Tre gode feriesteder til den spontane sommerferie - Route25 - Tips til ferier og rejser\nTre gode feriesteder til den spontane sommerferie\nBy Route25 juni 15, 2017 0\nDet kan være, du er en af de dansker, der endnu ikke har bestilt sommerferie – men det er bestemt ikke for sent. Mange bestiller først turen kort tid inden afrejse i håb om en billigere pris, eller fordi det er en spontant beslutning taget ud af det blå, at sommerferien skal nydes i udlandet. Men hvor er de optimale steder at tage hen, når du spontant skal på en rejse til udlandet? Her kommer tre forskellige steder, du bør overveje.\nTag en uge på skønne Mykonos\nDen smukke ø Mykonos skuffer aldrig. Her finder du det græske svar på St. Tropez og Ibiza, som bestemt ikke er en dårlig ting. Lige meget hvad du er til – fest og farver eller bare at dase på stranden – så kan du få det på den lille ø i Grækenland. Maden er skøn, og du kan hurtigt blive afhængig af de lækre, græske retter. Derudover kan du opleve fuld luksus ved at bo på et af øens mange resorts og besøge dens mange fancy klubber, barer og ikke mindst restauranter.\nØen er fyldt med hvide kubus-huse og er et skønt sted at opleve – måske lokker stedet så meget, at du har lyst til at hive teltpløkkerne op og flytte dertil. Selvom du skal have pakket hele dit liv sammen og finde en boligadvokat som denne, så lover vi, at det bestemt er det værd! Og skulle øen med sine kun 85 kvadratkilometer være for lille i længden, kan du heldigvis altid tage en båd over til en af de andre øer.\nBesøg flotte Sardinien\nSardinien byder på lidt af hvert, og du vil med sikkerhed elske dette sted. Lange hvide sandstrande, smukke bjerge i baggrunden og en masse små, charmerende byer overalt på øen, gør det til at skønt sted at rejse til. Dertil kommer at det er ganske få, der ikke er vilde med det italienske køkken, som I Sardinien består af friske, lokaldyrkede råvarer – bedre bliver det ikke!\nHvis du kører langs de snoede veje, kan du opleve naturparker, en uforglemmelig udsigt ud over havet og måske endda få et kig over til Korsika, naboøen til Sardinien. Du kan vælge at bo i en af de mange badebyer eller de mindre, hyggelige byer inde i landet.\nRiga er bestemt ikke det mest traditionelle sted at tage hen – og slet ikke i forbindelse med sommerferien. Men ikke desto mindre er byen, der er hovedstaden i Letland, et ekstremt fint sted at besøge. Der er rig mulighed for at nyde det fine vejr på en af byens mange caféer og torve, hvor folk samles, så snart solen skinner. Derudover er der seværdigheder og flere museer, der bestemt er et besøg værdr. Byen er perfekt til en tur på 4-5 dage, hvor dagene kan gå med at nyde den hyggelige by, det fine vejr, få spist noget lækker mad og måske shoppet en smule.


Gratis børneteater på Lille Vildmosecentret\nGratis børneteater på Lille Vildmsoecentret\nI en tilgroet have med højt græs, kriblekrabledyr og et gammelt egetræ er der liv og glade dage. Men en dag dukker havens nye ejer Oda op.\nDet er for vildt med alle de dyr og planter, synes hun…\n- men ikke alle er enige, og hvem bestemmer?\nDet kan I blive meget klogere på søndag den 22. maj, hvor Lille Vildmosecentret inviterer alle børn og deres forældre til at se teaterstykket ’Damen der blev et træ’ i centrets Café Soldug. Der er forestilling kl. 12.00 og kl. 15.00. Billetterne reserveres på Lille Vildmosecentret hjemmeside efter først-til-mølle-princippet. Der er plads til 50 tilskuere ved hver forestilling. Det er gratis at se teaterstykket, som er henvendt til børn i alderen 5-9 år. Efterfølgende er der mulighed for at købe entré til centrets udstilling, legeplads m.m. til reduceret pris.\nKrible-krable i børnehøjde\n’Damen der blev et træ’ tager udgangspunkt i Dorte Abrahamsens bog af samme navn, og er en musikforestilling om biodiversitet og forholdet mellem tam og vild, menneske og natur - og om at lytte til det, man ikke kender – alt sammen formidlet i børnehøjde. Stykket indeholder en del sange og musik og mange sjove dyrelyde.\nForestillingen er støttet af Augustinusfonden, Naturvejledning Danmark & KribleKrable. Stykket, der varer 40 minutter, handler om damen Oda, der har købt en have. Hun er meget uerfaren i at holde have. Hun må i begyndelsen bruge sin mobiltelefon til at artsbestemme både planter og dyr.\nHun beslutter sig for at give sin have en “kærlig” hånd. Men vil planterne og dyrene, der har boet i fred i haven i mange år, finde sig i det?


