrerende direktør, Peter Pick (pr. 12/2018) og vicedirektør og overlæge, Stefan Gronemeyer (pr. 12/2018). Du er også et bestyrelsesmedlem i betydningen af § 26 BGB  . De administrerende direktører udarbejder budget og årsregnskab og repræsenterer MDS i og uden for retten.\n↑ § 282 SGB 5 - enkelt standard. Hentet 10. december 2018 .\n^ MDK reformlov. Forbundsministeriet for sundhed, 27. september 2019, adgang til 21. marts 2021 .\n↑ § 26 BGB - enkelt standard. Hentet 10. december 2018 .\nAutoritetsdata (virksomhedsorgan): GND : 16057460-2 ( OGND , AKS ) | VIAF : 154287551\nHentet fra " https://de.wikipedia.org/w/index.php?title=Medizinischer_Dienst_des_Spitzenverbandes_Bund_der_Krankenkassen&oldid=210312522 "\nSocial ret (Tyskland)


'Vi har taget vores part af flygtninge' | Information\n'Vi har taget vores part af flygtninge'\nBrande Kommune er ikke en marskandiserbutik. Derfor er det svært at hjælpe hinduerne med en dispensation, forklarer borgmester Preben Christensen\nPreben Christensen trives tydeligt med sin borgmesterpost.\n"Jeg nyder jobbet. Det tager al min tid," siger han.\nNår Brandes borgmester først får talt sig varm, er han slet ikke til at stoppe. Han taler om den "rivende udvikling" i "så'n bette snoldeby som vores", om egnens driftige erhvervsfolk, om pasningsgarantien og de to nye børnehaver, om ældreboligerne, om svømmehallen, om golfbanen med de 18 huller, om det ambitiøse kulturprojekt Remisen og om den gågade, der skal laves, så snart omfartsvejen uden om Brande er klar, og den tunge trafik ikke længere tonser ind gennem bykernen.\n"Du får jo noget for 30 millioner," siger han tilfreds om det ambitiøse gågadeprojekt.\nDet er næsten ikke til at høre, at borgmesteren var medlem af skattenægterbevægelsen Fremskridtspartiet fra dets start i de tidlige 1970'ere og frem til genoptagelsen af Mogens Glistrup i partiet i september 1999.\n"Jeg var med til at smide Glistrup ud, og så kunne jeg ikke være med til at tage ham ind igen," siger Christensen.\nI 1997 blev han valgt til borgmester i Brande - som den eneste fremskridtsmand blandt Danmarks små 300 borgmestre.\n"At stille op på en fremskridtsliste er ligesom en klods om benet, så man kan nok ikke sige, at det er partiet, der har sat mig ind," siger Preben Christensen.\nHans vurdering underbygges af, at Fremskridtspartiet ved de seneste folketingsvalg har fået under 200 stemmer i Brande Kommune. Ved kommunalvalget i 1997 satte 725 vælgere kryds ved liste Z.\nSom fremskridtsmand har Preben Christensen stemt imod, dengang der skulle være flygtningecenter i Brande. Og som borgmester har han - i livlig meningsudveksling med andre borgmestre i Ringkøbing Amt - gjort det klart, at Brande "har taget vores part" af de flygtninge, der skulle fordeles.\n"Men de flygtninge, vi har taget, dem skal vi behandle ordentligt og sørge for, at de bliver integreret så godt som muligt," siger Preben Christensen. Han lader handling følge ord ved at tage somalieren Hussein ind på sit autoværksted som led i et offentligt støttet beskæftigelsesprojekt.\nNår talen falder på kultur, kan Preben Christensen ind imellem lyde som en god, gammeldags fremskridtsmand:\n"Jeg er ikke så meget til finkultur. Det skal helst være bredt og folkeligt. Jeg kan bedst lide noget, man kan synge med på," siger han.\nForskellen mellem finkultur og den kultur, han selv kan bruge til noget, illustrerer han ved at pege på de to malerier, der rammer borgmesterkontorets mødebord ind.\nDet ene er et abstrakt maleri af Poul Agger. "Gave fra Ny Carlsbergfondet," står der på rammen.\nPreben Christensen bryder sig ikke om billedet og ved ikke, hvad det har kostet. Han kan bedre lide det andet maleri, som forestiller nogle urfugle - dyret i Brandes byvåben - på heden:\n"Det har jeg købt for 1.000 kroner," forklarer borgmesteren tilfreds.\nDe senere år har der været andet end urfugle og driftige erhvervsfolk på heden. Der er for eksempel hinduerne på Engtoften 28 i Brande. Kommunens tekniske udvalg har nedlagt forbud mod, at hinduerne én gang årligt gennemfører jubilæumsfesten for gudinden Abirami og kører gudestatuetten rundt om templet på en fem meter høj, farvestrålende tempelvogn til lyden af musik fra trompeter og trommer.\nParcelhusejerne Asbjørn Sander Jensen og Michael Ehmsen klagede sidste år til kommunen og fik medhold i, at udendørsaktiviteter ikke må finde sted omkring hindutemplet.\nEfter den besked fra kommunen gik hinduerne omkring mediet og præstinden Lalitha Sripalan i gang med at se sig om efter et andet sted til deres tempel. De fandt en stråtækt landbrugsejendom på Vejlevej 114 et par kilometer uden for bygrænsen. På byrådsmødet den 13. juni besluttede et snævert ni-seks-flertal med borgmesterens stemme, at der skal igangsættes en lokalplanprocedure, som kan føre til vedtagelsen af en lokalplan, der tillader brugen af Vejlevej-ejendommen som hindutempel - også med udendørsaktiviteter.\nMen lokalplanproceduren betyder samtidig, at hinduerne ikke inden den planlagte ceremoni i slutningen af juli får klarhed over, om ejendommen på Vejlevej kan bruges som tempel eller ej. Og hvis ikke gudinden Abirami bliver kørt rundt om templet på tempelvognen på jubi-\nlæumsdagen, betyder det ulykke ikke bare for hinduerne, men for hele Brande - ifølge hinduerne.\nAlt det religiøse ved Preben Christensen ikke så meget om. Han har aldrig besøgt templet eller talt med hinduerne.\nTil gengæld er han "personlig blevet kontaktet af flere borgere", der har klaget over røg, støj og parkerede biler på Engtoften.\nBorgmesteren mener, at kommunen ved at sætte gang i lokalplanproceduren viser imødekommenhed over for hinduerne:\n"Jeg kunne godt bare have sagt: 'Ud med dem'. Hvis jeg skulle føre min egen politik ud i livet, havde jeg sagt nej på byrådsmødet. Og hvis jeg var gået imod forslaget om at lave en lokalplan, var det jo nok væltet," siger Preben Christensen.\nDer er ikke udsigt til, at hinduerne kan få en dispensation, så de i slutningen af juli i år kan føre gudinden rundt om templet på Engtoften en sidste gang.\nBorgmesterens dør er ganske vist "altid åben", og "jeg skal da være den første til at tilbyde en snak, hvis det kan løse nogle problemer". Problemet er bare, at kommunens tekniske udvalg i oktober 1999 behandlede sagen og nedlagde forbud mod udendørsaktiviteter ved templet:\n"Og lige så snart en sag har været politisk behandlet, er der nogle bindinger i det. En myndighed er ikke en marskandiserbutik. Og hvis vi gav dispensation, er jeg ræd for, at naboernes vrede ville gå ud over hinduerne," siger han.\nI stedet foreslår borgmesteren, at hinduerne holder deres optog på den lokale fælled. Men der ligger templet ikke, og der kan man ikke køre gudinden rundt om templet.\nMen hvad så med huset på Vejlevej? Ville borgmesteren købe det, hvis han var hindu - uden at vide, om lokalplanproceduren til sin tid ender med, at kommunen giver tilladelse til, at ejendommen fungerer som tempel?\nPreben Christensen tænker på dengang, han købte det hus, hvor han har sit autoværksted. Da var det også uafklaret, om de nødvendige tilladelser ville gå igennem, så han ventede med at købe:\n"Det er jo svært. Hvis det lige var et tempel, jeg skulle bruge huset til, ville jeg nok afvente," siger han.\n*Tidligere artikler om hindutemplet i Brande stod i Information 23., 24., 26. og 28. juni. Information følger fortsat sagen.\nMogens GlistrupPoul Agger


