Er ICO'er lovende og underleverede?\n2 Et smugkig på nogle ICO-fejl\n2017 var et breakout-år for kryptokurver. Prisstigningen på populære mønter til side tiltrak sektoren en tilstrømning af nye investorer. Ifølge data fra ICOwatchlist.com, i alt blev der samlet $ 2,3 mia i året fra forskellige ICO crowdfunding-kampagner.\nAf projektets finansierede topper FileCoin listen og hæver med succes en svimlende $ 522 mio. Det er en betydelig kapital, og det afspejler investorernes tillid til markedet.\nHurtigt frem til 2018 og $ 6,7 mia. er rejst fra crowdfunding-indsats i 2018. Telegram har tiltrukket mest finansiering med $ 1,7 mia. fra deres ICO-præ-salg. De annullerede imidlertid deres meget hypede salg tilbage i maj til offentlige investorers forfærdelse. Telegram angav ikke en grund til at annullere deres ICO. Spekulationer antyder dog, at strengere regler måske har spillet en vigtig rolle for at påvirke deres beslutning.\nTelegram er ikke alene om at trække sig ud af sin ICO. Her er en håndfuld andre møntoffer, der gik i stykker midt i deres fundraising.\nEt smugkig på nogle ICO-fejl\nSlot N Slot var ikke en fidus, men den lavede vores liste over mislykkede ICO’er for dens manglende evne til at fortsætte med udviklingen. Projektet var beregnet til at give en ekstremt billig autonom spilplatform tilgængelig for alle i verden. Det skulle bruge Ethereum til at levere sine tjenester.\nHoldets idé var ikke nødvendigvis original. De gjorde dog indsats for ICO og producerede en spilbar betaversion. I platformens design- og udviklingsfaser stod udviklerne over for en række forhindringer og vanskeligheder. Efter denne erkendelse udsendte de en pressemeddelelse om, at de var mislykkede og helt opgav projektet.\nOneCoin var en anden enorm ICO-flop, som mange eksperter betragtede som en international Ponzi-ordning fra start. Det havde et websted fyldt med tekniske problemer og stavefejl. De manglede også en fungerende prototype, som er afgørende for et ICO-projekt. OneCoin accepterede også finansiering i fiat-valuta, i modsætning til et flertal af ICO’er, der brugte Bitcoin eller Ether til at rejse kapital. Flere regeringer havde allerede udsendt advarsler til deres borgere om OneCoin og det faktum, at det kunne være en mulig fidus. Faktisk den italienske regering suspenderede OneCoin-operationer i sit land.\nDroplex maskerede oprindeligt som en legitim ICO ved at udgive sig for en anden virksomhed. Tilsyneladende var Droplex whitepaper et ord for ord-kopi af Quantum Resistant Ledger’s egen. Desværre faldt et par intetanende investorer for fælden, og Droplex lurede omkring $ 25.000 ud af dem. Investorer, der var fortrolige med QRL, rejste røde flag og advarede andre investorer, så skaden var heldigvis minimal.\nTidligere har vi set på, hvorfor så mange ICO’er fejler. Bortset fra teknologiske spørgsmål, regionale forskelle og dårlige projektidéer fandt vi også ud af, at et flertal af ICO’er ikke har en funktionel prototype for, hvad de agter at bygge på lang sigt. Andre er endda helt ugyldige for en køreplan. Nogle ICO’er bruger også betydelig tid på at perfektionere deres hvidbøger, websteder og marketingkampagner. Dette retfærdiggør dog ikke de uhyrlige kapitalbeløb, der er rejst i de oprindelige mønttilbud.\nDet er op til innovatører at gå et skridt videre for at fortælle deres investorer sandheden om deres teknologi, og hvad det kan gøre for at revolutionere en industri, ikke hvad de håber, det kan opnå en dag. At give investorer den kolde hårde sandhed kan være en bitter pille for nogle at sluge, men det vil hjælpe med at forhindre folk i at investere i projekter, der måske mislykkes.\nOgså de fleste investorer i dag undersøger ikke projekter godt nok, og de ender med at investere i dem bare fordi andre gør det. De fleste ICO-investorer bedømmer ICO-projekter baseret på hvor høj værdien af symbolet vil være. En stigning i tokenværdi signalerer samtidig en ICO’s succes, som tiltrækker flere investorer.\nNogle ICO’er vil virkelig skabe varige ændringer i verden med deres innovative ideer. Chancerne er dog, at de fleste ikke vil opfylde deres løfter eller forventninger. Kun de mest lovende og innovative projekter forbliver. Resten falder sandsynligvis ud. Derfor er det afgørende for investorer at skelne mellem kløgtig og vildledende marketingindsats og autentisk produktudvikling. At etablere en klar forskel mellem de to hjælper investorer med at vælge de ICO’er, der garanteres at få succes.


Tilsyn med krænkende handlinger, herunder mobning og seksuel chikane - Arbejdstilsynet\nMaskiner og Teknik\nATEX - eksplosionsfarlig atmosfære\nElevatorer og rulletrapper\nStråling, Støj, Vibrationer\nTilsynsprocedure for specialtilsyn\nNye og etablerede virksomheder\nPligter efter arbejdsmiljøloven.\nProblemer i det psykiske arbejdsmiljø\nTilsyn med krænkende handlinger, herunder mobning og seksuel chikane\nDer er tale om krænkende handlinger, når en eller flere personer groft eller flere gange udsætter andre personer for adfærd, som af disse personer opfattes som nedværdigende.\nKrænkende handlinger er en samlet betegnelse for mobning, seksuel chikane (sexchikane) og andre måder, som krænkelser kan forekomme på i arbejdet.\nDer kan både være tale om aktive handlinger og om at undlade at handle. Krænkende handlinger i relation til arbejdet kan fx omfatte Tilbageholdelse af nødvendig information, bagtalelse eller udelukkelse fra det sociale og faglige fællesskab eller krænkende skriftlige meddelelser, SMS, billeder og videoer, herunder på sociale medier.\nDe vigtigste At-vejledninger og bekendtgørelser\nKrænkende handlinger, herunder mobning og seksuel chikane - AT-vejledning 4.3.1 - 26. februar 2019\nArbejdsbetinget stress – Publikation\nPublikationen giver et overblik over de faktorer, der kan øge risikoen for, at de ansatte udvikler stress. Publikationen giver endvidere inspiration til, hvordan man kan arbejde med at forebygge arbejdsbetinget stress.\nKortlægning af psykisk arbejdsmiljø – AT-vejledning D.4.1\nVejledningen beskriver metoder til kortlægning af psykosociale forhold i virksomheden. Formålet er at vejlede virksomhedens arbejdsmiljøorganisation om de metoder, man kan bruge til at kortlægge det psykiske arbejdsmiljø.\nArbejdets udførelse – Bekendtgørelse 1234 - 2018\nSeksuel chikane skal stoppes - lad os hjælpe dig\nADVI (Arbejdsmiljø i din virksomhed)


Erklæring om beskyttelse af personoplysninger | Healthy Workplaces LIGHTEN THE LOAD 2020-22\nHjem » Erklæring om beskyttelse af personoplysninger\nAgenturets afdeling med ansvar for behandling af personoplysninger\nAndrew Smith, chef for enheden for kommunikation og oplysning\nMed henblik på at generere anonyme statistikker om brugen af dette websted oprettes der logfiler, hver gang en bruger besøger webstedet. Disse filer indeholder følgende aggregerede data: samlet antal besøg, de lande, brugerne kommer fra, varigheden af besøgene og den sti, brugerne har benyttet under besøgene.\nFormer for data, der behandles\nLogfilerne indeholder følgende oplysninger:\nDen dato og det klokkeslæt, hvor brugerens anmodning om at få adgang til webstedet blev modtaget på webserveren\nDen angivne internetadresse\nDen HTTP-returkode, der blev vist for den, der fremsatte anmodningen (brugeren)\nBehandlingstid for den, der fremsatte anmodningen\nBrugeragentstreng for den, der fremsatte anmodningen.\nRådets forordning (EF) nr. 2062/94 af 18. juli 1994 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur, og senere ændringer\nBehandlingen bygger på artikel 5, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (herefter forordning (EF) nr. 45/2001).\nAdgang til personoplysninger gives på grundlag af den rolle og de ansvarsområder, de involverede personer har ("need to know"-princippet):\nBehørigt udpegede EU-OSHA-medarbejdere\nEn ekstern leverandør, som hoster EU-OSHA's server\nDen Juridiske Tjeneste, EU-Personaleretten, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Den Europæiske Ombudsmand, Revisionsretten og i givet fald Den Interne Revisionstjeneste.\nAlle de nævnte modtagere er bundet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger. EU-OSHA videregiver ikke personoplysninger til tredjemand. EU-OSHA offentliggør ikke personoplysninger til brug for kommerciel direkte markedsføring.\nDette websted anvender midlertidige sessioncookies, når du besøger webstedet. Disse cookies er nødvendige, for at du kan gennemføre sessionen. De slettes, når du lukker din browsersession. Brugerens IP-adresse lagres ikke i en cookie. Cookies har et unikt id, der identificerer sessioner, og som er fuldstændig anonymt i forbindelse med sessionen.\nDette websted bruger Matomo, et program, der genererer webstatistik, og som udelukkende hostes på EU-OSHA's servere, der er placeret inden for Den Europæiske Union. Matomo lagrer cookies på din computer, men der indsamles ingen personoplysninger. Ved hjælp af et anonymt id kan Matomo identificere din session, men dette id er meningsløst for alle andre, og det kan ikke bruges til at identificere en bestemt bruger.\nHvis du ikke ønsker, at EU-OSHA sporer dine aktiviteter via Matomo, kan du fravælge Matomo ved at klikke i feltet nedenfor.\nCookies indeholder ingen personoplysninger om dig og kan ikke bruges til at identificere en bestemt bruger.\nRegistrerede har ret til at få indsigt i, berigtige og blokere deres oplysninger (hvis oplysningerne er urigtige), anmode om annullering og gøre indsigelse mod behandlingen af deres oplysninger i overensstemmelse med artikel 13, 14, 15, 16 og 18 i forordning (EF) nr. 45/2001.\nHar du spørgsmål eller klager vedrørende indsamlingen, behandlingen eller brugen af dine personoplysninger, bedes du kontakte os på: information@osha.europa.eu. Anfør ordene "data protection" i emnefeltet.\nOplysninger om opbevaringsperioden for data\nOplysningerne i logfilerne opbevares i to år på EU-OSHA's server, som hostes af en ekstern leverandør, der befinder sig inden for Den Europæiske Union.\nData, der bruges til oprettelse af anonyme statistiske rapporter, opbevares i længere tid.\nVi træffer de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger mod uautoriseret adgang eller uautoriseret ændring, videregivelse eller tilintetgørelse af data. Dette omfatter intern gennemgang af vores procedurer for dataindsamling, -lagring og -behandling og sikkerhedsforanstaltninger, som f.eks. effektiv kryptering af kommunikation og fysisk adgangsbegrænsning, som forhindrer uautoriseret adgang til de systemer, hvorpå vi lagrer personoplysninger.\nHvis de registrerede ønsker yderligere oplysninger om behandlingen af deres personoplysninger, kan de henvende sig til EU-OSHA's databeskyttelsesansvarlige på: dpo@osha.europa.eu.\nKlage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse\nRegistrerede kan klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse: http://www.edps.europa.eu, hvis de mener, at behandlingen af deres personoplysninger ikke er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.


Havde marginalerne – Ekstra Bladet\n10. sep. 2015 kl. 21:34\nForløsning: Stor jubel hos Vorbasse-pigerne, som kan fejre sejren efter straffespark\nGlæden var ikke til at tage fejl af. Vorbasse-pigerne jubler efter straffespark. (Foto: Poul Horsbøl)\nDer var dømt dobbeltopgør mellem Vorbasse Skole og Sdr. Omme Skole. I begge opgør blev der tale om velspillede kampe med spænding til sidste dommerfløjt.\nPigerne startede, og de to mandskaber stod virkelig godt til hinanden. Vorbasse var måske lidt handicappede fra start, da deres normale målmand ikke dukkede op. Det gav plads til Kamilla Olesen i målet. Og det var ikke til at se på hendes præstation, at hun ikke havde spillet fodbold i et par år.\nDer var gode målchancer i begge ender, men der blev først scoret af Vorbasse et par minutter før pausen ved Marie Jeppesen.\nClara med drengene\nVorbasse-pigerne (i gult) havde marginalerne og kunne juble til sidst. (Foto: Poul Horsbøl)\nSpilmønstret fortsatte i anden halvleg og Sdr. Omme troede ikke det ville lykkes at score. Men banens bedste spiller, Catalina Hahne, ville det anderledes. Med et pragtfuldt langskud op i krydset, lykkedes det hende at udligne til 1-1. Et fantastisk flot mål, som samtidig sikrede Sdr. Omme-pigerne en straffesparkskonkurrence. Nogle gange skal man bare tage chancen udefra.\nDefensivt udgangspunkt gav sejr\nSkud på stolpen\nHoldene gjorde klar til straffespark. Vorbasse viste stor sikkerhed fra 11-meter-pletten og scorede på alle deres fem forsøg. Sdr. Omme klarede det også godt, men Maria Moos var uheldig med sit forsøg. Det ramte den ene opstander og så var tingene afgjort. Det blev marginalerne, der var forskellen på videre avancement og på at ryge ud.\nSdr. Omme har ellers tradition for at nå langt i turneringen, men i dag var marginalerne ikke på holdets side. Det blev Vorbasses fordel. De kan nu se frem til at skulle i aktion mod vinderen af kampen mellem Bække Skole og Højmarkskolen.