MOTEL 6 LITTLE ROCK NORTH (North Little Rock, AR) - Motel - anmeldelser - sammenligning af priser - TripAdvisor\nMotel 6 Little Rock North anmeldelser, North Little Rock\nLittle Rock Regional Lufthavn7 km\nVi havde en meget sen check-in så når jeg har set den økonomiske situation i det værelse, jeg havde ikke kontakt til receptionen. Jeg burde virkelig har, men vi var sooooc træt. Værelset var beskidt. Hår og stykker af maling fra loftet, som var muggen,...og på knæ var på gulvet. Det sengetøj og tæpper havde huller fra cigaretter og pletter af, hvem der ved hvad. Den "rene " håndklæder havde tykke sorte hår på dem. Der var elendig herunder en gammel pizza (venstre fra tidligere gæster. Hele værelset kosmetiske problemer med maling, base boards og rør. Det lignede en to år gammel forsøgte at ordne det hele. Da vi checkede ud Jeg fortalte det til mand i receptionen om værelset. Bare for at lade ham vide, som deres rengøringshold forlod det. Han sagde, at fordi jeg havde ikke anmelde det da vi tjekkede ind i at han ikke kunne gøre noget. Han sagde, at folk bliver affald et værelse og så forsøge at få en tilbagebetaling. Så hvis jeg kunne have gjort det. Vanvittigt!Mere\nVi havde ingen varmt vand til brusebad med. Vi havde ingen TV, der virkede. Telefonen på værelset havde været yanked ud af væggen. Den håndklædestang i badeværelset var i stykker. Direktøren kom op på vores værelse, og fortalte os at behandle dem i bund. Vi...blev aldrig tilbudt et andet værelse. Vi vil aldrig bo der igen og er ikke sikker på, at jeg nogensinde vil bo på et andet motel 6 igen.Mere\nSvar fra ledelsen:Svarede d. 29. januar 2017\nFantastisk for en kort stop\nDen grundlæggende billigt motel. Brusehovedet var forsvundet og næsten oversvømmede værelse, når jeg tog brusebad om morgenen. Udover dette klimaanlægget virkede, og der var en seng. Var noget billigt til at reservere og du får hvad du betaler for. Værelset var pænt og rent. Receptionen...kiggede lidt som om det var fra et fængsel i stedet for et motel men personalet er behagelige og venlige.Mere\nJeg har brugt ca. 20 min. der og til venstre\nJeg følte mig ikke sikker på dette motel som en kvindelig rejsende. Udover de kakerlakker på værelset, og de almindelige meget nedslidt tilstand af hele stedet, at der var flere mennesker går rundt udenfor på parkeringspladsen (ikke gæster jeg antydet), råbte højlydt. For $50 pris...var bare ikke det værd. Der var en stor kløft mellem døren og marmelade og døren (som i kunne jeg bogstaveligt talt se lige udenfor).Mere\nVar i North Little Rock på forretningsrejse. Boede på dette motel i 4 dage. Receptionisten var imødekommende med at finde os et værelse nedenunder. Værelset var meget stort per Motel 6 standarder. Værelserne var meget rene og stuepigeservice gjorde et godt stykke arbejde at holde...alt ryddeligt. Vi vil bo her igen. Meget billigt logi.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende hos Motel 6 Little Rock North.\n48 $ - 50 $ (Baseret på gennemsnitspriser for et standardværelse)\nmotel six north little rockmotel 6 north little rock


Ferie For Alle 2019 – Del 14 – Knaus Sport 500 UF Silver Selection – Campingferie.dk\nKlassiker for to på tur\nKnaus Sport 500 UF Silver Selection 2019 er et rigtig godt bud på en komfortabel egoistvogn i 5 m klassen. Ok, med en indvendig længde på 5,32 cm er vi nok kommet et nøk over, men det kan man både se som et ekstra plus for både komfort og rummelighed. Og er den for stor, så kik på en Sport 500 FU Silver Selection. Det særlige ved dagens model er rundsiddegruppens placering. Den er nemlig forrest i vognen, og ikke bagerst som den tyske tradition ellers foreskriver.