Dyr weekend for spillerne – Ekstra Bladet\nDanske kendte 18 min. siden I aften hylder amerikanerne dansk legende Svømning 42 min. siden Danmark i finale-bonanza: Så vild bliver EM-afslutningen Dansk politik 29 min. siden Tiden rinder ud for Løkke og Co: Forhandlinger igen skudt til hjørne Samfund 21 min. siden Større nedbrud hos Yousee: Mange ramt Samfund 21 min. siden Milliardprojekt: Kom med på tur i Danmarks nyeste tunnel Danske kendte 18 min. siden I aften hylder amerikanerne dansk legende\nMandag d. 26. nov. 2012 - kl. 13:25 0 0\nDyr weekend for spillerne\nBookmakerne kan juble efter en weekend med overraskelser\nBetis-jubel efter Benat Exebarria scoring mod Real Madrid. Kampens eneste og dermed nok til at sikre en af weekendens helt store overraskelser. (Foto: AP/Angel Fernandez)\nDet blev en af de weekender, som spilleselskaberne holder så meget af. Nogle artige overraskelser, der sikrede, at man kom ud på den anden side med plus.\nPå bekostning af de spillere, der havde valgt at gå favoritvejen.\n- Der er weekender, hvor spillerne jubler og weekender, hvor vi jubler. Man må i den grad sige, at denne her var en af de sidste, siger Unibets danske pressechef, Per Marxen.\nDet var specielt Real Madrids nederlag til Betis, der kunne ses på bundlinien.\n- Jeg tror spilleselskaberne jublede lige så meget som FC Barcelona, da det resultat var en realitet, siger Per Marxen og peger på resultater i både England og Italien, der gik spilleselskabernes vej.\nSåledes kom også Arsenals pointtab mod Aston Villa og Milans sejr over Juventus bag på mange af spillerne.\nOgså hos Danske Spils kunder, der samlet set også satte penge til i weekenden.\n- Det har været en fin weekend for os, men der var nu også resultater, der endte med at gå spillernes vej. Blandt andet Brøndbys sejr over Horsens og X'et i topkampen mellem Chelsea og Manchester City, forklarer oddssætter hos Danske Spil, Jan Trier.\nSpil forslag 27. nov. 2012 - kl. 10:48\nNu skal det være for Charlton\nSvømning 17 timer siden\nSvømning 40 minutter siden\nSkotland 40 minutter siden


Kom til åbent hus på Testrup Højskole\nLetbanen kører fra Aarhus til Mårslet\nFredag d. 23.11.2018 kl. 15 – 17\nTag en tur på landet og besøg os på Testrup Højskole. Vi inviterer på kaffe, kage, kunst og en eftermiddag, hvor du må stille alle de spørgsmål, du har lyst til at stille.\nHvad er højskole? Er der forskel på højskoler? Kan man bruge det til noget? Hvordan får man råd? Tal med eleverne og lærerne og få et indblik i, hvad vi beskæftiger os med til daglig.\nDer er fem linjefag på højskolen: teater, musik, kunst, skriv og filosofi. Vi vil på hver vores felt og med hvert vores udtryk forsøge at gøre et indtryk på dig i løbet af eftermiddagen. Vi vil tale med dig, høre på dig, påvirke, røre, inspirere, måske ovenikøbet irritere dig. Vi vil forsøge at bevæge dig. Når dagen er omme, har vi forhåbentlig alle sammen flyttet os og er mætte af kage, billeder, ord, teater, tanker og toner. Kom og vær med til at lave højskole for en stund.\nDe fem linjer præsenterer:\nTeaterlinjen: Peer Hultberg har i sin roman Requiem ladet 537 mennesker ytre sig i en slags non-bevidsthedsstrøm. Taterlinjen har ladet sig inspirere af romanen og skuespillerne på linjen har skrevet deres egne monologer. Dem kan du høre og se i forestillingen "De kommer Gående"\nMusiklinjen: Kom ind i skolens smukke Musikhus og hør hvad vi har arbejdet med de seneste 5 uger: balkan, indierock, afrikansk, cubansk og elevernes egne kompositioner\nKunstlinjen: I Musikhuset vil kunstlinjen præsentere hvad vi har lavet indtil nu i efteråret 2018. I Store Sal vil vi vise nye oliemalerier. Malerierne tager udgangspunk i det fotobaseret maleri, hvor fotografier er blevet transformeret til oliemaleri. I Foyeren vil analog og foto præsentere hvilke experimenter de har været igennem i mørkekammeret sammen med gæstelæreren Luis Paredes. Her vil vi ligeledes vise værker fra temauge projektet “inspired by Aros”. Her fik eleverne opgaven, at lave to portrætter; et tegnet og et fotograferet inspireret af et værk på Aros kunstmuseum. I Digital Foto viser vi helt nye kunstvideoer, som er produceret de sidste 3 uger sammen med gæstelæreren Niels Pugholm\nSkrivelinjen: Vi læser op af egne tekster i forskellige former og genrer. Teksterne er produceret på vores forskellige undervisningsforløb blandt andet udvidet realisme, kærlighedspoesi, megalomani, portræt, noveller, systemdigte og essay\nFilosofilinjen: Epistemologisk laboratorium - I vores laboratorium finder du hverken kolber eller reagensglas, for i vores laboratorium har vi nemlig arbejdet med metafysisk erkendelse. I den forbindelse er vi dykket ned i filosoffen Immanuel Kants erkendelsesteori, og med afsæt heri eksperimenteret med at illustrere en etik baseret på fornuftserkendelse igennem tegneseriekunst og andre illustrationer.\nFilosoffen Friedrich Nietzsche sagde berømt, at 'Gud er død'. Men hvad betyder det, og hvad skete der efter den berømte død. Essayudstilling om tiden efter Guds død.\n- Velkomst ved forstander Simon Axø og skolens kammerkor i Foredragssalen\n- Koncert ved musiklinjen i Store sal, balkan, komposition, indie, world\n- Udstilling ved kunstlinjen:\nDigital foto og maleri i Musikhuset, Foyer og Store sal\nKunstbiograf i Vesterhus, Digital foto\nStentøj og raku i Vesterhus, Keramiklokalet\n- Udstilling ved filosofilinjen, "Efter Guds død" i Lille sal\n- Udstilling ved valgfaget billedkunst i Billedkunstlokalet, tegninger m.m.\n- Forestilling ved teaterlinjen, “De kommer Gående" #1 i Teatersalen\n- Oplæsning 1 ved skrivelinjen i Foredragssalen\n- Præsentation ved filosofilinjen, "Epistemologisk laboratorium" på Loftet\n- Forestilling ved teaterlinjen, "De kommer Gående" #2 i Teatersalen\n- Oplæsning 2 ved skrivelinjen i Foredragssalen\nDer vil være mulighed for rundvisning hele eftermiddagen.


Volvo Connect app – lynhurtig adgang til flåden | Volvo Trucks\nFlådestyring hvor som helst\nVolvo Connect app giver dig hurtig adgang til oplysninger om flåde, brændstofforbrug og chauffører på din smartphone eller tablet. Du har de vigtigste data lige foran dig og kan med nogle få tryk foretage de nødvendige ændringer for at nedbringe omkostningerne og forbedre lastbilsudnyttelsen i hele flåden. Uanset hvor du er.\nHvad er din brændstofscore?\nVolvo Connect app bedømmer dine chauffører ud fra deres samlede brændstofpoint. På den måde kan du se forbedringspotentialet.\nChaufførerne kan også selv holde øje med deres brændstofeffektivitet og se deres egen placering i forhold til de andre chauffører. Det gør dem mere opmærksomme på brændstoføkonomien under kørslen, så du sparer penge og nedbringer CO2-emissionerne.\nKan hentes gratis\nVolvo Connect brugere kan hente appen gratis til smartphone eller tablet. Hent den på Apple App Store eller Google Play, og brug dit login til Volvo Connect for at komme i gang.\nPrøv demofunktionen (kræver ikke login) og se mulighederne!\nLog ind som administrator på Volvo Connect portalen\nRegistrer dine chauffører og giv dem et login\nKlassificer dine lastbiler efter opgavetype: distribution, anlæg eller fjerntransport\nTallene i appen bliver nu målt ud fra den type transport, du har klassificeret lastbilen til.\nVolvo Connect i Apple App Store Volvo Connect i Google play\nOversigt over instrumentpanel\nSkærmen viser brændstofscore for den pågældende chauffør op til de seneste 30 dage og tilhørende underresultater.\nStartskærmen viser præstationsdata for flåden fra de seneste 30 dage.\nHos din Volvo Trucks-forhandler kan du få demonstreret Volvo Connect på en række forskellige enheder. Forhandleren kan også svare på alle eventuelle spørgsmål om vores flådestyringssystem.