Nutidens Unge Essay. Gymnasieelev: Min generation har angst - politiken.dk\nFenritilar / 18.02.2018 18.02.2018\nTorsdag aften overhørte jeg en samtale mine forældre havde, omkring noget de havde set i tv. Det handlede om personer, der diskuterede, om unge er nok interesseret i lokalpolitik. Mine forældre var uenige med hinanden, da min mor havde en holdning omkring, at unge mennesker skulle gå mere op i politik, og at skolerne skulle gå mere op i, at lære børnene om dette. Der imod synes min far, at det dog ikke ville hjælpe, da de fleste unge alligevel ikke interesserer sig for politik. Han er af den opfattelse, at lokalpolitikere kun er gamle hoveder, som sidder tungt på posterne i landets byråd.\nMin mor prøvede at overbevise min far om, at det var noget vrøvl, men at unge også kan være de mest politisk aktive. Hun havde nemlig læst en artikel om, at flere unge lokalpolitikere er med til at bringe gennemsnitsalderen ned. f.eks. Mads Guldhammer fra SF som i 2009 med sine kun 22 år, blev medlem af kommunalbestyrelsen i Jammerbugt Kommune, eller Jesper Smaling fra SF som i 2013 blev medlem af socialdemokratiet med kun 23 år.\nDet er en myte, at de unge er ligeglade og snæversynede. Langt de fleste unge er optaget af samfundsudviklingen, og de helt unge er mere politisk aktive end de øvrige vælgere.\nFlere statistikker viser at unge mellem 16 og 25 år er langt mere politisk aktive end resten af befolkningen. 71% af de 16-25-årige har deltaget i en politisk aktivitet, mens det kun er tilfældet for 57% af folk over 25 år. Man mener, at nutidens unge er blandt nogle af de mest politiske aktiv, selvom de ikke er særlig interesseret i politik. De er nemlig mere interesserede i samfundet, og hvad der rører sig. De leder efter det, der er moderne og som pt. optager dem. De er ikke selv bevidste om, at de faktisk er politisk aktive. Men når man taler om at få flere unge til at gå mere ind i politik, er der en del eksempler på, hvordan man får dem til at investere mere tid i forhold til politik. f.eks. de spændende diskussioner om, hvad politik er, og dermed også snakken omkring, hvad demokrati betyder.\nDe sociale medier er med til at unge meget lettere, kan være med i debatten omkring politik. Kommunalpolitikerne er blevet meget mere synlige på de sociale medier, for at få flere unge til at stemme. I 2017 har unge muligheden for, at stemme lige hvor de er via mobile valgsteder. Dog er ikke alle politikere enige i, at unge skal have denne mulighed, da de har godt af at være en del af valgtraditionen i Danmark.\nSom ung bliver vi stillet over for mange valg. Jeg kan f.eks. huske i 6. klasse, da vi i skulle stemme om, hvilken leg vi skulle lege. Over halvdelen stemte på bogstavtik og de andre stemte på matematikbold. Da det var flertallet, der ville lege bogstavetik, blev det den leg.\nUventet eksploderede en frygtelig larm i klassen, eleverne brølede og hylede, "Det er uretfærdig! ", "Det gider jeg ikke! " og "Det er snyd", det var alle dem der stemte for matematikbold. Jeg var selv en af dem der stemte på bogstavtik, så jeg tænkte ikke længere over det. Da jeg var kommet hjem, funderede jeg over, hvad der egentlig skete ca. 5 timer tidligere. "Hvorfor begyndte mine kammerater at råbe? Det var da helt retfærdig? Eller var det? ". Lidt efter fortalte jeg om hændelsen til mine forældre. Vi fik en god snak om hvad demokrati betyder, og om hvordan indflydelse kan påvirke vores hverdagen. Eksempelvis når vi i familien skal finde ud af, hvad vi skal se i tv, eller hvad vi skal have til aftensmad.\nSå hvis jeg tænker tilbage på hvad mine forældre var i gang med at diskutere, så giver det pludselig mening hvad demokrati i vores lille familie er, og at det at være uenig eller enig ikke altid er lige ud af landevejen. Skal man altid forsøge at tale sig til enighed, eller er det okay at have forskellige synspunkter? Hvis man ønsker at ændre noget, må man deltage i samtalen.\nSom et kinesisk ordsprog siger at "Demokrati er når to ulve og et får stemmer om, hvad de skal have til aftensmad". Det vil sige at flertallet altid bestemmer og får deres ønsker opfyldt. Alle steder, hvor mennesker er sammen, er vi nødt til at træffe beslutninger i fællesskab. Ikke kun i politiske sammenhænge, men også i skolen, sammen med vennerne og i en lille familie.\nHvis du vil have indflydelse, så kom ud af busken og få din mening spredt ud! I min familie er det helt okay, at vi ikke altid er enige, og sådan burde det være over det hele. Vær ikke bange for at sige hvad du tænker, en lille stemme har en stor betydning.\n0 Replies to “Nutidens Unge Essay”


Hunden gik til angreb på stewardessen!\n19:56 - 02. maj 2015\nSød ser den ud - men hold nallerne væk!\nBarbra Streisand måtte pænt undskylde, efter hendes hund gik til angreb på stewardesse.\nHændelsen skete ombord på et privatfly, der ejes af Ron Perelman, på en flyvning fra New York mod Washington D.C.\nIfølge en unavngivet kilde, fik en stewardesse øje på "Sammie", Barbra Streisands 12-årige hund, og gik over for at hilse på. Hunden, der er af racen Coton de Tulear havde imidlertidigt svært ved at kende forskel på en stewardesse og en portion hundemad, og da frøkenen rakte hånden ud, snappede Sammie efter hende.\nDet resulterede i et sår i hånden der var så dybt, at stewardessen efterfølgende måtte sys med flere sting. Barbra Streisand var hurtigt på benene og undskyldte mange gange, og blev da også tilgivet for hændelsen. Stewardessen er ved godt mod og menes at komme sig uden alt for varige mén. Men hun tænker sig nok lige om en ekstra gang, før hun rækker en hånd ud til hunde i fremtiden.


Bryggebroen skal have en tvilling | Magasinet KBH\nBryggebroen skal have en tvilling\nNye bro-planer skal binde havnefrontens nye menneskevenlige områder bedre sammen.\nDer er endnu en cykelbro til Islands Brygge i støbeskeen.\nDer bliver for tiden bygget hele fem nye broer over og omkring Københavns havn, men det er slet ikke nok, mener Københavns Kommune og fonden Realdania, der vil have endnu flere forbindelser på langs og på tværs af inderhavnen.\nDet mest markante ønske er endnu en bryggebro, der i den anden ende af Islands Brygge skal spare cyklister og fodfolk for at kravle helt op til trafikmylderet på Langebro for at komme over vandet. Den manøvre kræver i dag en trappetur eller en småirriterende omvej.\nMed i visionerne er også en ny kanalbro over Frederiksholms Kanal samt en cykelrampe eller lignende, der kan gøre det lettere at komme under Knippelsbro, uden at skulle afbryde sin rute langs havnekanten.\nBind havnen sammen\nInitiativet til flere havnebroer kommer fra Realdania, der har fået den verdensberømmede bylivsguru Jan Gehl til at lægge en plan for, hvordan de mange nyskabelser og kommende projekter ved havnefronten kan kobles bedre sammen.\nHer er Havnegade og Vester Voldgade i år blevet omlagt til fordel for bløde trafikanter, og promenaden Kalvebod Bølge samt aktivitetspladsen på Kvæsthusmolen følger snart efter. Og så er der ikke mindst det ambitiøse Bryghusprojekt på Christians Brygge mellem Langebro og Den Sorte Diamant, som Realdania, ligesom med Kvæsthusmolen, selv står bag.\nDet første spadestik til det stjernearkitekttegnede multihus tages i 2013, og når københavnerne kan gå og køre igennem dets åbne passager i 2016, indeholder det både boliger, kontorer, spisesteder og udstillinger indvendigt samt legepladser og promenader udvendigt.\nTre forbindelser mangler\nRealdania vil gerne betale for de flere broer og ramper i havnen, hvis Københavns Kommune er med på et samarbejde med udgangspunkt i Gehls plan. Det er kommunen som udgangspunkt, og derfor går processen nu i gang med at udvikle visionerne fra idéniveau til egentlige forslag.\nBryggebroens tvilling er tænkt som en lavere forbindelseslinje langs Langebro, som ud over at gøre det enklere at komme over havnen, også skal koble Havnebadet på Islands Brygge direkte sammen med den kommende Kalvebod Bølge lige overfor, samt lede de bløde trafikanter videre ind ad den omlagte Vester Voldgade.\nCykelbroen over Frederiksholms Kanal, lige bag ved Bryghusprojektet, skal spare gående og cyklende for den eksisterende forbindelse til Søren Kierkegaards Plads ved Den Sorte Diamant, hvor der kører mere end 20.000 biler i døgnet. Dermed er det idéen at skabe et nyt "blødt" flow ned af Frederiksholms Kanal og ind mod Slotsholmen.\nEndelig foreslår Realdania altså at skabe en forbindelse videre fra Christians Brygge til Havnegade, under Knippelsbro, der i dag er forbudt område for gående.\nDu kan her på magKBH se meget mere om de brobyggerier, der allerede er i gang i havnen. Få overblikket her, og se nærmere på Cirkelbroen og den fire-ledede broforbindelse til Operaen (der siden er blevet navngivet tre-ledet: Inderhavnsbroen, Trangravsbroen og Proviantbroen).\nEn mulig ny broforbindelse over havneløbet indgår i planerne om at udvide cykel- og gangruten Havneringen til Refshaleøen og Nordhavn.


Data Scientist til Den Fælles Dataenhed, ATP - Arbejdsmarkedets Tillægspension, Hillerød | Jobfinder\nJobbet "Data Scientist til Den Fælles Dataenhed" er udløbet.\nEr du typen, der har styr på Machine Learning-modeller? Kan du lide at dykke ned i data? Og vil du være med til at sikre, at velfærdsydelser, som fx boligstøtte og folkepension, havner i de rigtige lommer? Så er du måske den Data Scientist, vi står og mangler. Vil du være med til at bygge morgendagens datadrevne kontrol?\nTlf.: 2927 3786\nData Science (19), Machine Learning (7), Python (10), Softwarearkitektur (7), Database (3), SQL (9)\nSom Data Scientist sidder du i Den Fælles Dataenhed – en enhed, der sikrer en koordineret indsats ift. kontrol af fejludbetalinger og snyd med offentlige ydelser. Her får du mulighed for at bringe din tekniske viden i spil, når vi bygger datadrevne løsninger, der forholder sig til virkeligheden. Mere konkret kommer du til at arbejde med at:\nanvende avancerede Machine Learning-modeller i Python\nbenytte velafprøvede principper fra softwareudvikling på analyseområder for at sikre, at vores løsninger bringes sikkert fra udvikling til produktion\nsikre dokumentation og bidrage til standardisering af metode og redskaber indenfor dataområdet\nindgå i tæt samarbejde med sektionens specialister og de ansvarlige fra forretningen med fokus på udvikling og test af udsøgningskriterier, der kan indikere socialt bedrageri\nsamarbejde tæt med forretningen omkring den agile udvikling.\nTaler du Python og SQL?\nDu har en relevant kandidatgrad og 2-5 års erfaring med lignende løsninger. Du har helst et godt kendskab til Python og SQL. Det behøver ikke at være dine modersmål – men du har lysten til at blive mester inden for disse discipliner, så erfaring er en fordel. Du er handlekraftig og styrer selvstændigt dine opgaver sikkert i mål. Derudover har du:\ndataanalytisk baggrund og erfaring med at håndtere og analysere store komplekse datasæt\ninteresse for softwareudvikling, herunder test af kode, versionsstyring (fx Git) samt udvikling af modulær, letlæselig kode, der nemt kan genbruges\nkendskab til relationelle databasesystemer og SQL queries.\nVil du arbejde med data til gavn for Danmark?\nDu bliver en del af Den Fælles Dataenhed med 23 dygtige kolleger, der alle sætter en ære i at udvikle løsninger, der skaber maksimal forretningsværdig. Vi har ansvaret for at udvikle løsninger og værktøjer, der gør offentlige myndigheder i stand til at gennemføre en koordineret og helhedsorienteret kontrolindsats. Vi opererer blandt andet med softwareudvikling, full stack-løsninger, dataintegrationer, og data science.\nDen Fælles Dataenhed er et innovativt område under fortsat opbygning og stor bevågenhed, og du vil indgå i et team af engagerede dataanalytikere, og vil blive en del af et fagligt stærkt miljø. I ATP har vi fokus på udfordringer og udvikling i et professionelt og samtidig uformelt miljø. Vi tager den faglige og personlige udvikling alvorligt – vi ved nemlig, at høj faglighed og engagerede medarbejdere er afgørende for, at vi når vores mål og bliver ved med at være de bedste til at løse vigtige samfundsopgaver.\nVi glæder os til at høre fra dig. Send os gerne dit CV senest 9. august. Har du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Sektionschef Claes Martinsen på tlf. 2927 3786.