\nI 2019 kan du få 15 forskellige Knaus Sport modeller. To mere end sidste år. Vil du hellere have dagens vogn med soveværelset forrest, så køb en Sport 500 FU. Men det er ikke de eneste muligheder. Seks af dem er familievogne med køjer, tre har enkeltsenge og fire har fransk soveværelse.\nEn ting som er værd at bemærke, og det er at køkkenblokkens placering. Den står modsat forteltet med køleskabet stående ved siden af. Læg også mærke til de tre tagluger.\nI dørsiden er der et smalt skab, TV-plads, spejl og to knager. Der er også myggenetdør i fuld højde, og to klædeskabe, det høje med hylder.\nPanoramalugen over siddegruppen sikrer ekstra godt dagslys, og mulighed for stjernekik om natten. Længden på de langsgående sofaer er høj nok til en ”morfar” uden at der skal redes seng bagefter. De vinkelrette sofahjørner går det let at sidde i krogen og læse en god bog, eller se en film på TV’et. Hvis I har det med. En opredning har et madrasmål på 198 x 153 cm.\nLæg mærke til de gode muligheder for at sammensætte det rigtige lys.\nDer er tre gasblus, en god køkkenvask og god plads på køkkenbordet.\nUnder køkkenbordet er der tre skuffer med softluk og et køkkenskab med tre hylder. Et lettere og godt alternativ til tre store køkkenskuffer som hver kun kan bære 10 kg.\nOg der er god plads i køkkenoverskabene. Kniber det mad pladsen, så bruge skabet over sofaen.\nKøleskabet rummer, inkl. den separate frostboks, 190 l. Til højre ser du de åbne klædeskabe.\nDen franske seng har komfortmadras og et madrasmål på 198 x 137 cm.\nToiletrummet er indrettet håndvask og godt med skabsplads uden for toiletdøren. Bag døren er der toilet, brusebund, hylder, knagerække og håndklædestang i loftet. Brusemulighed er ekstraudstyr.\nDer er god plads i magasinet under dobbeltsengen. Her er kun teknik aller bagerst.\nÅbne overskabe og åbne hylder ved dobbeltsengen.\nDet åbne overskab i dørsiden. Knaus Sport 500 UF Silver Selection 2019 opvarmes med en gasvarmeovn og der er elektrisk gulvvarme. Den vise model blev bl.a. fotograferet på Ferie For Alle 2019.\nDer er sytten Knaus forhandlere i Danmark, bl.a.:\n· Vestjysk Camping –\n· Løgstør Caravan Center –\n· Kronjyllands Camping Center\n· Østsjællands Camping Center\nSe mere om Knaus campingvogne på www.knaus.dk\nSe tekniske data herunder.\nStandardudstyr for Sport Silver Selection 2019.\n2019 Knaus Südwind 420 QD\nTagged: Ferie for alle 2019, Knaus 2019\nPreviousBrugte campingvogne og præmier\tNextGul pris betyder lav fast pris


Der er stor lokal opbakning og mange ideer til, hvad Augustenborg Slot fremover skal bruges til. Det netop afholdte borgermøde med knap 300 fremmødte lokale borgere viste, at folk vil kæmpe for deres by og for deres arv. Spørgsmålet er: Hvad skal der ske med Augustenborg, når bygningerne fra 2013 ikke længere skal fungere som psykiatrisk sygehus?\nKnap 300 borgere var mødt frem til borgermøde om Augustenborgs fremtid 12. januar 2011. Fotos: Hanne Kopp\n– Sælg ikke vores arvesølv, var der en af de lokale der sagde. Og regionsrådsformand Carl Holst (V) bebudede:\n- Jeg lover jer, at der vil blive taget hensyn til det alt sammen – slottet, kirken, parken, kulturhistorien – og det er ikke et spørgsmål om kroner og øre: En køber, der byder over vurderingen, men som kommer med et dårligt forslag med et dårligt indhold, vil vi ikke sælge til, sagde Carl Holst.\n- Vi har alle det til fælles i aften, at vi interesserer os for stedet her, og jeg er glad for at så mange er mødt frem. I fællesskab skal vi finde en løsning, vi alle kan være glade for. Vi skal ikke have et tomt monument fra fortiden, men et sted med lys i vinduerne, sagde regionsrådsformanden.\nPanelet som borgerne kunne stille spørgsmål til, bestående af, fra venstre: Regionsdirektør Mikkel Hemmingsen, Regions- rådsformand Carl Holst, borgmester i Sønderborg Kommune Aase Nyegaard og bygherrerådgiver i Region Syddanmark Leif Nielsen.