Excel til Microsoft 365 Word til Microsoft 365 Outlook til Microsoft 365 PowerPoint til Microsoft 365 PowerPoint til internettet Excel 2021 Word 2021 Outlook 2021 PowerPoint 2021 Excel 2019 Word 2019 Outlook 2019 PowerPoint 2019 Excel 2016 Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Excel 2013 Word 2013 Outlook 2013 PowerPoint 2013 Excel 2010 Word 2010 Outlook 2010 PowerPoint 2010 Mere...Mindre\nHvert SmartArt-layout giver en anden måde at udtrykke dit indhold på og forbedre dit budskab. Nogle layout giver blot visuelle finpudsninger til en punktopstilling, og andre layout (f.eks. organisationsdiagrammer og Venn-diagrammer)er designet til at skildre bestemte typer oplysninger.\nTip!: Klik på de følgende overskrifter for at få mere at vide om hvert emne.\nHvad skal du tænke på, når du vælger et layout til din SmartArt-grafik?\nFør du vælger et layout til din SmartArt-grafik, skal du spørge dig selv, hvad du gerne vil udtrykke, og om du ønsker dine oplysninger vist på en bestemt måde. Da du hurtigt og nemt kan skifte layout, kan du prøve forskellige layout (forskellige typer), indtil du finder det, der bedst illustrerer dit budskab. En type er meget lig en kategori, som kan hjælpe dig til hurtigt at vælge det relevante layout til dine oplysninger. Prøv dig frem med forskellige typer. Tabellen nedenfor er ikke en komplet liste, men du kan bruge den som et udgangspunkt.\nVis trinnene i en proces eller på en tidslinje; opret et rutediagram.\nVise en gentaget proces\nBrug billeder på en fremtrædende plads for at formidle eller fremhæve indhold.\nDu bør også overveje, hvor meget tekst du har, da mængden af tekst påvirker udseendet og antallet af figurer, du skal bruge i et layout. Er der flere hovedpunkter med underpunkter under sig? Har oplysningerne mere vægt end oversigtspunkterne eller omvendt? Generelt er SmartArt-grafik mest effektiv, når antallet af figurer og mængden af tekst er begrænset til nøglepunkter. Større tekstmængder kan aflede opmærksomheden fra din SmartArt-grafiks visuelle tiltrækningskraft og gøre det sværere at formidle dit budskab visuelt. Nogle layout, f.eks. Trapezliste-layoutet af typen Liste, fungerer godt sammen med større tekstmængder.\nDer er mange specielle layout til rådighed til hver type SmartArt-grafik. Nogle har pladsholdere til billeder. Nogle layout består af separate figurer til hver oplysning inklusive underpunkter. Andre layout kombinerer underpunkter med oversigtspunkter. Hvis du ser på placeringen af oversigtsoplysningerne i forhold til detaljerne, kan du få en fornemmelse af, hvilke oplysninger modtagerne vil lægge mest mærke til. Sørg for, at de vigtigste data er placeret sådan, at de får mest opmærksomhed.\nNogle layout til SmartArt-grafik indeholder et begrænset antal figurer. Layoutet Modvægtspile i typen Relation er f.eks. designet til at vise to modstridende ideer eller koncepter. Kun to figurer kan indeholde tekst, og layoutet kan ikke ændres, så det viser flere ideer eller koncepter. Hvis du vælger et layout med et begrænset antal figurer, kan du se, hvilket indhold der ikke vises i SmartArt-grafikken, da der vises et rødt X (i stedet for et punkttegn) ud for disse elementer i tekstruden.\nHvis du har brug for at formidle mere end to ideer, kan du skifte til et andet SmartArt-grafiklayout med mere end to figurer til tekst, f.eks. layoutet Grundlæggende pyramide i typen Pyramide. Husk på, at ændring af layout eller typer kan ændre betydningen af dine oplysninger. Et layout med pile, der peger mod højre, f.eks. Grundlæggende proces i typen Proces, har f.eks. en anden betydning end SmartArt-grafik med pile, der går i en cirkel, f.eks. Kontinuert cyklus i typen Cyklus.\nNår du skifter til et andet SmartArt-grafiklayout, overføres det meste af din tekst og andet indhold, farver, effekter og tekstformatering automatisk til det nye layout.\nDu kan også overveje indholdet igen for at finde ud af, om nogle af oplysningerne er mindre vigtige for budskabet. SmartArt-grafik med færre koncepter og færre ord er ofte de mest effektive.\nHvis du ikke kan finde præcis det layout, du vil bruge, kan du tilføje og fjerne figurer i SmartArt-grafikken for at justere layoutets struktur. Layoutet Grundlæggende proces i typen Proces vises f.eks. med tre figurer, men processen behøver måske kun to figurer, eller den skal måske bruge fem figurer. Når du tilføjer eller fjerner figurer og redigerer teksten, opdateres opsætningen af figurerne og mængden af tekst i disse figurer automatisk – vedligeholdelse af det oprindelige design og kanten af layoutet til din SmartArt-grafik.\nNår du vælger et nyt layout, vises pladsholdertekst (f.eks. [Tekst]). Pladsholdertekst udskrives ikke og vises ikke under en PowerPoint præsentation. Du kan erstatte pladsholderteksten med dit eget indhold. Hvis du skifter layout med vist pladsholdertekst, kan du se pladsholderteksten i det nye layout. Bemærk, at figurerne altid vises og udskrives, medmindre du sletter dem.\nDu bør også overveje størrelsen på det område, hvor du vil placere SmartArt-grafikken. Hvis du f.eks. har et højt, lille område, kan du vælge et lodret layout som Forskudt proces i typen Proces i stedet for et vandret layout som Procespile i typen Proces.\nNogle layout har et fast højde-bredde-forhold, så de udgør muligvis ikke hele pladsen. Højde-bredde-forhold henviser til forholdet mellem bredde og højde. Hvis du f.eks. placerer gittermatrixlayoutet i typen Matrix på et mellemrum, der er bredere, end det er højt, anvender SmartArt-grafikken ikke al tom plads i bredden. Hvis du vil ændre højde-bredde-forholdet, kan du ændre layoutet på din slide eller dit dokument, ændre størrelsen på det område, hvor du placerer SmartArt-grafikken (og dermed ændre udseendet af SmartArt-grafikken) eller skifte til et andet SmartArt-grafiklayout med et andet højde-bredde-forhold.\nI galleriet Vælg SmartArt-grafik er alle de tilgængelige layout opdelt i 11 forskellige typer – Alle, Liste, Proces, Cyklus, Hierarki, Relation, Matrix, Pyramide, Billede, Office.com og Andet. Typen Office.com viser de ekstra layout, der findes på Office.com. Typen Andet vises kun, hvis du tilføjer brugerdefineret SmartArt-grafik og ikke føjer den til en af de andre typer). Beskrivelser, der antyder, hvilke type oplysninger der er korrekte til et bestemt layout, vises under det større billede til en af siderne for galleriet Vælg SmartArt-grafik.\nVælg et layout\nHvilket layout vil du bruge?\nAlle tilgængelige layout til SmartArt-grafik vises i typen Alle.\nNår du vælger et layout, skal du huske på følgende:\nLayout, der indeholder pile, indikerer forløb eller udvikling i en bestemt retning.\nLayout, der indeholder forbindelseslinjer i stedet for pile, angiver forbindelser men ikke nødvendigvis forløb eller udvikling.\nLayout, der ikke indeholder forbindelseslinjer eller pile, viser en samling objekter eller ideer uden stærke relationer til hinanden.\nHvis du vil have, at en opstilling med punkttegn skal fremtræde markant, kan du let overføre tekst til figurer, som du kan farvelægge, give dimension og understrege med visuelle effekter og animation. Når du bruger et layout i typen Liste, bliver hovedpunkterne mere synlige og får effekt med farverige figurer, der understreger vigtigheden af dem. Liste-layout grupperer oplysninger, der ikke følger en trinvis eller fortløbende proces. I modsætning til Proces-layout, er der som regel ikke pile eller et retningsbestemt forløb i Liste-layout.