Vind biografbilletter til 'The Impossible'\nNu har du muligheden for at vinde 2 biografbilletter til filmen 'The impossible'.\nKlinik gør en stor forskel 3 år efter jordskælvet i Haiti\nPort-Au-Prince – Tre år efter jordskælvet er der færre telte og færre mennesker på pladsen ved den gamle militær lufthavn I Port-au-Prince. Mange har fået tag over hovedet, men i hvad der før var Port-au-Princes største lejr, lever tusindvis af mennesker stadigvæk blandt forladte fly og helikoptere.\n10 ting værd at vide om global sult\nHvor mange mennesker sulter i verden og er antallet på vej ned? Hvilke konsekvenser har sult for børn og hvad kan vi gøre for at hjælpe dem? Her er en liste over 10 svar, som forklarer hvorfor global sult er et problem, som kan løses.\nWFP yder fødevareassistance til mennesker fra Yarmouk lejren i Syrien\nDAMASKUS – FN’s Fødevareprogram (WFP) starter distribuering af ready-to-eat fødevarer til 125,000 udsatte palæstinensere og fordrevne syrere, som er blevet fanget af kampe omkring Yarmouk lejren i Damaskus.\nVi vender snart kalenderbladet fra 2012 til 2013 og i den anledning kigger vi tilbage på nogle af årets begivenheder. Der har været både tilbage- og fremgang, men ikke desto mindre er de alle en del af kampen mod sult.\nSkoler fra hele Norden sendte deres hilsen til Kenya\nFlere folkeskoler fra både Danmark, Sverige, Finland og Norge havde i løbet af oktober måned 'Sult på skemaet'. Og dette satte ikke blot sult på dagsorden, men også fantasien og kreativiteten i gang.\nLedig praktikstilling: The Social Media Impact Internship. Deadline 5 december\nWFP is looking for university students (age 18-24) who are creative, inspired and passionate about fighting hunger. If this description fits you and you have an active voice on social media platforms, start your journey in the fight against hunger by applying for the social media impact internship.\nWFP distribuerer fødevareassistance i Gaza\nGAZA – FN’s Fødevareprogram (WFP) begyndte tirsdag - som del af et fast månedligt program der når ud til 285,000 udsatte mennesker i Gazastriben - en distribution af fødevarer til 30,000 mennesker i seks områder af Gaza. Samtidig forsyner organisationen bagerier med hvedemel så de familier, som har mistet deres hjem under de seneste voldelige episoder kan få gratis brød.\nHandler det ikke bare om at få mad nok?\nHvor vigtig er ernæring for børn og skal de ikke bare have nok mad? Vi har spurgt WFP's ernæringsekspert, Anna Horner, om hvor vigtig ernæring egentlig er.\nSådan reagerer WFP når en naturkatastrofe rammer\nVi har samlet alt hvad du behøver at vide om vores nødhjælpsoperationer i denne infographic.


Prosabladet: Bill Gates er et rumvæsen\nAlgoritmerne hjælper til at finde ligesindede lidelsesfæller i et fælles ekkokammer, skriver Kim Escherich, der er Executive Innovation Architect & Ai-Ethics Advisor i IBM, i denne klumme.\nCorona er et gigantisk fupnummer, og hele pandemien er designet af WHO i samarbejde med World Economic Forum under ledelse af ypperstepræsten Klaus Schwab, som med sin ”The Great Reset-strategi” forbereder en ny, fascistisk verdensorden sammen med Bill Gates. Hverken medier, politikere eller videnskab kan man stole på; de er alle en del af et korrupt setup.\nDette verdensbillede er ganske udbredt i visse afkroge af de sociale medier, og coronakrisen har blot forstærket udviklingen. Nu flokkes konspirationsteorier og mistro til myndigheder og autoriteter sammen med en accelererende splittelse, hvor alle, som ikke tror på konspirationen, kaldes “får”. Og “fårene” kalder konspirationsteoretikerne for “sølvpapirshatte”. Men ingen mødes i dialog.\nOg nej, vi er ikke i et dybt, mørkt hjørne af nettet. Forleden havde en af konspirationsteoretikerne fundet en corona-beredskabsplan på Region Sjællands website og delte denne som en ”afsløring” af regeringens plan for tvangsvaccination. De fleste ved, at en beredskabsplan ikke er en plan for at gennemføre katastrofen – men efter få timer var dokumentet delt tusindvis af gange på Facebook som regeringens tvangsvaccineringsplan, og ”afsløringen” var dermed gået viral. Og var blevet til sandhed.\nProblemet i dag er, at sociale medier lader til at ændre på vores verdensopfattelse\nVi har altid haft folk med anderledes opfattelser, og fred være med det. Problemet i dag er, at sociale medier lader til at ændre på vores verdensopfattelse. I en rus af confirmation bias – den effekt, at den enkelte kun ser evidens for egne opfattelser og teorier – begynder større grupper at opfatte konspirationen som sandhed. Fordi den passer ind i et eksisterende verdensbillede, fremmaner et fjendebillede, eller fordi man mangler noget at tro på. Og algoritmerne hjælper til at finde ligesindede lidelsesfæller i et fælles ekkokammer. Helt automatisk.\nTraditionelle dyder omkring kritisk tænkning, kildekritik, videnskabelig metode og dannelse lader sig ophæve i dette univers og erstattes af et miljø, hvor beviset på påstanden kan være hvad som helst, men ofte en YouTube-video fundet ved en hurtig søgning. Videnskabelig metode er out.\nLøsningen er ikke ligetil. De sociale medier, ofte hjulpet af et voksende netværk af faktatjek-organisationer, prøver at begrænse spredningen af den værste misinformation ved at markere og tilmed slette, hvad der måtte være misvisende. Men lige meget hjælper det. I konspirationens verden er både Facebook og faktatjek-organisationerne nemlig styret af magthaverne, så dem kan man slet ikke stole på.\nProblemet er, at hvis vi ikke på samfundsplan gør noget ved denne udvikling, kan den have konsekvenser for både sammenhængskraft, demokrati og smittespredning. Så det er spørgsmålet, om vi nu skal have en ny højskolebevægelse, hvor vi danner borgere til navigation i en kompleks verden?\nI dag tror to procent af amerikanerne fuldt og fast på, at jorden er flad. Og lad mig vove den påstand, at vi snart vil se dokumentation for, at Bill Gates er en reptilian fra det ydre rum, ankommet med det ene formål at sprøjte nanobots i blodbanen på os allesammen. Bare vent.


Ny rapport afslører: Disse elever klarer sig dårligst i folkeskolen - MX.dk\nAf Katrine Frederikke Wandrup - 27/11-17 22:32\nNy rapport afslører: Disse elever klarer sig dårligst i folkeskolen\nDe ligger i snit halvanden karakter lavere end klassekammeraterne.\nArkivfoto. Bergthora Kristjansdottir mener, løsningen på karakterforskellene er at uddanne lærerne bedre, så de har redskaberne til at undervise i dansk som andetsprog, både som fag og når dansk er sproget andre fag bliver undervist i. (Billede: Scanpix)\nIkke-vestlige efterkommere får lavere karakterer end børn med dansk oprindelse i folkeskolen. Sproglige barrierer og elevernes sociale baggrund kan være forklaringerne, mener forskere.\nBørn, der er født og opvokset i Danmark, klarer sig ikke lige så godt i folkeskolen, hvis deres forældre er ikke-vestlige indvandrere frem for med dansk oprindelse. Det viser en ny rapport fra Danmarks Statistik, der har indsamlet elevers afgangsresultater fra 2012-16. Rapportens resultater er foruroligende, mener forsker ved Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd Jane Greve.\n»Vi kan se, det betyder meget for ens fremtid, hvor man står fagligt som 15-årig. Særligt lavt-præsterende unge har svært ved at komme videre til en ungdomsuddannelse og senere arbejdsmarkedet,« siger hun.\nLÆS OGSÅ: Ulækkert fund i Københavns Havn: Kæmpe brøler er årsagen\nIkke-vestlige efterkommerbørn ligger omkring halvanden karakter under børn med dansk oprindelse. Pigerne i begge grupper har generelt højere snit end drengene, da de ligger på henholdsvis 7,4 for piger med dansk oprindelse mod 5,9 og for drenge 6,7 mod 5,3 for ikke-vestlige efterkommerdrenge.\n»Elevernes sociale baggrund, altså forældrenes indkomst, erhvervsmæssige stilling og uddannelsesniveau, betyder meget for, hvordan de klarer sig. Vi kan også se, der er en sammenhæng mellem f.eks. kunst og bøger i hjemmet og hvor høje karakterer, eleverne får,« siger Jane Greve.\nLÆS OGSÅ: Folkeskoleelever tynget af uddannelsesvalg\nLektor ved Danmarks Institut for Pædagogik og Uddannelse Bergthora Kristjansdottir peger på, at også sproglige barrierer kan være et benspænd for ikke-vestlige efterkommere.\n»Problemet er, at der er mangelfuld undervisning i dansk som andetsprog i folkeskolerne, og det giver ikke-vestlige efterkommerelever nogle udfordringer. Det er svært at skulle lære fag på et sprog, som man måske kæmper med.«\nDansk oprindelse: Drenge: 6,7. Piger: 7,4\nVestlige efterkommere: Drenge: 6,5. Piger: 7,1\nVestlige indvandrere: Drenge: 5,5. Piger: 6,3\nIkke-vestlige efterkommere: Drenge: 5,3. Piger: 5,9\nIkke-vestlige indvandrere: Drenge: 4,9. Piger 5,4\n7: gives for den gode præstation, der demonstrerer opfyldelse af fagets mål, med en del mangler.\n4: gives for den jævne præstation, der demonstrerer en mindre grad af opfyldelse af fagets mål, med adskillige væsentlige mangler.\nKilde: 'Indvandrere i Danmark' af Danmarks Statistik.\n1,2 millioner danske passwords ligger...\n23-årige Maria er kristen og går med...\nEfter massiv kritik i pokalkamp: Nu...