\nAftenen bød på forskellige oplæg, hvor de fremmødte kunne høre mere om processen. Herefter kunne gæsterne stille spørgsmål til etpanel bestående af regionsrådsformand Carl Holst, regionsdirektør Mikkel Hemmingsen, borgmester i Sønderborg Kommune Aase Nyegaard og bygherrerådgiver i Region Syddanmark Leif Nielsen, og de kunne komme med ideer til fremtidig anvendelse. Der var flere bud: Augustenborg kunne blive et kunst- og kulturmuseum – Jyllands svar på Louisiana. Et hospice, et plejehjem, rekreationsfaciliteter for hjemvendte soldater og idrætsfolk. Eller hvad med hotel og wellness-ophold i de naturskønne omgivelser?\nFlere generationer viste interesse for borgermødet.\nRegion Syddanmark sætter nu en projektudviklingskonkurrence i gang, hvor alle kan komme med ideer og forslag. Næste år bliver der holdt et nyt borgermøde, hvor vinderprojektet præsenteres. Fra 2013 skal Augustenborg ikke længere fungere som psykiatrisk sygehus.\nForslag og ideer kan indleveres på siden www.lysivinduerne.dk, hvor interesserede også kan læse mere om processen.\nErling Lundsgaard, Sønderborg og Annemarie Abrahamsen, Augustenborg:\nAnnemarie Abrahamsen, Augustenborg:\n- Jeg har arbejdet her som plejer i 39 år og er lige gået på efterløn. Så jeg var selvfølgelig lidt nysgerrig på at høre, hvad de kan finde på at bruge bygningerne til. Det er også lidt vemodigt at tænke på, at en epoke nu er slut, men jeg synes, at ideen om et plejehjem eller et hospice lyder godt.\nErling Lundsgaard, Sønderborg:\n- Jeg tænkte, at jeg ville gå herned og se, hvad der skulle ske i aften. Det lød som et spændende arrangement. Det var godt at se så mange engagerede borgere og tænk, hvis vi kunne få lys i alle lysekroner på slottet. Det ville da være fantastisk.\nI fællesskab skal vi finde en løsning, vi alle kan være glade for. Vi skal ikke have et tomt monument fra fortiden, men et sted med lys i vinduerne, sagde regionsrådsformand Carl Holst.


De høje Priser paa Radiomateriel - PDF\nDownload "De høje Priser paa Radiomateriel"\n1 E. D. R. er den danske Afdeling af International Amateur Radio Union, hvis Formaal er at udbrede Kendskab til og Interesse for Kortbølgeteknik samt varetage Amatørsendernes Interesser. Som Medlem optages enhver Kortbølgeinteresseret, saavel Sender= som Modtageramatører. Kontingentet, Kr pr. Kvartal, kan indbetales paa Postkonto Foreningen udgiver Bladet OZ, som er Danmarks eneste specielle K.ortbølgetidsskrift; det tilsendes Medlemmerne d. 15. i hver Maaned. Alle Oplysninger gives ved Henvendelse til E.D.R., Postboks 79, København K., eller helst direkte til Sekretæren, Ringsted. De høje Priser paa Radiomateriel Amatører, som har Lejlighed til at læse udenlandske Fagskrifter, vil forlængst,have opdaget, at vi her i Landet maa betale meget høje Priser for Radiomateriel. Desuden er det karakteristisk, at man i Udlandet ganske særlig U. S. A, betragter det som en Selvfølge, at Amatører ikke skal betale Bruttopriser. Herhjemme har de fleste Amatører ogsaa igennem mange Aar været vant til at faa Rabat paa Komponenter og Rør. Den virkelige Amatør eksperimenterer jo ikke for at opnaa økonomisk Vinding, og han generer derfor heller ikke Branchen paa nogen som helst Maade. De fleste Detailhandlere og forresten mange Grossister med har da ogsaa været indstillet paa denne naturlige Favorisering af Amatørbevægelsen. Men nu kommer altsaa Dansk Radio Union" og sætter en Stopper for det. Muligvis er det dog kun en Forglemmelse, at der ikke er givet de eksperimenterende Amatører en Særstilling. Ordningen er jo saa ny endnu. Radio Magasinet, som altid plejer at være særdeles godt informeret, paastaar i hvert Fald, at de virkelige Amatører ikke har Grund