\nSom eksemplet nedenfor viser, kan en opstilling med punkttegn være meget mere dramatisk, når den konverteres til SmartArt-grafik.\nNogle List-layout omfatter billedfigurer, så du kan markere teksten med et lille billede eller en lille tegning. Selvom figurer med pladsholdere til billeder er designet til at vise billeder, kan du føje et billede som fyld til en hvilken som helst figur.\nTip!: I stedet for at placere store mængder tekst i SmartArt-grafik kan du nøjes med at indsætte hovedpunkterne i SmartArt-grafikken og derefter uddybe hovedpunkterne i et andet dias eller dokument.\nI modsætning til Liste-layout har layout i typen Proces normalt et retningsbestemt flow og bruges til at illustrere trin eller trin i en proces eller arbejdsproces, f.eks. sekventielle trin til at fuldføre en opgave, generelle faser i udviklingen af et produkt eller en tidslinje eller tidsplan. Brug Proceslayout, når du vil vise, hvordan trin eller faser følger hinanden for at opnå et resultat. Proceslayouts er tilgængelige, der viser en proces i lodrette trin, vandrette trin eller en bøjelig kombination.\nDu kan også bruge Proces-layout til at vise vigtige datoer i en produktionsplan eller en tidslinje med milepælsmærker.\nEt andet layout, der er godt til at vise datoer eller nummererede trin i Procespile-layoutet. Du kan placere tal eller datoer i de primære figurer (cirkler) og tekst til trinnene i de piletyper, der følger med.\nBemærk!: Hvis du vil oprette et rutediagram, skal du bruge et layout som f.eks. Lodret, bøjelig proces og derefter bruge forskellige figurer som erstatninger for figurer til rutediagrammer.\nSelvom du kan bruge et Proces-layout til at formidle trinvise oplysninger, illustrerer et layout i typen Cyklus normalt en cirkulær eller gentagen proces. Du kan bruge Cyklus-layout til at vise livscyklusser inden for produkter eller dyr, undervisningscyklusser, gentagne eller igangværende processer (f.eks. en kontinuerlig skrive- og publiceringscyklus for et websted) eller en medarbejders årlige cyklus for målsætning og evaluering.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af cyklustypen\nDen mest almindelige brug af layout i typen Hierarki er sandsynligvis et firmas organisationsdiagram. Men Hierarki-layoutet kan også bruges til at vise beslutningstræer, familietræer eller en produktfamilie.\nBemærk!: Hvis du vil oprette et organisationsdiagram, skal du bruge layoutet Organisationsdiagram, Layoutet Navn og stilling eller Organisationsdiagram med billeder. Når du bruger disse layout, får du adgang til yderligere funktioner, f.eks. hjælpefiguren og de hængende layout. Du kan få mere at vide om at oprette organisationsdiagrammer ved at læse Opret et organisationsdiagram.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af hierarkitypen\nLayout i typen Relation viser ikke-overordnede, ikke-hierarkiske relationer mellem dele (f.eks. sammenkoblede eller overlappende koncepter) og viser typisk begrebsmæssige relationer eller forbindelser mellem to eller flere sæt af ting. Venn-diagrammer er gode eksempler på relationslayout, som viser, hvordan områder eller koncepter overlapper og mødes i et midterskæringspunkt. mållayout, der viser fyldning; og radiallayout, som viser relationer til en central kerne eller koncept. Du kan få mere at vide om oprettelse af Venn-diagrammer ved at læse Opret et Venn-diagram.\nRadial-layout kan også bruges til at vise dele, der går sammen om at danne en hovedide eller en central ide.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af relationstypen\nLayout i typen Matrix klassificerer som regel oplysninger og er todimensionelle. De bruges til at vise relationen mellem dele til en helhed eller til et centralt koncept. Matrix-layout er velvalgte, hvis du har fire nøglepunkter eller færre og store mængder tekst.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af matrixtypen\nLayout i typen Pyramide viser forholdsmæssige eller hierarkiske relationer, der typisk opbygges opad. De fungerer bedst med de oplysninger, der skal vises fra toppen og nedad eller fra bunden og opad. Hvis du vil have vist et vandret hierarki, skal du vælge et Hierarki-layout.\nDu kan også bruge Pyramide-layout til at formidle grundlæggende oplysninger, f.eks. layoutet Pyramideliste, hvor du kan skrive tekst i figurer uden for pyramiden.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af pyramidetypen\nLayout af typen Billede bruges, når du ønsker, at et billede skal formidle din besked med eller uden forklarende tekst, eller hvis du ønsker at bruge billeder som et supplement til en liste eller proces.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af billedtypen\nDe andre layout på Office.com vises i typen Office.com. Denne type opdateres med jævne mellemrum med nye layout.\nFå mere at vide: Beskrivelser af SmartArt-grafik af Office.com-typen\nDenne type kan bruges til brugerdefineret SmartArt-grafik, der ikke falder inden for nogen af de typer, der er beskrevet ovenfor.\nArbejd med SmartArt\nNår du har valgt den SmartArt-grafik, der passer til dig, kan du redigere og tilpasse den yderligere, så den opfylder dine behov. Se følgende artikler for at lære mere om at arbejde med den SmartArt-grafik, som du opretter:\nAnimer en SmartArt-grafik\nFøje alternativ tekst til en figur, et billede, et diagram, SmartArt-grafik eller et andet objekt


Udendørs LED lamper - Køb udendørs LED belysning og lamper\nHos Elux interessere vi os for belysning, og udendøres belysning er ingen undtagelse. Vi har en række produkter her på webshoppen, men vi har samarbejde med andre producenter med gode kvalitetsprodukter. Så har du nogle tanker og ønsker om udendørsbelysning, så giv os et ring og få en snak med os om dette. Vi sender dig gerne et tilbud med billeder og beskrivelse af de produkter der er på tale.\nHjem > Udendørs belysning


Ekstra Bladet - Politiets håb: Ung pige kan fælde Jonas' morder\nJonas Thomsen Sekyeres, 21, blev knivdræbt på dansestedet 'Bakken' i Kødbyen for ni dage siden. En ukendt pige kan have afgørende viden i sagen, mener politiet. (Privatfoto)\nEn ung kvinde på 18-22 år søges nu som et vigtigt vidne i efterforskningen efter drabet på Jonas Thomsen Sekyeres tidligt lørdag morgen den 17. november. Københavns Politi beder kvinden om at henvende sig, fordi forbipasserende har overhørt en telefonsamtale, som hun førte på gaden et andet sted på Vesterbro i København omkring et døgn efter knivstikkeriet på dansestedet i Kødbyen. Den indtrængende opfordring kommer samtidig med, at politiet sent mandag eftermiddag offentliggjorde nye fotos af den efterlyste 27-årige Omar Hassan Sheik Muse, der menes af have forbindelse til drabet. Se også: LÆS OGSÅ: Nye fotos af jagede Omar fra Jonas-drabet Græd og diskuterede\nDen ung kvinde beskrives af vidner som ca. 18 – 22 år, slank af bygning, med brunt hår. Måske iført en lang stor jakke. Hun sad søndag den 18. november ved tre-tiden om morgenen og talte på en trappesten foran en opgang i Dannevirkegade på Vesterbro. Muligvis var det på hjørnet af Dannevirkegade og Alsgade, oplyser politiet. Under mobilsamtalen græd den unge pige og diskuterede højtlydt. - Vidnerne overhørte, at der blev talt om 'kniv' og 'drab'. Ordlyden antyder, at hun taler med en af gerningsmændene eller i hvert fald et meget vigtigt vidne, siger drabschefen hos Københavns Politi, Jens Møller, til ekstrabladet.dk. Hun er helt speciel\nFlere hundrede unge var tilstede på dansestedet 'Bakken' i timerne forud for drabet på den vedlidte 21-årige jurastuderende. Alle blev givetvis dybt chokerede, da