Turbeskrivelser 2011 – Cms-Sønderborg\nHer vil du kunne følge vores ture gennem sæsonen 2011:\nTirsdag den 20. sept.\nTrods vejret ikke var med, mødte der alligevel 9 friske cyklister op til en frisk tur ud i regnvejret.\nTuren gik via broen til Sundevedsiden op ad Aabenraavej med sigte på Dybbøløstenvej, fra den gode side. Videre over motorvejsbyggeriet til Stenderup og så ti V. Sottrup.\nI Sottrup fandt vi ind under et træ for lige at “puste” lidt ud og få de sidste nye informationer.\nVi kørte videre mod Sønderborgvej og retning Ø- Sottrup. Herfra mod Ragebøl og så næsen hjem mod klubhuset.\nVi skiltes ved broen som vi plejer og kørte hver til sit for at komme hjem under en varm bruser.\nVi nåede at køre 24 km. i regnvejret.\nTirsdag den 13. sept.\nDer var mødt 6 cyklister i det alt andet end cykelvenlige vejr. Vi ramte et hul i regnbygerne, men det blæste en pelikan, hvorfor Leif gav os valget mellem at cykle på landet eller i byen. Vi valgte byturen, der blev på knap 20 km og var alle tiders tur:\nForbi rensningsanlægget – ud til Kær – th: Kær Bygade – Tombølgårdsvej – th: Lufthavnsvej – over omfartsvejen – Ulkebøldam – Mågevej – Krogh Meyersvej – skolestien – Ulkebøl forsamlingshus/skolen – mere skolesti – under Augustenborg Landevej – Morbærhegnet – Brombærhegnet – Sundsmark/Borrevej – th: Borgmester Andersensvej – Kathrinelund – over Sdr Landevej – gennem skoven – th ved Krybily – mere skov – over Borgm Andersenvej – Skov vej – over Grundtvigsalle – mere Skovvej – Sundquistgade – tv: Kongevej – Strandvej – Sdr Havnegade, hvor vi skiltes ved havnekontoret.\nJeg nåede kun lige godt hjem, før himlen åbnede sig igen. Tak for en fin tur i godt humør.\nTirsdag den 6. sept.\nFem friske cyklister trodsede blæst og regn. Tdiligere på sæsonnen havde det set ud til regn, men det er blevet ved truslen på cykelaftenerne. Blæst har vi haft en del af. Nu fik vi begge dele i rigt mål.\nMed godt humør begyndte turen, der gik langs med havnen, videre af Borgmester Andersens Vej, til højre ad Augustenborg Landevej, til højre i Spang, over Huholdt, Sønder Landevej, Ringgade og til venstre af Arnkilsgade, herefter Helgolandsgade og Havnegade tilbage til klubhuset.\nHumøret var stadig godt efter den friske og våde tur. Jeg valgte at køre hjem, da jeg var godt gennemblødt. (Måske – havde et par regnbukser været et gode denne aften). Fire fortsatte til møde i klubhuset. Turen blev på 19 humørfyldte, blæsende og regnvåde kilometer.\nTak for godt samvær, venlig hilsen Monika\nTirsdag den 30. aug.\nTak til Kirsten for en fin tur til fastlandet på 32 km. Op ad Dybbøl Banke i strid modvind, videre ca.11 km. stadig med delvis modvind.\nGennem rundkørslen ved Bøffelkobbel, inde i Nybøl til venstre ad GL. Broager Landevej, over Smøl, Skodsbøl gennem Broager ad Vestervej og derefter ud til Catrinesminde Teglværk. Her holdt vi –Bom-pause-\nFlot tur langs vandet til Brunsnæs og op til Iller, tilbage til Broager. Derfra gik det direkte hjem over Bøffelkobbel og Dybbøl Banke.\nDet var godt vinden ikke havde vendt sig til hjemturen.\nDet var en meget varieret tur, med mange op og nedkørsler, modvind og medvind og heldigvis ingen regn.\nJeg tror at vi alle 8 følte os godt brugt, da vi kom hjem.\nSå blev jeg sat til at skrive frivilig. Vi var 12 seniorer der spejdede mod himlen, vi skulle på vores cykletur tirsdag den 23,08,11. Det var jo en helt speciel tur.Vi tog turen langs havnen, over broen.Til Ragebøl ud på den lille vej til\nØ.Sottrup over Snogbæk til Blans ,der bor Jørgen 🙂 vi kom lige da kaffen var klar, og blev inviteret indenfor\ntil kaffe boller og en lækker marengslagkage. MUMS. En stor tak til Jørgen og frue. Da vi igen skulle på cyklerne\nvar det med stive ben og lidt extra bagage , vi tog fra Blans til Ullerup over Kasmosedam til V. Sottrup med en\npæn modvind. Ved Ragebøl tog vi afsked med Jørgen. Ved broen skiltes med tak for turen på 35 km, vi fik da lov at bruge vores lygter.\nTirsdag den 16-08-2011\n10 friske cyklister var mødt op til ugens cykeltur. Vejret viste sig atter at være med os, vi kom både ud og hjem i tørvejrJ. Regnjakkerne kunne blive i poserne på bagagebærerne. Birthe havde i fællesskab med Gitte planlagt aftenens tur.\nFra Verdens Ende gik det over Christian den 10’endes Bro over Aabenraavej, hvorefter vi snoede os ad den nye cykelsti ved Alssundbroen. Denne slap vi for et stykke med grusJ.\nI Ragebøl drejede vi efter Sandbjerg. Ved Sanbjerg Slot drøftedes vejen gennem ”Parken”, som mulighed. Dette frarådede Leif, der kunne berette om væltede træer, der skulle forceres. Den var vist også temmelig fugtig. Her holdt vi en kort pause, hvor Birthe delte chokoladekarameller ud. TakJ.\nDet gik videre til Sottrupsskov Kro ad ”faste” veje. Flere kunne her fortælle om forrygende fester, de havde deltaget i på dette sted.\nOver Snogbæk og rundkørslen i Vester Sottrup gik det mod Nybøl, hvor vi igen cyklede på en grundet motorvejsbyggeriet nyanlagt cykelsti. Vi kørte over Stenderup og det midlertidige kryds ved Dybbøl Kirke. Vi drejede til højre af Hørtoftvej og videre ad Dybbøløstenvej. Den vej havde jeg ikke tidligere prøvet at cykle. Flot natur med bakker.\nDerfra gik det ad Aabenraavej over Christian den 10’endes Bro tilbage til klubhuset. Her holdt Gitte og undertegnede et lille møde vedrørende vores deltagelse på Cyklemotions stand ved Kulturnatten, hvor vi skulle fortælle om seniorcykling.\nTak for en god tur, ser frem til næste uge, Monika\nTirsdag den 9 august 2011.\nTi friske motionister mødte op på trods af den dystre vejrudsigt, det blev aftalt at køre en kort tur netop på grund af vejret. Vi startede opad, forbi rensningsanlægget, fjernvarmeværket og ud mod Kær, Skovhuse og lufthavnen, videre over landevejen ved Ulkebøl dam. Her drejede vi ind i industriområdet med retning mod vores udgangspunkt, klubhuset “ vi var nemlig blevet lovet kaffe når vi kom tilbage” Vi tog en lille tur neden om sygehuset, forbi både skadestuen og lægevagten, men heldigvis var der ingen, der var nødt til at stoppe der.\nStop havde der ellers været nok af, hvor vi øvede os i “ regnfrakke på- regnfrakke af “\nDa vi kom hjem havde Bjarne lavet kaffe og købt boller, og hyggesnakken gik. En rigtig god aften. Turen blev på ca. 18 km\nSeniorcykling den 2. august 2011\nDer var 1, der var 2, der var 3… – og da klokken rundede 18.00 var vi 10 der cyklede af sted i det gode vejr.\nFra klubhuset kørte vi langs havnen hen til Marie kirken og herfra over broen. På den anden side kørte vi ad Sundgade videre til Grønnekærvej. Tempoet var fornuftigt og vi nåede alle op uden stop undervejs.\nVi kørte herfra mod Broager og drejede til venstre ned mod Vemmingbund, Spar Es og nød udsigten. Herefter var der tid til at vende næsen mod Sønderborg og hjemturen gik via Dynt og ind gennem Broager by. I lysreguleringen kørte vi lige over og da vi nåede Nybøl kunne vi tage den direkte vej tilbage til rundkørslen ved Bøffelkobbel. Det sidste stykke mod Sønderborg blev ligesom starten, blot med den forskel, at det denne gang gik ned ad Grønnekærvejhen med den flotte udsigt til Sønderborg by foran os.\nHerefter skiltes vi en efter en og det sidste stykke kørte Borghild og jeg alene ind ad Helgolandsgade, Engelshøjgade og bagom sygehuset til Joachimparken og ad hyggelige stier til Margretheparken.\nTuren blev på godt 38 kilometer og selvom benene var gode så var vi, inklusiv pauser, undervejs i godt 2 timer. Tak for en dejlig tur – hilsen Sonja J\nEfter 2 ugers ferie var det dejligt at møde cykle vennerne igen. Vi var 9 cyklister, der kørte langs havnen i flot sommervejr og nød de flotte gamle sejlskibe, der var på vej ind i havnen, se f.eks. Lilla Dan\nVi fortsatte langs vandet, og inden skoven drejede vi op mod Borgmester Andersens Vej og fortsatte mod Høruphav, hvor vi holdt en lille pause ved havnen. Her fortalte Jørgen, at vi den 23. august var inviteret til kaffe hos ham i Ballebro. Han kommer og følger med os, og Jette er klar til at tage imod os derhjemme. Det glæder vi os til.\nJørgen holder ferie i august og kan derfor ikke cykle den 16. og 30. august. Jeg regner med at komme disse 2 tirsdage og skal nok finde på en tur, og skulle jeg blive forhindret, kontakter jeg en anden. Ligeledes er Jørgen forhindret den 13. september.\nJørgen fortalte, at turen til Ribe den første weekend i oktober er på plads, og at vi får en invitation i løbet af en uges tid. Det ser ud til, at vi bliver 14 fra seniorholdet, så det er rigtig dejligt.\nVi fortsatte mod Hørup, Kirkehørup og Miang ud til cyklestien mod Sønderborg. Da jeg var hjemme, havde jeg cyklet 26 km i et fint tempo, hvor vi også fik snakket, mens vi cyklede.\n7 friske cyklister var mødt op til en tur på cyklen i det skønne vejr.\nAlle havde godt mod, da solen skinnede og vinden viste sig fra sin bedste side. Det var total vindstille.\nLidt snak ved klubhuset inden afgang.\nTuren gik til Sundeved siden mod Sandbjerg og videre til Sottrupskov. Her holdt vi en lille rast og fik lidt information om de kommende tirsdage samt vores sensommertur til Ribe.\nEfter optankning af sukkerdepoterne (chokolade) gik turen videre til Øster Snogbæk V. Sottrup og ad Gammel Landevej tilbage mod Sønderborg. Vel hjemme igen fik vi en åbenbaring. Enedes om at afslutningen foregik under broen til en is, inden vi skiltes efter 30. km.\nVi mødtes til sædvanlig tid og meget oplagte på grund af det meget fine cyklevejr. Leif havde allerede tirsdagen før, fortalt os, at han havde en plan for d. 14., men ville i øvrigt ikke sige mere. Men nu kan jeg afsløre, at det blev en fin tur.\nVi vendte cyklestyret mod Sundevedsiden – kørte ud ad Åbenråvej – og efter at have forceret en sand labyrint ved motorvejsbyggeriet fortsatte vi ud forbi Ragebøl, Vester Sottrup og Ullerup. Vi holdt derefter en lille pause (chokoladepause) ved starten af Bojskovvej. Her fik en af deltagerne øje på en lille kattekilling inde på marken umiddelbar ved siden af den meget trafikerede Sønderborgvej. Der blev straks enighed om, at den skulle reddes fra at blive kørt ned – så efter megen besvær blev den lempet ind i en nærliggende have. Men den kom straks frem igen – den var\nfaldet for de flinke cyklister. Så da vi fortsatte ad Bojskovvej fulgte den med et langt stykke – vi håber den er levende endnu!\nVi fortsatte videre til Fiskbækvej. Undervejs passerede vi igen motorvejs – byggeriet. Ved Gråsten landbrugsskole måtte vi køre en lille omvej, da der der var noget vejarbejde i gang. Derefter fortsatte vi ud til Sønderborg Landevej og gennem Adsbøl til Nybøl. I Nybøl foretog vi et lille vend op gennem byen, men vendte tilbage til landevejen ved Brugsen. Derefter gik det direkte til Sønderborg via Dybbøl Banke.\nDa Hanne og jeg kom hjem havde vi kørt over 40 km. Det havde været en rigtig fin tur som sædvanlig! Turen var heller ikke for lang – men!! Skulle vi ikke bestræbe os på at sætte farten lidt ned? Jeg ved godt, at jeg er den ældste – men jeg tror, at fornøjelsen bliver hævet lidt, hvis vi tager den lidt mere med ro. Og jeg tror heller ikke, at det har nogen negativ indvirkning på motionseffekten!\nCykelturen d. 5.7.2011:\nStor tilslutning denne cykelaften med 11 cyklister, rigtig godt vejr med solskin og kun lidt vind!!\nLeif tilrettelagde ruten (Jørgen var ikke med) som startede op ad bakken og videre ad Nørrekobbel til Ulkebøl, under Augustenborg Landevej videre mod Augustenborg. Kørte ned til Augustenborg, hvor vi holdt det første stop ved søen og fortsatte rundt om søen og op til landevejen igen.\nDet gik rigtig fint indtil efter rundkørslen til Fynshav (flere havde lige snakket om punkteringer, skal man ikke gøre), så punkterede Birthe. Trods Leif’s + fleres ihærdige forsøg på at få Birthe kørende igen, måtte vi fortsætte uden hende.\nFortsætte ud af landevejen til Ketting, drejede af mod Hundslev og videre mod Elstrup.\nKom ud på Tandsletvej og kørte så mod Guderup. I Guderup kørte vi til venstre hen til Egen Kirke, hvor vi tankede op (med vand) og fik også slik fra Adda. Herefter videre igennem Egen by (hvor vi også kørte ned ad en vej med et mærkelig navn, hm-hm!) og ud på landevejen igen mod Ketting, hvor vi svingede til højre og kørte mod Augustenborg og herefter videre op til landevejen igen og så hjemad.\nVi havde en rigtig god tur (hvor vi cyklede mange steder jeg ikke har været før) på ca. 35 km, men sluttede jo desværre kun med at være 10 cyklister.\nVi var kun seks cyklister denne aften, men Leif lavede en rigtig god tur. Med stærk rygvind gik det over stok og sten via Nybøl direkte til Gråsten, hvor vi holdt en bom-pause i midtbyen og konstaterede en fantastisk gennemsnitshastighed. Ih, hvor var vi stolte. Desværre blev det flotte mellemresultat godt og grundigt ødelagt af strabadserne på hjemturen, der gik over Egernsund og Broager i strid og ubarmhjertig modvind.\nDet var god motion! For mig er sådan en oplevelse en af fordelene ved at være kommet med på cykelholdet. Jeg tror næppe, jeg på eget initiativ overhovedet var cyklet af sted i det kraftige blæsevejr og da slet ikke via Dybbøl Banke! Bakkerne er stadig mit ømme punkt, men det bliver bedre og bedre, efterhånden som jeg bliver trukket med over og er begyndt at få tankerne vendt. Jeg ville heller ikke være kunnet komme op på tilnærmelsesvis samme hastighed alene. Som Jørgen plejer at sige: Man kan mere, end man tror.\nTak for nok en glad og dejlig cykelaften.\nTirsdag den 28 -6 KL. 18.\nVi var 6 senior, der i høj sol og en stiv-kuling. Vi tog over broen op ad Dybbøl- banke,med en god rygvind, og vi kom op i samlet trop.FLOT. En lille pause, så forsatte vi mod Nybøl, stadig med en god rygvind, samling så gik turen over Adsbøl til torvet i Gråsten hvor vi holdt vores pause med vand og chokolade.Så cyklede vi til Alnor så kom der strid modvind mod Sønderborg. Vi fik lov at bruge alle vores gear, og cykle i en samlet flok til Broager en lille pause Så tog vi det sidste tørn til Dybbøl-banke stadig stiv-kuling. Turen ned ad banken måtte vi træde hele vejen ned.Ved enden af broen delte vi os.Tak for en god tur og godt cyklet.Da jeg nået til kluphuset runde vi 30 km. Stadig i sol og vind.\nTirsdag den 21-06-2011\n9 cyklister var mødt til dagens tur, som Gitte havde planlagt. 4 af cyklisterne havde deltaget i Fryndesholm i weekenden. En flot tur – til dels i regn. Deltagelse kan anbefales.\nDagens tur bød på blæst, til dels regn, men forholdsvis mild temperatur.\nVi cyklede fra klubhuset forbi rensningsanlægget ad Nørrekobbel til Ulkebøl, hvor vi fandt skolestien, krydsede Augustenborg Landevej med tunnellen, til højre langs den 4 sporede vej til rundkørslen i Bro. Her satte vi kurs mod Fynshav. Drejede til højre ved Snurom og drejede for enden af vejen til højre mod Gammelgaard. Her gik det til venstre, hvorefter vi igen drejede mod højre retning Mjanghøj, for enden af vejen gik det til venstre mod Mjang. På bakken holdt vi drikke og bom-pause (Werthers Echte, tak til Birthe) før turen gik til Mjang, hvor jeg valgte at forlade flokken. På det tidspunkt havde vi cyklet 22 km (undertegnede 33 km).\nFra Miang gik turen til Kirkehørup og videre til Høruphav. Her tog vi stien bag om byen mod Vollerup. I Vollerup drejede vi mod Huholt og videre mod Sønder Landevej. Drejede ind gennem Skoven på stien mod Kathrinelund. Videre ud til Borgmester Andersens vej og gennem Sundsmark Løkken og Helgolandsgade mod Klubhuset. Vi der nåede klubhuset nåede 36,3 km. Rigtig flot kørt.\nIngen punkteringer, godt cykelvejr og godt selskab, på ”min” del af turen.\nStor tak til Gitte for turen.\nTirsdag, den 14. juni 2011\nVi skulle møde kl. 18.30 til en anderledes træningsaften. Ved klubhuset fortalte Finn, at vi skulle cykle til Skovhuse og lave 2-mands hold. Her skulle den ene på holdet skyde, dernæst skulle vi cykle en runde forbi lufthavnen gennem Kær og tilbage til Skovhuse, hvor den anden på holdet så skulle skyde. Det var noget af en parodi, da de første af seniorerne skulle skyde – mange havde aldrig haft et gevær i hånden – men ikke desto mindre blev der talt sekunder, så skulle man skyde, så skulle man være færdig osv. Vi tog det som en oplevelse og fulgtes stille og roligt ud til cyklerne. Da vi kom tilbage til Skovhuse, skulle den anden af os skyde, og da var der heldigvis mere to over feltet, så den anden på holdet havde en chance for at ramme skiven i stedet for loftet !\nHerefter gik turen tilbage til klubhuset, hvor pølser og kartoffelsalat stod klar til os – det var rigtig dejligt og hyggeligt at sidde og spise sammen. Men så blev vi kaldt ud til pokaloverrækning. Det var noget af en overraskelse. På seniorholdet vandt Leif og Rasmus, som hver fik en pokal.\nDesværre var der ikke pokal for det bedste kammeratskab. Her havde seniorerne haft en chance,\nda vi nok vægter kammeratskab højere end konkurrence. Men det var da sjovt at prøve.\nVi var 13 seniorer og cyklede ca. 22 km, hvortil kommer turen til og fra klubhuset.\nJørgen fortalte, at sensommerturen bliver den 1. – 2. oktober, og det bliver i Ribe. Det koster kr. 491 pr. mand incl. mad. Nærmere følger fra Jørgen.\nNogle af os kom til at snakke om, at vi kunne tage med til Fryndesholm Løbet på søndag på 35 km turen. Jørgen foreslog, at vi mødtes derude kl. 8, vi skal ikke meldes til i forvejen, men kan bare møde op (hvis vejret og tiden er til det).\nSeniorcykling den 7. juni.\n10 motionscyklister mødtes ved klubhuset og kørte langs havnen hen til Marie kirken og herfra over broen til fastlandet, eller ”Den hellige side ” som Sundeved siden også kaldes fra gammel tid, da der var en pontonbro over Alssund (1856-1930). Det kostede jo penge at komme over på den anden side – undtagen om søndagen i kirketiden. Der var åbenbart altid en øget tilstrømning på netop dette tidspunkt og derfor hed det sig, at der måtte være mange kirkegængere på Sundeved-sidenJ\nVi kørte ad Aabenraavej ud til den nye udfletning ved motorvejen og fortsatte til Ragebøl, hvor vi drejede til højre ad Sandbjergvej. Borghild foreslog at vi kørte ud og kiggede på Nydambåden i Sottrupskov, hvor hendes mand Kaj arbejder og det skulle vise sig at være en rigtig god ide. Det store arbejde, som frivillige hver eneste uge lægger en masse kræfter i, var meget spændende at se og få forklaret. Jeg kan anbefale at tage ud og kigge på det, hvis I skulle få mulighed for det. Det var svært at komme derfra, men til sidst skrev vi alle i gæstebogen og så gik det løs i et frisk tempo på de snoede veje mod Øster Snogbæk. Desværre opstod der et problem med den ene cykel på denne strækning og da det ikke kunne repareres her og nu, blev en afhentning arrangeret og resten af gruppen kørte ad Snogbækvej/ Basåvej til Vester Sottrup. Her var der planlagt et lille ”sødt” stop, men et par stykker kørte videre så vi måtte med. De ventede på os kort før Nybøl, hvor vi drejede til venstre mod Stenderup og videre over omfartsvejen mod Dybbøl. Ved forsamlingshuset fik vi endelig vores belønning og det var heldigt valgt, men på dette tidspunkt anede jeg endnu ikke hvilken udfordring der ventede os på Dybbøløstenvej. Jeg lå forrest da vi ramte bjergets fod, men undervejs op blev der rigtig omrokeret. Bjarne strøg hurtigt forbi med et motiverende ”kom så Sonja” og midt på ”bjerget” var der tegnet noget på vejen – så det hele var ret realistisk. Jeg ankom på toppen med et enkelt gear tilbage – og ikke ret meget luft J men sikke en udsigt!\nGruppen fulgte Aabenraavej tilbage og op igennem byen blev der vinket farvel til nogle stykker – så vi var kun 2 tilbage da vi kørte op ad Arnkilgade og ind over sygehusområdet og videre ad Nordvang og Joachimparken over hyggelige stier til Margretheparken.\nTuren blev på knap 33 kilometer og det er bestemt den flotteste tur jeg har været med på.\nTak for en god aften! Hilsen Sonja J\nSeniortur den 31. maj\nBliv ikke hjemme fra tirsdagens cykletur – så skal I nemlig fortælle om turen!\nHvordan gør man så det? Jeg er dog så heldig, at Hanne kunne fortælle om en dejlig – laang tur – som gik fra klubhuset ud på Kær halvø. Fra Hestehave gik turen gennem skoven til Lufthavnsvej. Turen herfra gik så hjemad – tilbage til klubhuset – ikke den direkte vej, men over Sebbelev!!!\nIkke noget at snakke om, sagde Hanne med entusiasme i stemmen – blot en dejlig aften på Als.\nTirsdag, den 24. maj 2011\n……… i sol og regn (og blæst) må cyklen ud. Vi var 4 cyklister, der trodsede vind og vejr og begav os på vej over broen i tørvejr, men så satte regnen ind. Turen gik OP ad Dybbøløstenvej, det regnede stadig, men vi blev enige om at fortsætte. Kørte op til Hørtoftvej, krydsede vejen og kørte mod Stenderup forbi en meget landlig duft. Herefter ind på cyklestien med blomstrende syrener mod Nybøl, hvor vi kørte ind ad Mejerivej og en tur gennem byen, inden vi gjorde holdt ved Nybøl Kirke. Nu skinnede solen og vi havde tørvejr, men himlen mod Sønderborg var helt sort. Vi valgte at køre mod Bøffelkobbel og herefter ned ad Dybbøl Banke mod Sønderborg, nu regnede det igen. Vi delte os efter broen og kørte hjem til et velfortjent bad. Min kilometertæller viste 24 km, da jeg var hjemme. Men havde det ikke været tirsdag, og klokken var 18, og hvad vi ikke haft Leif til at guide os ud på denne tur, var vi nok ikke kommet af sted. En stor tak til Leif for en frisk regntur.\nSeniorcykling den 17. maj 2011\nDet blev dagen hvor meteorologerne undtagelsesvis fik ret, da de sagde at det ville klare op til aften.\nDe sidste dage med den længe ventede regn har tilsyneladende betydet, at ingen af os troede på dem og turen for 2 uger siden lå i hvert fald stadig i min hukommelse som dagen hvor jeg havde forkert tøj på og kom våd og kold i mål. I dag gik det anderledes og min påklædning var rettet til J Vi var 11 med på turen.\nDer var valgt en kort rute og vi startede ud med vinden i ryggen hen ad havnen og videre ud langs stranden til lystbådehavnen. Herfra tog vi Friheds Allé og Borgmester Andersen Vej til Ulkebøl, krydsede vejen og fortsatte gennem Ulkebøl og videre mod lufthavnen. Her fik vi også lidt luft og det lige på – mens vi cyklede i samlet trop. Tempoet var ikke højt men det var humøret til gengæld. Vi mødte den anden gruppe undervejs, men jeg ved ikke om de nåede at se os i farten J\nEfter et par minutters stop ved lufthavnen kørte vi til Rønhave og Hestehave og forbi Renseanlægget tilbage til klubhuset, hvor vi blev modtaget af Jørgen med en kop frisklavet kaffe, kage og en hyggelig snak. Bagefter var der fælles opvask inden vi drog hjemad. Det blev til 23 kilometer i det hele for Borghild og jeg tog den snoede vej op til Margretheparken inden vi satte cyklerne fra os. Jeg ved godt at det ikke er Alpe d’Huez, men jeg var nu rimelig godt tilfreds med at jeg kom op uden at stå af. Tak for en god aften!\nRef. Sonja Thordsen\nTirsdag d. d. 10. maj\nSyv små cyklister i sol og omkring 19 grader over Dybbøl Banke, Vemmingbund, Dynt, Skelde, Broager og tilbage over Banken og den flotte Grønnekærvej. Gule rapsmarker, lilla syrener , blå himmel og blåt hav sidder stadig på nethinden. Som ny på holdet og rosinen i pølseenden var det utrolig dejligt bogstavelig talt at få OPBAKNING over bakkerne. Yes! Jeg sejrede og kom over dem alle. Turen blev på ca. 30 km med en gennemsnitshastighed på 18,6.\nEn dejlig aften … og om lidt er kaffen klar!\nTirsdag de 3. maj\nVi var 8 m/k til start. Gitte havde tilrettelagt turen, vi kørte langs med havnen til frihedsalle-borgm.andersen vej.Det var begyndt at små regne.Vi forsatte til Høruphav over Hørup, hvor vi holdt pause Gitte delte cokolade ud. Mens regnen tog til i styrke,så til Bro, landevejen til Sønderborg, meget regn og en enkel pungtering klaret over tlf. Kørt 26 km. En god tur, men kold men regnfuldt.\nHer er et lille sammendrag af seniorholdets cykeltur tirsdag den 26 april 2011.\nMed påskefrokosterne bag os, og et dejlig solskinsvejr med os, startede vi ud på en dejlig tur på landet. Fjorten friske seniorer på rad og række var vi.\nAlt imens duften af pollen, frisk græs og gylle skiftedes til at ramme vores næsebor, nød vi turen til Kær og det flade land omkring lufthavnen. Derefter gik turen ad veje, jeg endnu ikke er kendt med, tilbage til Sønderborg med en lille pause ved slottet.\nPå Borgmester Andersens vej ved søndre landevej sagde jeg –Mojn og tak for i dag.\nPå vejen hjem tænkte jeg på, at det var så min første tur med seniorholdet, en positiv og god oplevelse for mig, og jeg håber så også at det var det for de 13 andre.\nTirsdag, den 19. april 2011\nmødte 10 friske cyklister, både nye og ”gamle”. Det var dejligt at se nye ansigter. For mig var det første tur i år, og jeg synes godt nok, det var noget hårdere, end jeg husker fra sidste år, så det gælder om at komme i gang igen. Men ”heldigvis” havde flere bøvl med cyklerne, så det gav nogle pusterum undervejs. Vi cyklede ud til lufthavnen og tilbage mod Sønderborg i ret stærk blæst, videre gennem Spang, Vollerup og ud til Høruphav. Herfra tog vi cyklestien mod Sønderborg og kørte gennem Kathrinelund. De første kørte fra ved Sundsmark, hvorefter holdet fortsatte ad Sundsmarksvej og hjem. Vi fik cyklet 25 km.\nTirsdag den 12. april.\nEfter vores orienteringsmøde, kom der fem nye cyklister med på holdet.\nDet er en fornøjelse at starte ud på den måde.\nVores første aften oprandt og selv om vejret ikke var det bedste, må sige tvært imod, mødte der alligevel 11 cyklister op der var villige til at trodse vejret og cykle derudad.\nTuren gik langs havnen og strandpromenaden videre forbi lystbådehavnen og til sønderskoven. Vi kørte videre gennem skoven til fiskerhytten og herfra til landevejen igen. Retning Høruphav med rygvind gik det over stok og sten, vil sige Steen skulle lige køres varm så han stak af og vendte i Høruphav tilbage til os.\nVi fandt op gennem ”stien” mod Huholt og videre ad stien til Ulkebøl. Via broen over omfartsvejen kørte vi gennem Kær Bygade og retur til klubhuset. Her fik vi en sidevind der nær havde blæst os af cyklerne, men vi holdt balancen og kom vellykket hjem igen.\nUndervejs havde vi afleveret dem, hvis adresse vi cyklede forbi og til slut var det to tilbage, der kørte helt til Klubhuset igen.\nEn vellykket tur med en strid modvind på hjemvejen fra Høruphav, så det tog på kræfterne. Og det var jo første tur som blev på 28 km.