de op af lørdagen den 17. november hørte om den tragiske afslutning på nattens festligheder. Men den ukendte unge kvinde kan have en helt specielt viden, understreger drabschefen overfor ekstrabladet.dk. Takker for alle tip\nKøbenhavns Politi opfordrer både den unge pige og andre med kendskab til drabet om straks at ringe på tlf. 114 eller 33 14 14 48. - Vi er taknemmelige for alle henvendelser – også dem, der ikke umiddelbart ser ud til at være vigtige, siger drabschef Jens Møller. Udover den efterlyste 27-årige Omar Hassan Sheik Muse er tre andre unge mænd sigtet. De var i weekenden for en dommer, hvor de fik anholdelsen opretholdt i tre gange 24 timer. LÆS OGSÅ: Se også: Jonas-drabet: Slipper for varetægtsfængsling Fristen udløber i morgen tirsdag. Politiet kan endnu ikke oplyse, om der er skaffet nok nyt materiale til at kræve dem fængslet. Københavns Politi kan oplyse, at man siden i lørdags har modtaget 17 nye henvendelser. Otte henvendelser drejer sig om den efterlyste Omar Muse. De resterende ni er fra personer, der har meddelt, at de også var tilstede på restauration Bakken den pågældende dag, men i øvrigt intet havde set. 0


Paddlefloats (pagajflydere) kan redde liv. Så sørg for at anskaffe en der er let at bruge.\nHvis du skal sejle i kajak på dybt vand (f.eks. på havet eller i en sø), har du måske ikke altid mulighed for at komme på land, hvis kajakken kæntrer. Paddlefloats er et godt værktøj, der giver dig mulighed for at få fat i båden igen og komme op i den. Derfor bør du altid have en paddlefloat ved hånden, når du er til søs.\nDer er mange forskellige slags paddlefloats tilgængelig på markedet. Det kan derfor være svært at bedømme, hvilke der fungerer bedst. Du bør dog som udgangspunkt vælge de paddlefloats, som er nemmest at puste op. Der er to måder at gøre det på. Først og fremmest skal du læse manualen, der følger med den paddlefloat, du har kig på.\nDu bør også tjekke hvor lang tid, det ifølge producenten vil tage dig at få kajakken på ret køl under brugen. Du kan også gå på nettet og læse andre folks vurderinger af den aktuelle paddlefloat.\nDe fleste paddlefloats er lavet af nylon og er i lyse farver. Så hvis din paddlefloat bliver væk eller frigøres pagajen, vil den være nemmere at finde. Og når man tænker på de områder, hvor du evt. vil få brug for din paddlefloat, så er det en meget praktisk egenskab.\nPaddlefloats bruges til at få kajakken på ret køl efter en kæntring. I bund og grund laver paddlefloats din pagaj om til et meget brugbart stykke værktøj. Da den ene ende af pagajen bliver flydende, kan du bruge den til at presse mod vandet fra den anden side af kajakken. Dermed undgår du, at kajakken ikke bare kæntrer til den modsatte side. I stedet har du nu mulighed for at kravle tilbage i kajakken.\nDa det ikke er specielt nemt at anvende paddlefloats, kan det anbefales først at foretage en del øvelser i sikre omgivelser, før det virkelig gælder ude på åbent vand.


Skat.dk: I.2.1.1 Inddrivelsesbekendtgørelsens § 5\nAfdragsordninger, der fastsættes af restanceinddrivelsesmyndigheden overfor personer, skal fastsættes som en procentdel (afdragsprocent) af den årlige indkomst opgjort som den årlige bruttoindkomst inkl. indtægter omfattet af § 12, fratrukket arbejdsmarkedsbidrag, pensionsindbetalinger efter § 14, stk. 4, nr. 2 a, SP-bidrag, ATP og skat, jf. dog stk. 6 og 7.\nInddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, er hovedreglen for fastsættelse af en afdragsordning. Afdragsordningen fastsættes som en procentdel af den årlige indkomst som anført ovenfor.\nI SKM2009.5.SKAT er følgende anført:\nDet fremgår af § 5, stk. 2, at det månedlige beløb, som skal afdrages, svarer til det i ovennævnte tabel fastsatte årlige afdragsbeløb delt med 12 og afrundet nedad til nærmeste hele eller halve hundrede.\nDet fremgår af § 5, stk. 3, at når afdragsordningen er fastsat efter § 5, stk. 1, anses skyldneren normalt for at have overladt et rimeligt rådighedsbeløb til sig og sin familie.\nI inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, fastsættes afdragsprocenten for afdragsordninger.\nSKAT skal i forbindelse med fastsættelse af afdragsordninger efter tabeltrækket, fastsætte afdragsprocenten med udgangspunkt i skyldners indkomst, således som denne er defineret i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1.\nAfdragsprocenten i henhold til inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, kan fra den 1. juni 2008 ikke længere anvendes direkte som lønindeholdelsesprocent, idet lønindeholdelsen efter dette tidspunkt skal foretages over eSkattekortet. Der skal derfor ske en omregning af afdragsprocenten til lønindeholdelsesprocenten, jf. inddrivelsesbekendtgørelsens § 8, stk. 3. Omregning til lønindeholdelsesprocenten er nærmere beskrevet i inddrivelsesvejledningen afsnit I.3.6.\nAnvendelse af TastSelv\nI SKM2008.5.SKAT er det indskærpet, at skattecentrene og Inddrivelsescentret skal anvende den beregnede nettoindkomst i TastSelv-systemet i forbindelse med fastsættelse af afdragsordninger eller lønindeholdelser på baggrund af tabeltræk.\nDet fremgår af inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 10 , at er forældrene ikke samlevende, anses den af forældrene, som børnefamilieydelsen udbetales til som forsørger.\nÆndring af en afdragsordning\nRIM kan efter § 5, stk. 8 , ændre afdragsbeløbet, når skyldners økonomiske forhold ændres.\nForbehold for tvangsinddrivelse\nAf § 5, stk. 9 , fremgår, at en afdragsordning efter stk. 1 eller stk. 3, som overholdes af skyldner ikke er til hinder for, at RIM kan foretage og realisere udlæg, modregning og indtrædelse mv. Der bør som hidtil tages forbehold for udlæg/modregning/indtrædelse ved etablering af afdragsordning.\nDet fremgår af inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 6 pkt., at:\nEn afdragsordning kan fastsættes efter en konkret betalingsevnevurdering efter reglerne i kapitel 6, når særlige forhold taler derfor (eller hvis skyldneren anmoder derom).\nSKAT, Hovedcentret har i SKM2007.647.SKAT meddelt, at en afdragsordning som hovedregel, skal fastsættes efter tabellen i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, det vil sige med udgangspunkt i skyldners nettoindkomst. Kun i de tilfælde, hvor særlige forhold taler derfor, eller hvor skyldneren anmoder derom, kan SKAT fastsætte afdragsordningen efter en konkret betalingsevnevurdering efter reglerne i kapitel 6.\nI SKM2006.558.LSR havde et skattecenter fastsat en afdragsordning efter en vurdering af skyldners betalingsevne efter inddrivelsesbekendtgørelsen. Skattecentret havde ikke nærmere begrundet hvorfor afdraget var fastsat efter en betalingsevnevurdering efter bekendtgørelsens § 5, stk. 3 og ikke efter tabellen i § 5, stk. 1, der ville medføre et mindre afdrag. Landsskatteretten udtalte i SKM2006.558.LSR, at det ikke i sig selv kan anses som særlige forhold, at afdrag fastsat efter en betalingsevnevurdering efter kapitel 6 ville være større end afdrag fastsat efter § 5, stk. 1. Der skal derimod være en nærmere begrundelse for, hvorfor en afdragsordning fastsættes efter en betalingsevnevurdering og ikke efter tabeltrækket i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1. Alene den omstændighed, at en skyldner har en højere betalingsevne end det afdrag, der kan fastsættes efter § 5, stk. 1, berettiger ikke RIM til at fastsætte afdraget efter en betalingsevnevurdering. I så fald skulle dette udtrykkeligt være fremgået af bekendtgørelsen.\nI SKM2007.617.LSR havde et skattecenter havde skattecenter fastsat en skyldners afdrag efter en betalingsevnevurdering, fordi et afdrag fastsat efter tabellen i § 5, stk. 1, ikke ville sikre en afvikling af gælden inden for rimelig tid. Landsskatteretten udtaler i SKM2007.617.LSR, at efter § 5, stk. 3, 2. punktum, kan en afdragsordning fastsættes med udgangspunkt i gældens størrelse, bl.a. hvis dens størrelse tilsiger det. Efter § 5, stk. 3, 4. punktum, kan RIM endvidere tiltræde et forslag til afvikling af gælden, hvis forslaget sikrer afvikling af restancen inden for en rimelig tidshorisont. Landsskatteretten antager på den baggrund modsætningsvis, at "særlige forhold", der taler for, at et afdrag skal fastsættes til et højere beløb efter en betalingsevnevurdering end efter tabellen i § 5 stk. 1, ikke kan være gældens størrelse og/eller tidshorisonten for dennes afvikling.\nSKAT, Hovedcentret har i SKM2007.647.SKAT og SKM2007.661.SKAT, meddelt, at der foreligger særlige forhold, som angivet i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 3, 3. pkt., når\nEn fordringshaver i henhold til inddrivelsesbekendtgørelsens § 1, stk. 3 , underretter restanceinddrivelsesmyndigheden om væsentlige ændringer i skyldnerens sociale eller økonomiske forhold, eller anmoder restanceinddrivelsesmyndigheden om at intensivere inddrivelsen, jf. inddrivelsesbekendtgørelsens § 1, stk. 4 , fordi ændringer i skyldnerens forhold afstedkommer forbedrede økonomiske forhold.\nDe særlige forhold, der skal tale for, at en afdragsordning fastsættes efter en konkret betalingsevnevurdering, skal foreligge på det tidspunkt, hvor RIM beslutter at fastsætte afdragsordningen efter en konkret betalingsevnevurdering.\nRIM skal i hver enkelt sag nærmere kunne begrunde, hvilke særlige forhold der berettiger til, at afdragsordningen fastsættes efter en betalingsevnevurdering frem for tabeltrækket i inddrivelsesbekendtgørelsenms § 5, stk. 1.\nRIM skal i forbindelse med, at en skyldner anmodes om at indsende opæysninger til brug for betalingsevneberegningen efter kapitel 6 i inddrivelsesbekendtgørelsen, meddele skyldner, hvilke særlige forhold, der fører til at afdragsordningen skal fastsættes efter en konkret betalingsevneberegning og ikke efter et tabeltræk. Anmodningen skal således angive det eller de konkrete forhold, der begrunder at sagen udtages til betalingsevnevurdering.\nI afgørelsen om afdragets størrelse på baggrund af en konkret betalingsevnevurdering, skal den konkrete begrundelse for, hvilke særlige forhold, der har ført til, at RIM har fastsat afdragsordningen efter reglerne i kapitel 6 i inddrivelsesbekendtgørelsen, gentages.\nSKAT, Hovedcentret har i SKM2007.647.SKAT udtalt, at hvis RIM har fastsat en afdragsordning overfor en skyldner i henhold til tabeltrækket i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, og skyldner anmoder om at afdragsordningen fastsættes på baggrund af en betalingsevnevurdering efter reglerne i inddrivelsesbekendtgørelsens kapitel 6, bør SKAT foretage en konkret betalingsevnevurdering af skyldner.\nRIM skal i forbindelse med fremsendelse af budgetskema til skyldner oplyse skyldner om, at "SKAT gør opmærksom på, at hvis vurderingen af dit budget viser, at der kan fastsættes et højere afdrag, vil der blive fastsat en afdragsordning overfor dig med dette højere afdrag. Du vil så modtage en ny afgørelse fra SKAT."\nLandsskatteretten har i SKM2007.617.LSR udtalt, at "særlige forhold", der taler for, at et afdrag skal fastsættes til et højere beløb efter en betalingsevnevurdering end efter tabellen i § 5 stk. 1, ikke kan være gældens størrelse og/eller tidshorisonten for dennes afvikling. Det følger således modsætningsvis af denne afgørelse, at hvis der foreligger særlige forhold, kan afdraget fastsættes til et højere beløb efter en betalingsevnevurdering end det beløb som afdraget ville udgøre efter tabeltrækket i § 5, stk. 1.\nSkyldnere med lavindkomst\nSKAT, Hovedcentret har i SKM2007.136.SKAT præciseret adgangen til at fastsætte afdragsordninger eller foretage lønindeholdelse hos modtagere af kontanthjælp og andre, hvis nettoindkomst ligger under den nederste grænse i tabellen i inddrivelsesbekendtgørelsen. Med hensyn til lønindeholdelse hos kontanthjælpsmodtagere og andre henvises der til afsnit I.3.6.1.\nDer er i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, med udgangspunkt i kontanthjælpsniveauet i en gennemsnitlig kommune efter skat og uden særlige fradrag for enlige kontanthjælpsmodtagere over 25 år med og uden børn, fastsat en nedre nettoindkomstgrænse for, hvornår der normalt skal iværksættes inddrivelse.\nDen nedre nettoindkomstgrænse, der reguleres hvert år, er for 200 9 følgende:\nSåfremt en skyldners nettoindkomst ikke overstiger den fastsatte nedre nettoindkomstgrænse, kan der som hovedregel ikke iværksættes inddrivelse overfor en skyldner, hverken i form af en afdragsordning i henhold til inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1, eller en lønindeholdelse i henhold til inddrivelsesbekendtgørelsens § 8, stk. 4.\nOverstiger nettoindkomsten derimod den nedre nettoindkomstgrænse, fastsætter restanceinddrivelsesmyndigheden på baggrund af de skematiske regler i tabellen en afdragsordning eller en lønindeholdelsesprocent.\nSærlige forhold, jf. § 5, stk. 6 vedr. skyldnere med lavindkomst\nDet fremgår af § 5, stk. 6 i inddrivelsesbekendtgørelsen, at en afdragsordning kan fastsættes efter en konkret betalingsevnevurdering efter reglerne i kapitel 6, når særlige forhold taler derfor. SKAT, Hovedcentret har i SKM2007.136.SKAT udtalt, at særlige forhold i relation til kontanthjælpsmodtagerne m.fl. alene antages at foreligge, hvor\nEn persons faktiske udgifter, f.eks. til husleje, er lave eller er lig nul, således at personens betalingsevne i realiteten er højere end betalingsevnen i henhold til de skematiserede regler i inddrivelsesbekendtgørelsens § 5, stk. 1.\nSærlige forhold antages derimod ikke at foreligge, hvor en person ikke opfylder pålagte forpligtelser eller ikke betaler sine faktiske udgifter og derved oparbejder restancer til inddrivelse:\nEn person modtager forhøjet kontanthjælp som bidragsforpligtet, men undlader at betale bidraget til det bidragsberettigede barn og oparbejder således en bidragsrestance. Selvom kontanthjælpen er fastsat således, at der må antages at være plads til betaling af bidragsforpligtelsen, foreligger der ikke sådanne særlige forhold ved manglende betaling af forpligtelsen, at det kan begrunde en lønindeholdelse hos den pågældende.\nEn person, der modtager kontanthjælp og hvis nettoindkomst er under den nedre grænse i tabellen, betaler ikke sin licens, eller bliver pålagt at betale kontrolafgifter i bus eller tog - måske gentagne gange - fordi den pågældende ikke har en gyldig billet, eller oparbejder på anden måde gæld til det offentlige. Selvom kontanthjælpen er fastsat således, at der må antages at være plads til betaling af licens og transport mv. vil der heller ikke i denne situation foreligge særlige forhold, der kan begrunde en lønindeholdelse hos den pågældende.\nAfdragsordninger vedrørende bøder\nDer er i inddrivelsesbekendtgørelsens kapitel 9 fastsat særlige regler om inddrivelse af visse idømte og vedtagne bøder. Det fremgår således af inddrivelsesbekendtgørelsens § 3 1 , stk. 2, at hvis skyldners nettoindkomst er mindre end 95.310 kr. (sats for 200 9 ), fastsættes afdragsordninger vedrørende bøder enten under hensynstagen til gældens størrelse eller på baggrund af en konkret betalingsevnevurdering efter regler i kapitel 6.