Sammensætning af ringe |Pandora stil | Pandora\nNye idéer til ringkombinationer\nUanset om du foretrækker enkle ringe eller statement-smykker, så lad din personlighed skinne igennem ved at mikse dine yndlingsringe på nye måder. Se, hvordan du skaber forskellige kombinationer, med vores praktiske guide, der indeholder mange forskellige design og overflader.\nSådan sammensætter du ringe\nKlik på et af billederne for at se vores guide til sammensætning af ringe.\nEt glitrende look\nEt farvestrålende look\nSådan rengør du smykkerne\nSig det med glans\nNår du skal vælge den rigtige kombination af ringe, så vælg smykker, der udtrykker din individualitet. Vær kreativ og sæt funklende ringe sammen i et look, der er lige så modigt som dig. Gør din langemand til et blikfang ved at mikse en kronering i sterlingsølv med en enkelt båndring og en wishbone-tiararing.\nDet handler ikke kun om, hvordan du styler dine ringe op ad fingrene, men også hen over dem. Tænk på dine fingre som en trekant – vælg kraftigere smykker forneden og lettere smykker op mod toppen, men hold stadig fokus på din langemand.\nSæt en sterlingsølvring til på din pegefinger for at skabe et ensartet look. Pift så din ringstyling op med et element, der skaber kontrast, ved at tilføje en ring i en anden metalblanding. En ring i Pandora Rose på ringfingeren vil give et iøjnefaldende, finurligt twist. Eksperimentér lige så meget, du har lyst – fidusen er at finde ud af, hvad der passer bedst til dig!\nSkab et blikfang\nSkab en iøjnefaldende ringstabel ved at gå efter et grafisk look baseret på vores udvalg af wishbone-ringe. Denne unikke ring har et alsidigt design og er nem at stable på grund af sin form.\nHold dig til smykker i sterlingsølv for at få en ensartet stil, og vend dine wishbone-ringe på hovedet for at skabe en flot geometrisk effekt. Start med ringfingeren, og sæt din omvendte wishbone-ring sammen med en båndring i et abstrakt udtryk. Hvis du vil lege lidt mere, kan du sætte to wishbone-ringe sammen på langemanden med den ene vendt om. Prøv dig frem og find ud af, hvad der virker for dig – målet er at gøre det, der føles rigtigt.\nDu kan gøre det hele lidt mere spændende ved at tilføje en statement-ring til dit miks. Kombiner den med en båndring på ringfingeren for et modigt og smukt resultat. Hvis du føler, at dit look er en tand for glamourøst, kan du tone det ned ved at sætte en ring på langemandens kno for at give det lidt kant.\nSæt lidt kulør på dit look\nEn god måde at give din stil et lille pift på er at sætte kugleringe med farverige detaljer sammen. Giv din ringstabel lidt drama ved at bære en kuglering sammen med en wishbone-ring på ringfingeren. Lad det være starten på dit modige look, og gør det lige så festklart, som du har lyst til!\nPå langemanden kan du sætte to kugleringe sammen med forskellige farvede sten i en flot kombination. Tilsæt en af dine foretrukne ringe med vedhæng som et element med kontrast og bevægelse. Fuldend looket med endnu en kuglering på din pegefinger, så du får en flerfarvet, meningsfuld stabel.\nNår du skal style din anden hånd, så lad din personlige stil guide dig. Gå efter samme mønster i et symmetrisk udtryk, eller eksperimentér med et miks af forskellige farvede sten og ringdesign for at skabe en effekt, der er lige så unik som dig. Nøglen til at opbygge den perfekte farverige ringstabel er at lade din personlighed skinne igennem.\nDine nye yndlingssmykker\nRosa Funklende Krone Solitairering\nFunklende Marquise Dobbelt Wishbone Ring\nTredobbelt Bånd Pavé Slangekædemønster Ring\nFunklende Pære & Marquise Wishbone Ring\nPrinsesse Wishbone Ring\nKlart Funklende Krone Ring\nPandora Logo og Hjerter Ring\nUdforsk vores smykketilbehør - alt fra låseåbner, til pudseklud til opbevaring af dine smykker med vores smykkeskrin i to forskellige størrelser.\nBær en hyldest til Pandoras ikoniske design med vores slangekædeserie\nFriske fristende charms\nOpbyg din samling med vores nyeste charms


Organisering af kvalitetsarbejdet - Kirurgisk Klinik Amager\nOrganisering af kvalitetsarbejdet (DDKM)\nAt beskrive arbejdet med DDKM i Speciallæge German Sofin's praksis\nSpeciallæge German Sofin's praksis\nKvalitets- og sikkerhedsarbejde:\nSpeciallægen er lægefaglig leder og ansvarlig for den daglige drift.\nDet er GS's ansvar at speciallægepraksis til enhver tid lever op til gældende retningslinjer og relevante kvalitetskrav jvnf. specialeorganisationernes anbefalinger og SST’s vejledninger.\nGS er ansvarlig for kvalitets- og patientsikkerhedsarbejdet.\nGS orienterer sig om nye behandlingsmetoder via tilknytning til de relevante subspecialer indenfor kirurgien og deltager i relevante kurser og kongresser.\nAnmeldelse af lægemiddelbivirkninger foretages af speciallægen:\nAnmeldelse af UTH foretages af speciallægen:\nGennemgås ved personalemøde mhp. at undgå hændelsen fremover.\nArbejdstilsynets rapport: implementering af evt. ændringer jvnf. rapportens anbefalinger. Foretages på personalemøde\nSundhedsstyrelsens tilsyn: Gennemgåes ved personalemøde. GS er ansvarlig for implementering af ændringer jvnf. rapportens anbefalinger.\nMøder og kurser: GS holder sig løbende orienteret om møder i speciallægeorganisationer, deltager i regionale arrangementer med sygehusafdelinger, initiativer til faglige møder (korresponderende hospitalsafdelinger og møder med andre speciallæger) m.m.\nSygeplejersken deltager i relevante kurser mht. hygiejne eller andre emner som berører den sygeplejefaglige del af klinikkens arbejde.\nUdarbejdelse af retningslinjer: GS er ansvarlig for udarbejdelse af klinikkens kvalitetsmæssige retningslinjer og sikrer at disse fornyes inden udløb og har det overordnede ansvar for at kvalitetssikringsarbejdet fungerer efter hensigten.\nJournal audit: Speciallægen gennemfører journal audit 1 gang årligt. Tyve tilfældigt udvalgte journaler gennemgåes mhp sikring af at retningslinjerne overholdes. Der føres referat over disse audits som skal foreligge i klinikken.\nKvalitetsovervågning: Sygeplejesker er ansvarlig for at sikre autoklave, filterskift og service på endoskop vaskemaskinen samt ansvar for endoskoperne\nSygeplejesker er ansvarlig for at medicinskabet er opfyldt og ingen medicin har overskredet holdbarhedsdato (kontrolleres hver uge).\nSygeplejesker har ansvaret for akuttasken og iltflaske.\nGS er ansvarlig for lagerstatus.\nVed kvalitetsbrist igangsætter GS tiltag til udbedring af fejlen og ny kvalitetsmåling foretages herefter.\nUdviklingsmål for Speciallæge German Sofin's praksis i 2020-2023\nDet er klinikkens mål at levere diagnostik og behandling jvf. de til enhver tid gældende faglige retningsliner og indenfor de áf Sundhedsstyrelsens fastsatte tidsfrister med et up-to-date udstyr. Desuden sikre en optimal udnyttelse af ressourcerne og levere "mest sundhed" for mindst muligt beløb.\nOverenskomst om speciallægehjælp, Danske Regioner og FAPS, 2018