» Bestil Karlslund Rundsyet trense – 595 kr.\nKomplet trence fra KarlslundI smukt og enkelt rundsyet design. Trensen er samlet i 2 remme, som er samlet i ét. En perfekt trence til dig der ønkser en smuk rundsyet trende i god kvalitets læder. Vi lagerfører den i crome, men ønsked den leveret (Læs mere)\nAdskillige internet shops udlover nu om dage mange forskellige leveringsmidler. En der er meget populær er i vore dage at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente dine produkter når du har mulighed for det. Fragttypen er jo virkelig hensigtsmæssig, og desuden derudover den mest betalelige fragttype ved køb af Karlslund Rundsyet trense.\nDu burde endvidere vælge at få det leveret til din privatbolig eller ud til din arbejdsplads. Metoden er mange gange en smule mere bekostelig, men omvendt særdeles uproblematisk. Den mest letkøbte fragttype er utvivlsomt at du selv henter varerne, men det kræver at du befinder dig i nærheden af internet webshoppens tilholdssted.\nLeveringshastigheden på Islænder Trenser kan i nogle tilfælde være ekstremt essentiel forudsat du har brug for pakken med det samme, så af den grund er det nemlig centralt at vi kontrollerer det anslåede leveringstidspunkt på det respektive produkt.\nMange e-firmaer i Danmark giver løfte om levering på blot en enkelt hverdag på deres primære varer, eksempelvis Karlslund Rundsyet trense, som dog er betinget af at bestillingen fuldbyrdes forinden et konkret klokkeslæt, sådan at de har en chance for at nå at få produkterne ekspederet før logistikpersonalet holder fyraften.\nNogle få internet outlets garanterer fragt uden omkostninger, men tit kun hvis der bestilles for et fastsat beløb. Ellers skulle man udvælge den mindst kostelige type af levering, der i de fleste tilfælde – om man befinder sig tæt på Kolding, Birkerød eller Humlebæk – vil blive at få fragtmanden til at køre varerne til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være særligt nemt for internetbrugere at søge sig frem til priser hos flere webshops, og herved har de fleste Karlslund internet outlets set sig tvunget til at stampe prisniveauet på en række af deres produkter – til børn, og ligeledes også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nDet kan stadigvæk være fordelagtigt at se nærmere på forskellige internet foretagender efter rabatkoder på Karlslund Rundsyet trense forud for at du gennemfører din bestilling, således at man er tryg ved at indhente den mest betalelige pris.\nDu skal bare være så påvagt, at såfremt en butik på nettet markedsfører deres varer for en salgspris som kan ses som himmelråbende attraktiv, burde det tit være en indikation på en svindel online butik. Kortkøb er ikke desto mindre inkluderet i en bestemmelse, som passer på køber overfor fup e-forretninger.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du overveje et tilbud som fx ViaBill, for så vidt du agter at afbetale omkostningerne over en længere periode.\nForud for at nogen handler på en Karlslund netbutik behøver man sådan set se på dens vilkår, det er dog oftest ikke særlig interessant.\nEt nemmere alternativ er at undersøge om internet selskabet er e-mærket medlem, fordi det bør være en sikring om at online shoppen lever op til dansk lovgivning, og at den hyppigt overværes af sagkyndige der har nøje kendskab til bestemmelserne på området. Det giver dig anledning til at få bistand, hvis du skulle få udfordringer med din handel.\nEndvidere foreslår vi at du er omhyggelig omkring de fundamentale retningslinjer i forbindelse med handlen, for eksempel den byttepolitik internet forretningen lover. I relation til det er det på samme måde essesentielt, at man stadig opbevarer sin kvitteringsmail, så man i fremtiden kan bekræfte sit køb af Karlslund Rundsyet trense, ligegyldigt om du skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer faktisk relevante genveje til at eftersøge en række andre konsumenters observationer og på grund af dette er det anbefalelsesværdigt, at du gennemsøger online forretningens vurderinger af Karlslund Rundsyet trense forud for at du handler.\nFacebook fører til for øvrigt ret sikre metoder til at få en idé om internet shoppens pålidelighed. Herinde ses faktisk online webshops hvor det er muligt at forfatte en omtale af deres køb, hvilket ligeledes kan tages i brug til at afveje kundetilfredsheden.\nDenne side er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi samarbejder med en hel del online selskaber hvori vi fremviser forretningernes produkter, og indkasserer provision under forudsætning af at en af de besøgende på vores hjemmeside fuldfører et indkøb.\nFakta omkring tilbud og shops på nettet i Danmark ajourføres jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der eventuelt er iværksat siden sidste opdatering af vores informationer.


Matas åbningstider østerbrogade. Matas (104)\nMatas Østerbrogade - åbningstider, adresse, telefonnummer MatasKøbenhavn Ø. Og har østerbrogade brug for inspiration, både i forhold til de mere generelle indkøb samt til sæsonens musthaves, kan du være sikker på at finde det i Matas. Log ind Log ind. Matas København, Østerbrogade åbningstider …. Finde aktuelle tilbudsavis, ◴ åbningstider og telefonnummer for Matas butik i Østerbrogade 44 i København. ✿ Læs mere her!. Velkommen til Matas på Østerbrogade Vi står for kvalitet til rimelige penge og arbejder efter mottoet: ´Det gode råd gør forskellen´. Matas tæller butikker .\nMATAS ÅBNINGSTIDER ØSTERBROGADE - er citron syre eller base. Find din nærmeste Matas butik\nMatas åbningstider østerbrogade, unge og identitet Info om Matas (104)\nMatas ligger i hjertet af hyggelige Gilleleje i Nordsjælland. Gilleleje er en skøn fiskeriby, hvor der altid er god og hyggelig stemning. Danmarks skønneste webshop med alt i makeup, hudpleje, hår og helse. Hurtig og effektiv levering. Over varer fra mærker. Køb online, byt i butik. Her kan du: Finde en Matas butik i nærheden af dig, og se butikkens åbningstider - eller søge på en vare og finde ud af hvilken Matas butik, der fører varen. Hej jeg hedder Per Esberg Da min hustru er blevet opereret har jeg lavet denne live blog, da jeg desværre ikke kan besvare alle på sms og telefon. Print liste med butikker der modtager gavekort. Advokaterne Passagen. Passagen 4. piger og pik pics Matas Købmagergade 55 åbningstider. Matas Købmagergade 22 åbningstider. Matas Store Kongensgade 47 åbningstider. Matas Vester Farimagsgade åbningstider.\nHer kan du: Finde en Matas butik i nærheden af dig, og se butikkens åbningstider - eller søge på en vare og finde ud af hvilken Matas butik, der fører varen. Se åbningstider for Matas København Ø her! Find din nærmeste Matas, se de nyeste tilbudsaviser og find de bedste tilbud i København Ø. Østerbrogade Se Matas åbningstider og find nærmeste Matas butik på maca.dyrinstinkt.com På maca.dyrinstinkt.com finder du butikkernes åbningstider samt adresser. Se åbningstider for Matas København Ø her! Find din nærmeste Matas, se de nyeste tilbudsaviser og find de bedste tilbud i København Ø. Østerbrogade Se Matas åbningstider og find nærmeste Matas butik på maca.dyrinstinkt.com På maca.dyrinstinkt.com finder du butikkernes åbningstider samt adresser. Matas Østerbrogade , præsentation af sted og åbningstider. ÅBNINGSTIDER FOR MATAS KØBENHAVN ØSTERBROGADE Søg Efter Din Matas Butik Og Find Dine PlejeProdukter Du Har Brug For. Se Åbningstid For. 8. jun Kom og mød Tine, der er den ene stifter af Miild. Hun giver tips og tricks, samt gode råd og vejledning til farveval. Navn: Adresse: Tlf. nr. Advokatfirmaet: Østergade 1A, Bog og Idé Faaborg: Østergade 36, Argos. Havnegade 32,\nMATAS ÅBNINGSTIDER ØSTERBROGADE - køb kød. Find din nærmeste Matas butik\nMatas Østerbrogade 72 — åbningstider, …. Find matas — Matas. Find butik, find vare i butik. Østerbrogade en Matas butik i nærheden af dig, og se butikkens åbningstider — eller søge på en åbningstider og finde ud af hvilken ….