Du er her: AU Studerende Studieundersøgelse Studiemiljøundersøgelse 2020\nOpfølgningen på Studiemiljøundersøgelsen 2020 er i gang\nDet er tid til at undersøge studiemiljøet på Aarhus Universitet. Med dine svar var du i 2020 med til at sætte en retning for studiemiljøet på AU og gøre en forskel for dig selv og dine medstuderende.\nAarhus Universitet har siden 2007 gennemført en undersøgelse af studiemiljøet hver 3. år - senest i år 2017. Det er første gang, at studiemiljøundersøgelsen blev gennemført som en integreret del af Uddannelses- og Forskningsministeriets nationale spørgeskema.\nI spørgeskemaet blev der spurgt ind til din faglige og sociale trivsel. Emnerne dækker bredt og omfatter bl.a. trivsel, feedback, kontakt til underviserne, de fysiske forhold, stress og ensomhed samt chikane.\nUndersøgelsen blev i år gennemført af Epinion på vegne af Uddannelses- og Forskningsministeriet.\nStudiemiljøundersøgelsen er et vigtigt redskab til at sikre et godt studie- og læringsmiljø på Aarhus Universitet.\nUniversitetet handler aktivt på de udfordringer, som undersøgelsen peger på. Siden den seneste undersøgelse i 2017 har universitetet sat forskellige tiltag i værk, som du kan se eksempler på nedenfor.\nAU har sat studiemiljøet højt på dagsordenen i arbejdet med den fysiske campusudvikling.\nAU’s Educational IT-satsning har fokus på teknologiske løsninger i undervisningen, som kan styrke et differentieret læringsmiljø og forbedre de studerendes feedbackmuligheder.\nAU har introduceret kampagnen ”Vi siger fra”, som sætter fokus på at få sagt fra over for chikane, mobning, vold og diskrimination i alle former.\nStudenterrådet og de øvrige studenterpolitiske organisationer har bidraget til at udvikle indsatser til at forebygge stress blandt studerende.\nAU har ifm. corona-situationen støttet op om udviklingen af AU Studypedia som et værktøj til at hjælpe den faglige og sociale trivsel på vej i en svær tid.\nDerudover har fakulteterne igangsat lokale aktiviteter for at styrke studie- og læringsmiljøet de enkelte uddannelser.\nResultaterne indgår desuden i ministeriets arbejde med hhv:\nTrivsel (i regi af ministeriets Trivselskontor)\nTirsdag d. 20. oktober: Alle studerende modtager spørgeskemaet i din e-boks\nTorsdag d. 22. oktober: Alle studerende modtager spørgeskemaet i din AU-mail.\nOktober – november: Alle studerende modtager løbende reminders i din e-boks, AU-mail og pr. sms.\nFredag d. 15. december: Frist for besvarelsen af spørgeskemaet\nFebruar/marts 2021: Resultaterne offentliggøres\nApril-juni: Udvalgte data-sæt fra undersøgelsen drøftes bl.a. på studienævnsmøder og på de årlige statusmøder for uddannelserne på AU.\nEfterår 2021: Data fra studenterundersøgelsen danner grundlag for AUs undervisningsmiljøvurdering (UMV). En undervisningsmiljøvurdering gennemgår systematisk universitetets psykiske, fysiske og æstetiske undervisningsmiljø mhp. på at udarbejde handleplaner for forbedring.\nForår 2022: Fakulteternes handleplaner er uploadet til web:\nResultater fra studenterundersøgelsen 2020\nAU’s studiemiljøundersøgelse baserer sig på data indsamlet af Epinion for Ministeriet for Forskning og Uddannelse og Aarhus Universitet. Undersøgelsens resultater danner bl.a. grundlag for universitetets undervisningsmiljøvurdering, der gennemføres hvert 3. år.\nUndersøgelsen gennemføres i en 2 årig kadence og er senest gennemført i efteråret 2020.\nSpørgeskemaet er udsendt til 33.381 fuldtidsstuderende på Aarhus Universitet og 11.133 har responderet på undersøgelsen, hvilket giver en overordnet svarprocent på 33,4%\nUndersøgelsesresultaterne kan i 2020 være påvirket af corona-restriktioner og periodevis nedlukning af AU. Spørgeskemaundersøgelsen blev gennemført fra 20. oktober til 15. december 2020. I dette tidsrum var universitetet underlagt en række corona-restriktioner af betydning for undervisningen, men var ikke lukket fysisk ned.\nI forlængelse af forårets nedlukning gennemførte universitetet i forsommeren 2020 en undersøgelse af omlægningen til online undervisning og eksamen. Formålet med undersøgelsen var at drage læring af disse erfaringer for at styrke AU’s fremadrettede tilgang til digitaliseret undervisning og eksamen. Rapport og hovedkonklusioner kan findes: https://newsroom.au.dk/nyheder/vis/artikel/hvad-laerte-vi-af-foraarets-corona-undervisning.\nUddannelseskvalitet har været genstand for mange drøftelser og forsøg på definitioner over de seneste år. Ministeriets studenterundersøgelse indeholder et spørgsmål, hvor de studerende bliver bedt om at svare på uddannelsens samlede kvalitet. Det bør bemærkes at vurderingen naturligvis ikke kan stå alene, når uddannelseskvalitet skal vurderes. Vurderingen af udsagnet i sig selv kan nærmere ses som et udtryk for en umiddelbar overordnet tilfredshed med uddannelsen generelt.\nKvaliteten af min uddannelse er samlet set høj:\nSåvel i 2016, 2018 og 2020 har de studerende vurderet, at kvaliteten af deres uddannelse samlet set er høj. 90% af respondenterne vurderer i 2020, at de er ’Meget enig’ eller ’Enig’ i at kvaliteten af deres uddannelse samlet set er høj, hvilket i store stræk svarer til resultatet i 2016 (87%) og 2018 (91%).\nDer ses mindre fakultetsforskelle. Respondenterne fra AR (87%), BSS (89%), HE (92%), Nat (95%) og Tech (89%) vurderer, at de er ’Meget enig’ eller ’Enig’ i at kvaliteten af deres uddannelse samlet set er høj.\nDer ses ikke forskelle mellem uddannelsesniveauer og køn.\nClick here for an in-depth note\nStudiemiljø - tilpashed og støtte\nNedenfor vises udvalgte resultater fra studenterundersøgelsen fra efteråret 2020, der omhandler respondenternes vurdering af såvel det faglige- som det sociale studiemiljø, en vurdering af de studerendes generelle tilpashed på uddannelsen samt deres viden om, hvor de kan søge støtte og vejledning, hvis de mistrives.\nDer er et godt faglige miljø\nRespondenterne vurderer helt generelt, at der er et godt fagligt miljø på deres respektive uddannelser, og vurderingen er stabil over tid 2020 (90%), 2018 (91%) og 2016 (87%).\nFærre respondenter vurderer, at de er ’Enig’ eller ’Meget enig’ i, at der er et godt socialt miljø (2020 (78%), 2018 (83%) og 2016 (79%)) på deres respektive uddannelser ift. vurderingen af det faglige miljø.\nAndelen af respondenter, der er ’Enig’ eller ’Meget enig’ i, at der er et godt socialt miljø er højest på Nat (87%) efterfulgt af HE (82%), Tech (82%), AR (76%) og lavest på BSS (73%).\n82% af de akademiske bachelorer vurderer, at de er ’Enig’ eller ’Meget enig’ i, at der er et godt socialt miljø. Det gælder for 80% af professionsbachelorerne og 72% af kandidatrespondenterne.\nI 2018 vurderede 82%, at de var ’Enig’ eller ’Meget enig’ i, at de generelt føler sig rigtig godt tilpas på uddannelsen. Der ses et lille fald i 2020, hvor det gælder for 79% af respondenterne.\nJeg ved, hvor jeg kan få støtte og vejledning på min uddannelse, hvis jeg ikke trives\n72% svarer, at de ved, hvor de kan få støtte og vejleding på uddannelsen, hvis de ikke trives. Andelen er forholdsvis ens på fire af fakulteterne - Nat (77%), Tech (75%), HE (74%) og AR (75%), mens BSS skiller sig ud ved, at kun 64% angiver det samme.\n77% af respondenterne fra professionsbachelorerne angiver, at de ved, hvor de kan få støtte og vejledning på uddannelsen. Det gælder for 74% af respondenterne blandt de akademiske bachelorer og 67% af kandidatrespondenterne.\nKlik her for uddybende notat.\nGrundet corona-situationens betydning for trivslen indeholder Ministeriets studenterundersøgelse, som noget særligt i 2020, fire spørgsmål vedrørende corona og nedlukningen af uddannelses-sektoren. Omdrejningspunktet er den studerendes trivsel under corona og omhandler dels forårets nedlukning, dels dagligdagen i efteråret, hvor spørgeskemaundersøgelsen blev gennemført.\nJeg havde det svært under forårets corona-nedlukning:\nFlertallet af respondenterne (63%) har svaret, at de er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i, at de havde det svært under forårets corona-nedlukning. På landsplan er tallet 59%.\n68% af respondenterne blandt de akademiske bachelorerne vurderer, at de er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i udsagnet, mens det gælder for hhv. 59% af professionsbachelorerne og 57% af kandidaterne. Fordelingen mellem uddannelsesniveauerne svarer til resultaterne på landsplan.\nNedlukningen har ikke forsinket mig i mit uddannelsesforløb:\n76% erklærer sig ’Helt enig’ eller ’Enig’ i, at nedlukningen ikke har skabt forsinkelser i studieforløbet. På landsplan vurderer 64%, at nedlukningen ikke har skabt forsinkelser.\nI dag fungerer min hverdag på uddannelsen godt på trods af corona-situationen:\n67% af respondenterne svarer, at de er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i udsagnet – på landsplan er det 66%.\n77% af professionsbachelorerne vurderer, at de er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i, at deres hverdag fungerer på trods af corona situationen. Det gælder for kun 63% af de akademiske bachelorer. For kandidatrespondenterne er andelen 69%. På landsplan er der også flest respondenter blandt professionsbachelorerne (68%), der er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i, at deres hverdag fungerer trods corona-situationen og færrest blandt de akademiske bachelorer (62%).\nCorona-situationen fjerner noget af glæden ved at uddanne sig:\n78% angiver, at de er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i, at corona-situationen har fjernet noget af glæden ved at uddanne sig. På landsplan gælder det for 70% af respondenterne på de videregående uddannelser.\n82% af respondenterne blandt de akademiske bachelorer, 76% blandt kandidatrespondenterne og 68% af respondenterne blandt professionsbachelorerne er ’Helt enig’ eller ’Enig’ i, at corona-situationen har fjernet noget af glæden ved at uddanne sig. På landsplan gælder det for at 77% af de akademiske bachelorer, 74% af kandidatrespondenterne og 66% af professionsbachelorerne.\nEnsomhed er ikke en ny problemstilling blandt studerende på de videregående uddannelser. Emnet har derfor også været et fast tema i såvel AU’s tidligere Studiemiljøundersøgelse (SMU) som i den omfattende studenterundersøgelse, der gennemføres af Uddannelses- og forskningsministeriet hvert andet år – senest i efteråret 2020.\nHar du prøvet at føle dig ensom på studiet?:\nNæsten halvdelen (46%) af respondenterne har oplevet ’Nogle gange´, ’Ofte’ eller ’Altid’ at føle sig ensomme på studiet. Det gælder for 43% af de studerende på landets videregående uddannelser. Flest respondenter på BSS har oplevet at føle sig ensom (50%) og færrest på Tech (39%)\nFærrest respondenter blandt professionsbachelorerne (39%) har oplevet ’Nogle gange´, ’Ofte’ eller ’Altid’ at føle sig ensomme på studiet, mens det samme gælder for 48% af de akademiske bachelorer og 47% af kandidatrespondenterne. Andelen blandt begge typer af bachelorer svarer til landsgennemsnittet – mens andelen af kandidatrespondenter på landsplan (51%) er en smule højere end på AU.\n50 % af de kvindelige respondenter har oplevet ’Nogle gange´, ’Ofte’ eller ’Altid’ at føle sig ensomme på studiet. Det gælder for 40% af de mandlige respondenter.\nAndelen af studerende, der oplever at føle sig ensomme på studiet er steget i perioden 2014-2020. Særligt i perioden 2018 til 2020 ses en stigning. Andelen af respondenter, der svarer, at de ’Nogle gange’, Ofte’ eller ’Altid’ har oplevet at føle sig ensomme, er steget fra 40% i 2018 til 46% i 2020 – en stigning på 6 procentpoint. På landsplan ses også en stigning fra 35% i 2018 til 43% i 2020.\nStress har været på dagsordenen de seneste år. Det gælder i alle dele af vores samfund – også i uddannelsessektoren. Det har derfor været et tema i såvel AU’s tidligere Studiemiljøundersøgelse (SMU) som i den omfattende studenterundersøgelse, der gennemføres af Uddannelses- og forskningsministeriet, senest i efteråret 2020.\nI ovennævnte undersøgelser er de studerende på AU blevet spurgt, om de har oplevet henholdsvis stærke stress-symptomer i forbindelse med dagligdagen og stærke stress-symptomer i forbindelse med eksamen. Som noget nyt er der desuden i år tilføjet spørgsmål om, hvorvidt den studerende i den seneste tid har følt sig presset af en række på forhånd udvalgte forhold. Det gælder både forhold, der vedrører uddannelsen og forhold uden for uddannelsen.\n20% af respondenterne oplever ’Ofte’ eller ’Altid’ at føle sig stressede i hverdagen. De kvindelige respondenter (23%) oplever dette i højere grad end de mandlige (16%)\nAndelen af respondenter der oplever stress stiger markant i forbindelse med eksamen (39%) . Også i den forbindelse er der betydelige forskelle mellem kønnene, idet 45% af de kvindelige respondenter mod 30% af de mandlige ’Ofte’ eller ’Altid’ oplever stærke stress symptomer i forbindelse med eksamen.\nRespondenterne angiver, at egne forventninger til præstationer på uddannelsen er den væsentligste årsag til oplevet pres i undersøgelsesperioden. Andelen af studerende, der oplever stress i hverdagen samt i forbindelse med eksamen er stort set uforandret i de seneste 3 målinger.\nFeedback har været genstand for mange drøftelser de seneste år, og feedback har indgået i Ministeriets spørgeskemaundersøgelse siden 2016 med et enkelt spørgsmål. I 2020 har de studerende på Aarhus Universitet haft mulighed for at svare på yderligere 4 spørgsmål, der vedrører feedback. Årets studenterundersøgelse omfatter dermed 5 spørgsmål vedrørende feedback. Spørgsmålene falder ind under to kategorier og omfatter, dels 3 spørgsmål der omhandler værdien af den givne feedback, dels 2 spørgsmål der vedrører omfanget af den givne feedback.\nVærdi af feedback\nPå AU vurderer 49% af respondenterne, at de er ’Enig’ eller ’Meget enig’ i, at deres undervisere giver brugbar feedback. Hele 61% af respondenterne fra Nat erklærer sig ’Enig’ eller ’Meget enig’ i udsagnet – det gælder for blot 29% af respondenterne på HE\n45% af respondenterne svarer, at de er ’Enig’ eller ’Helt enig’ i, at det, de ikke helt har forstået, bliver gjort tydeligere af den feedback, de får. Igen ses der store forskelle fakulteterne imellem. Hvor AR, BSS og Tech placerer sig forholdsvis tæt omkring AU gennemsnittet, så vurderer 62% af respondenterne fra Nat og kun 29% fra HE, at de er ’Enig’ eller ’Helt enig’ i udsagnet.\nPå spørgsmålet om. hvorvidt den feedback, de studerende får, hjælper dem til at arbejde videre med det, de skal lære svarer 66%, at det er de ’Enig’ eller ’Helt enig’ i. Også her er der store fakultetsforskelle. Flest på Nat (78%), og færrest på He (49%) angiver, at den feedback de får, hjælper dem til at arbejde videre med det, de skal lære\nOmfang af feedback:\nMindre end hver 5. blandt respondenterne fra HE (19%) vurderer, at de er ’Enig’ eller ’Helt enig’ i at de får løbende feedback på det, de laver. Det gælder for knap 1/3 af respondenterne fra BSS (30%), 44% på AR og over halvdelen af respondenterne fra Tech (51%) og Nat (66%).\nSamlet set svarer 46% af de er ’Enig’ eller ’Helt enig’ i, at de får nok feedback på uddannelsen. Det gælder dog for blot 28% af respondenterne fra HE - men for hele 70% af respondenterne\nDe studerendes tidsforbrug på uddannelserne har været omdiskuteret de seneste år. Og de studerende er i forbindelse med Ministeriets studenterundersøgelse også blevet bedt om at angive deres forbrug af tid på deres respektive uddannelser. Tidsforbruget indgik i spørgeskemaet i 2018 med samme målemetode.\nDet gennemsnitlige tidsforbrug for de studerende på AU er angivet til at være 37,3 t/u i 2020, hvilket er 1,4 timer mindre end i 2018, hvor de studerende angav, at de brugte 38,7 timer på en typisk uge.\nDer er forskel i angivelse af tidsforbrug på de 5 fakulteter. De studerende på Tech angiver, at de anvender 42,7 t/u, på Nat angives 41,4 t/u, på HE angives 39,1 t/u, på BSS angives 36,2 t/u og AR angiver de studerende, at de anvender 33,9 t/u.\nDe studerende, der har lønnet arbejde (53%), anvender gennemsnitligt 10,9 t/u på dette.\nDe studerende, der har frivilligt arbejde (24%), anvender gennemsnitligt 4,7 t/u på dette.\nDiskrimination, sexisme og chikane\nStudenterundersøgelsen indeholder en række spørgsmål vedrørende diskrimination, sexisme og chikane.\nDiskrimination, vold og trusler:\nUnder 3% af respondenterne angiver, at de har oplevet gentagne tilfælde af diskrimination, vold og trusler inden for det seneste år:\n2% (226 respondenter) vurderer, at de har oplevet ’dagligt, ugentligt eller månedligt’ at få stødende, grove eller nedladende kommentarer ifm. deres nuværende uddannelse inden for de sidste 12 måneder. 8,3% har oplevet, at det har fundet sted, men ’sjældnere’.\n2,8% (309 respondenter) vurderer, at de ’dagligt, ugentligt eller månedligt’ har været udsat for forskelsbehandling (f.eks. pga. seksuel orientering, religion, køn, etnicitet, handicap). 6,5% har oplevet, at det har fundet sted men ’sjældnere’.\n108 respondenter har svaret, at de har været udsat for trusler om vold eller har oplevet truende adfærd (ugentligt, dagligt, månedligt eller sjældnere), og 72 respondenter har svaret, at de er blevet slået, skubbet eller sparket etc. (ugentligt, dagligt, månedligt eller sjældnere).\nHovedparten af de respondenter, der har oplevet stødende, grove og nedladende kommentarer og/eller forskelsbehandling’, svarer, at det har fundet sted på ’uddannelsesstedet’ og/eller ’i ’andre studierelevante sammenhænge’. Flest svarer, at det er deres medstuderende, der har udsat dem for det. Det næst hyppigste svar er, at det er underviserne, der har udsat dem for det.\nHovedparten af respondenterne, der har oplevet at blive udsat for trusler om vold og truende adfærd og/eller slået, skubbet eller sparket, svarer, at det er sket ’i andre studierelevante sammenhænge’, og de svarer, at det primært er medstuderende eller andre, der har udsat dem for det.\nGennemgående ses, at færre nystartede bachelorer fra 2020 svarer, at de har været udsat for diskrimination, vold og trusler set i forhold til den samlede respondentgruppe. En mulig forklaring herpå kan være den digitale studiestart.\nUnder 2% af respondenterne angiver, at de har oplevet gentagne tilfælde af sexisme inden for det seneste år .\n1,8% (202 respondenter) svarer, at de har oplevet ’dagligt, ugentligt eller månedligt,’ at deres køn er blevet kommenteret på en måde, de fandt ubehagelig eller stødende inden for de seneste 12 måneder. 6,8% (752 respondenter) har oplevet det, men ’sjældnere’.\n0,9% (101 respondenter) har oplevet uønsket seksuel opmærksomhed ’dagligt, ugentligt eller månedlig’, og 3,8% (422 respondenter) har oplevet det men ’sjældnere’.\n0,4% (50 respondenter) svarer, at de har oplevet at blive rørt ved, omfavnet eller kysset på en måde, de ikke ønskede ’dagligt, ugentligt eller månedligt’, og 2,7% (300 respondenter) svarer, at de har oplevet det – men ’sjældnere’.\n69% af respondenterne svarer, at det er medstuderende, der har udsat dem for kommentarer om udseende eller køn på en måde, de fandt ubehageligt eller stødende, 19% svarer underviserne, og 18% svarer andre.\nMere end 70% svarer, at det er medstuderende, der har udsat dem for hhv. uønsket seksuel opmærksomhed (f.eks. kommentarer, uønskede fysiske berøringer eller kys) og/eller hhv. berøring, omfavnelse eller kys på en måde, du ikke ønskede - 22% svarer ’andre’.\nDet skal bemærkes, at det er studerende fra begge køn, der svarer, at de er blevet udsat for sexisme eller uønsket seksuel opmærksomhed. Det gælder for samtlige spørgsmål under denne overskrift. Der er dog en tendens til, at flere kvindelige respondenter oplever at have været udsat for sexisme end de mandlige respondenter.\nSom det var tilfældet ifm. diskrimination vold og trusler, ses også at færre nystartede bachelorer fra 2020 svarer, at de har været udsat for sexisme set i forhold til den samlede respondentgruppe. Også her kan en mulig forklaring herpå være den digitale studiestart.\nKlik her for metodenotat.\nAarhus Universitet har siden 2007 løbende gennemført studiemiljøundersøgelser for at tage pulsen på de studerendes trivsel.\nHer kan du læse de tidligere studiemiljøundersøgelser på Aarhus Universitet\nHvor mange har svaret??\nSpørgeskemaet blev i 2020 udsendt til 33.381 fuldtidsstuderende på Aarhus Universitet. 11.133 har responderet på undersøgelsen, hvilket giver en overordnet svarprocent på 33,4%.\nHar du spørgsmål omkring studiemiljøundersøgelsen, så skriv til studiemiljo@au.dk.


Er de blevet tossede? Carlsberg brygger ny øl på skrig og skrål fra Anfield - FINANS\nEr de blevet tossede? Carlsberg brygger ny øl på skrig og skrål fra Anfield\nI et drivhus hos Carlsberg har man udsat humleplanter for høj lyd og film fra fodboldkampe. Det er der kommet 40.000 jubilæumsøl ud af.\n29.09.2017 kl. 09:32\n17.09 Lionel Messi vinder retten til sit navn i EU\n17.09 860.000 nytilmeldte ledige i USA i sidste uge\n17.09 MENUPAY har ansat Jan Thisted Ettrup-Mikkelsen som ny CEO - jobskifter uge 38\n16.09 Tunge erhvervsledere: Vi vil have højere klimamål i EU\nFolk, der er gået forbi Carlsbergs drivhuse i Valby i det seneste halve år, må have tænkt deres.\nDrivhusene har været oplyst af genskinnet fra kæmpe videoskærme med klip fra de seneste 25 års fodboldkampe på Anfield Road. Og samtidig har lyden fra tilskuerne banket ud gennem glasset. Alt sammen for, at den dyrkede humle skulle få en helt speciel "Liverpool"-smag.\nOg både manager Jürgen Klopp og tidligere Liverpool-legender som Robbie Fowler og Steve McManaman har været forbi Valby for at følge eksperimentet.\nDen dyrkede fodboldhumle er herefter blevet brugt til at brygge 40.000 specielle øl, der skal fejre 25 års samarbejde mellem Carlsberg og Liverpool FC.\nMen kan man det? Altså indpode en stemning og særlig "Liverpool flavour" i en øl ved at udsætte de stakkels planter for lyd og billeder fra fodboldkampe? Det mener de hos Carlsberg - nok med et glimt i øjet og et "Probably" på læben.\n»Research har vist, at humleplanter vokser bedre, når de udsættes for lydvibrationer, som giver mere fotosyntese og mere biomasse. Vi har brugt det til at brygge den måske bedste fanøl i verden for at fejre samarbejdet med Liverpool gennem de seneste 25 år,« siger seniorforsker Pai Rosager Pedas fra Carlsbergs Laboratorium.\nLiverpool-øllen smager angiveligt ikke som andre af Carlsbergs produkter og har en mere frugtagtig smag. Humlen blev kun produceret i en begrænset mængde og bruges kun til jubilæet.\n»Man skal huske, at vi i 25 år har været fokuseret på, hvordan øl kan gøre fodbold bedre. Denne gang gør vi det omvendt, og viser at fodbold kan gøre øl bedre. Men den kommer ikke i salg nogen steder. Vi giver alle 40.000 flasker væk til Liverpool-fans over hele verden. For det er deres og klubbens øl. Men man kommer til at kunne vinde nogle flasker på hjemmesiden,« siger Marketing manager Louise Bach fra Carlsberg.\nCarlsberg har været sponsor for Liverpool i 25 år, og i mange år var bryggeriets logo en fast bestanddel af en ægte Liverpool-trøje. Det sponsorat mistede man imidlertid for nogle år siden, men Carlsberg er fortsat en stor øl-sponsor for klubben.\nMarkedsføringsmæssigt har Carlsberg kunnet bruge samarbejdet med Liverpool i Storbritannien og ikke mindst i Asien. Her er Liverpool fortsat en af de mest populære klubber, uanset at holdet ikke har vundet noget i de seneste mange år.\n14.06.17 Analyse: Frankrig forbød ølreklamer ved fodbold-EM - og Carlsberg tørrede dem noget så grusomt\n20.04.17 Mads Mikkelsen skal sælge øl for Carlsberg\n09.06.17 Nu skal Sveriges landshold drikke Carlsberg