\nMatas - 2100 København Ø matas åbningstider østerbrogade Foreningen for Biodynamisk Jordbrug. Maria Thuns Såkalender er udkommet Såkalenderen bruges ikke kun af jordbrugere og biavlere, men i stigende grad også af vinfolk: sommelierer (vineksperter), indkøbere, nydere. Find ud af drift timers Matas, Løgstør, Østerbrogade 18, Matas Løgstør. Matas Løgstør åbningstider.\n8. jun Kom og mød Tine, der er den ene stifter af Miild. Hun giver tips og tricks, samt gode råd og vejledning til farveval. Matas Østerbrogade , præsentation af sted og åbningstider. Her kan du: Finde en Matas butik i nærheden af dig, og se butikkens åbningstider - eller søge på en vare og finde ud af hvilken Matas butik, der fører varen. Matas Åbningstider - Se åbningstider for din lokale Matas Her hos os finder du information om åbningstider samt kontakt information til Matas butikker i Danmark.\nMatas åbningstider østerbrogade, skriftlig dansk hhx Info om Matas (104)\nØsterbrogade Matas østerbrogade er lokaliseret i København Ø, kan du altid finde gode åbningstider på mange spændende varer og produkter. Og har du brug for inspiration, matas i forhold til de mere generelle indkøb matas til sæsonens åbningstider, kan du være sikker på at finde det i Matas. den gennemsnitlige dicksize Velkommen til Matas på Østerbrogade Vi står for kvalitet til åbningstider penge og arbejder efter mottoet: Matas tæller matas fordelt over hele Danmark - samt 2 butikker i Sverige. Kunder får ikke blot kvalitet i produkterne, men også østerbrogade rådgivningen og vejledningen.\nSe Matas åbningstider og find nærmeste Matas butik på maca.dyrinstinkt.com På maca.dyrinstinkt.com finder du butikkernes åbningstider samt adresser. Østerbrogade 44, København Ø, adresse, postnummer, telefon, åbningstider, anmeldelser Matas / København Ø / DK / Katalog . Find åbningstider for firmaet Matas Ålestrup i Vestergade 7, , Aalestrup såvel som andre kontaktinformationer såsom adresser, telefonnumre, webside, interaktiv rutevejledning og firmaer i nærheden af dig. Matas ligger i hjertet af hyggelige Gilleleje i Nordsjælland. Gilleleje er en skøn fiskeriby, hvor der altid er god og hyggelig stemning. I Gilleleje finder du noget for enhver smag, til både mænd, kvinder, børn og ældre. Besøg Matas som ligger på Vesterbrogade. Du kan tage toget eller bussen til Gilleleje som går flere gange dagligt. Man sukker dybt, og fortryder at man ikke lige tjekkede butikkens åbningstider først. Her kan maca.dyrinstinkt.com hjælpe dig! Her Hos sundhed har vi samlet et stort katalog over åbningstider for klinikker, forretninger, butikker, institutioner (private som offentlige), kontorer, sundhedsvæsnet, læger, behandlere osv. over hele landet. matas østerbrogade 72\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Matas åbningstider østerbrogade maca.dyrinstinkt.com


Vedtægter – Gretbjerghus\nBorgermøde- Fremtidens Gretbjerhus\nStarup Sogns Lokalhistoriske Arkivforening\nHalk-Hejsager Lokalhistoriske Forening\nNyttige kontakter og links\nVedtægter for Halk-Hejsager Beboerforening\nForeningens navn er Halk-Hejsager Beboerforening.\nForeningens formål er at virke til fremme af folkeoplysning samt sammenhold og trivsel indenfor lokalområdet. Foreningen forestår driften af Gretbjerghus (tidl. Halk Skole), Hejsagervej 91, Halk, 6100 Haderslev..\nForeningens virke skal være almennyttig. Foreningen er upolitisk og skal forholde sig neutralt ved alle politiske valg.\nSåfremt foreningen ikke længere driver Gretbjerghus (tidl, Halk Skole) udgår den del af formålsparagraffen omhandlende Gretbjerghus.\nSom medlem kan optages enhver, der er bosiddende i Halk og Grarup sogne samt andre personer med interesse for Halk-, Hejsager- og Grarupområdet.\nForeningen hæfter alene med sin formue for gældsforpligtelser.\nDer påhviler hverken bestyrelse eller medlemmer nogen forpligtelse eller hæftelse overfor foreningens gæld.\n§ 5 Regnskabsår.\nGeneralforsamlingen er foreningens øverste myndighed. Den ordinære generalforsamling afholdes hvert år i februar måned i lokalområdet. Generalforsamlingen indkaldes ved brev til medlemmerne med angivelse af sted, dato, klokkeslæt og dagsorden samt oplysning om at forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen skal være formanden i hænde senest 8 dage før generalforsamlingens afholdelse..\nAflæggelse og godkendelse af det reviderede regnskab for sidste regnskabsår\nIndkomne forslag, der er fremsendt rettidigt.\nFastsættelse af kontingent for indeværende år\nValg af bestyrelsesmedlemmer. I lige år vælges 4 bestyrelsesmedlemmer, i ulige år 3 bestyrelsesmedlemmer. Alle for en toårig periode.\nValg af 2 suppleanter til bestyrelsen for en etårig periode.\nStemmeret kan udøves af ethvert medlem der er fyldt 18 år senest på generalforamlingsdagen og som har betalt kontingentet for seneste regnskabs år. Stemmeret kan kun udøves ved personligt fremmøde.\nKandidater til de ovenfor anførte valg skal enten være til stede på generalforsamlingen eller der skal foreligge et skriftligt tilsagn fra pågældende, om være villig til at modtage valg.\nAlle afstemninger – undtagen om vedtægtsændringer – afgøres ved almindelig stemmeflertal. Dirigenten bestemmer afstemningsmetoden. Afstemninger om personvalg skal foregå skriftligt.\nSekretæren fører et kortfattet referat over generalforsamlingens beslutninger. Referatet underskrives af foreningens formand og generalforsamlingens dirigent.\nVed vedtagelse af nye vedtægter vælges en ny bestyrelse.\nEkstraordinær generalforsamling afholdes efter krav fra et flertal af bestyrelsen eller 25 medlemmer. Anmodningen skal være skriftlig med angivelse af forslag til dagsorden. Den ekstraordinære generalforsamling skal afholdes senest månedsdagen efter beslutningen eller modtagelsen af anmodningen. Bestemmelserne i § 6 anvendes så vidt muligt.\nForeningens daglige ledelse er bestyrelsen, der består af 7 personer.\nUmiddelbart efter den ordinære generalforsamling konstituerer bestyrelsen sig med formand, næstformand, kasserer og sekretær. Konstitueringsperioden løber indtil udgang af næste ordinære generalforsamling. Bestyrelsen kan beslutte, at kassererposten besættes med en lønnet/ulønnet person udenfor bestyrelsens kreds.\nBestyrelsen nedsætter en række faste udvalg:\nHer ud over kan bestyrelsen nedsætte et eller flere ad hoc udvalg, hvis arbejdsfelt fastlægges og beskrives af bestyrelsen.\nHvert udvalg består af mindst 3 medlemmer, hvoraf mindst 1 skal være medlem af bestyrelsen, mens øvrige medlemmer ikke behøver at være medlem af bestyrelsen. Hvert udvalg kan supplere sig med et eller flere medlemmer med interesse for udvalgets arbejde.\nFormanden indkalder bestyrelsen til møde efter behov, dog mindst 2 gange om året.\nOver det på bestyrelsesmøderne besluttede fører sekretæren et kortfattet beslutningsreferat.\nForeningen tegnes af formanden i forening med yderligere et bestyrelsesmedlem.\nVed køb, salg og pantsætning af fast ejendom eller pantsætning af løsøre tegnes foreningen af den samlede bestyrelse.\n§ 10 Ændring af foreningens vedtægter\nForslag til ændring af foreningens vedtægter, herunder forslag om opløsning af foreningen, behandles på en generalforsamling. Det skal udtrykkeligt fremgå af indkaldelsen, at der er tale om ændring af vedtægterne eller forslag om opløsning.\nTil ændring af vedtægterne kræves, at 2/3 af de på generalforsamlingen fremmødte stemmeberettigede medlemmer – uanset antal – stemmer for ændringsforslaget.\nTil vedtagelse af et forslag om opløsning af foreningen kræves, at mindst halvdelene af foreningens stemmeberettigede medlemmer giver møde, og at 2/3 stemmer for forslaget. Skulle generalforsamlingen være for fåtallig, indkaldes til en ny generalforsamling inden for 1 måned, hvor forslaget om ophævelse kan vedtages med almindeligt stemmeflertal uanset antallet af fremmødte.\nVed foreningens opløsning besluttes det på den ophævende generalforsamling hvad en eventuel formue skal anvendes til. Dog skal formuen anvendes til formål af en almennyttig og social karakter i lokalområdet. Bygninger og løsøre tilfalder Haderslev Kommune.\nDisse vedtægter er vedtaget på generalforsamlingen den 27. september 2010 og træder i kraft straks.