til at frygte noget fra Unionens Side. Det kunde se ud til, at vore Artikler om de nye Forhold indenfor Branchen har givet Inspiration til Radio Magasinet s interessante Leder i Numeret fra 16. August. Bladet skriver bl, a.: I Kortbølgeamatørernes Organ tales der stærke Ord imod Dansk Radio Union, som man aabenbart anser for the big bad wolf, og Bladet fremsætter Muligheden af at lade Hammeren falde, dersom Unionen vil krænke de eksperimenterende Amatørers Interesser, Videre hedder det: Vi kan give Kortbølgebladets Redaktion Tilsag'n om at være med ved Hammerslaget, hvis noget saadant skulde ske, og vi tror oven i Købet, at OZ og Radio Magasinet nok skulde faa det til at gnistre paa Ambolten, hvis vi tog fat i samme Takt. Vi tror bare ikke, at det er nødvendigt at tage Hammeren frem. Forhaabentlig faar Bladet Ret. Tiden vil vise det. Radio Magasinet s Tilsagn om Støtte, hvis det kniber, er vi taknemmelige for. Intet Organ taler Radioamatørernes Sag med større Vægt ja, det er vel det eneste Blad overhovedet (bortset fra vort eget), som er parat til at slaa et Slag for os. Den, der erindrer Priserne paa Radiomateriel i , vil sikkert gerne indrømme, at almindelige Ting som Drejekondensatorer, LF-Transformatorer, Hovedtelefoner m. m. er blevet meget billigere. Men de mange nye Specialkomponenter, der kommer frem, er stadig kostbare, og Gennemsnitsamatøren kan ikke anskaffe alt nyt, hyis han skal betale Bruttopriser. Et saadant Krav er urimeligt. Amatøren som Kunde tilhører en helt anden Kategori end Radiofonilytteren. For Rørenes Vedkommende har der været en forbavsende ringe Prisreduktion gennem Aarene. I 1923 kostede et Detektorrør 12 Kr., og i Dag forlanges der 8 9 Kr. for den billigste Type. Men der er sandelig ogsaa Modtagerrør, som koster op imod 30 Kr. Det er svimlende Priser, som faar os til at mindes de første Dull Emitters Fremkomst. Selvfølgelig er Nutidens Rør langt mere komplicerede, men til Gengæld er der ogsaa Tale om en imponerende Masseproduktion, som man næppe gør sig nogen virkelig Forestilling om. 129\n2 Den maa kunne betinge en Prisnedsættelse, der batter noget. At det ikke blot er Amatørerne, der er forbavset over de ublu Priser paa europæiske Rør, fremgaar tydeligt af Bladet Radio, som er Organ for Radio Handelsforeningen af Der skrives her bl. a.: Vi har set adskillige udenlandske Prislister, hvor Rørene koster fra 65 Cents til 1,50 Dollars, mens de hjemlige Priser ligger mellem 8 og 27 Kr. Hvorfor det? Til Fremstillingen bruges sikkert de samme Maskiner og de samme Materialer, og i de hjemlige Kataloger averteres jo ogsaa med Udnyttelse af de amerikanske Erfaringer. Hvorfor saa ikke lade Priserne komme i Nærheden af de amerikanske? Man kan da ikke tænke sig, at den danske Told paa 1,50 Kr. pr. Rør kan give sig et saa drastisk Udslag som den viste Prisforskel paa Rørene især ikke med den nu nedsatte Rabat. De samarbejdende Rørfabrikker har jo deres paa det tørre, saalænge Valutaforholdene hindrer os i at placere vore Ordrer i U. S. A. Men hvilket Svar har man til Forhandlernes og Amatørernes Paastand om, at Priserne er urimeligt høje? Indtil det foreligger, ser vi kun to Muligheder: Enten beregner de europæiske Rørfabrikanter sig uanstændige Avancer, eller ogsaa er de ude af Stand til at konkurrere med Amerikanerne. H. F. GUMLAMPEN SOM STRØMREGULATOR. AF G2IZ I»T. & R. BULLETIN«. De fleste kender Glimlampens Evne til at holde en Spænding konstant indenfor ret vide Grænser, men nedennævnte Maade at anvende den paa er sikkert ukendt for mange. Som bekendt er der ofte Vanskeligheder med at faa et stabilt Signal fra Flertrinssendere, saafremt Højspændingen til alle Trinene tages fra en fælles Anodestrømskilde. En Glimlampe i Serie med Oscillatorens Anode tjener til at udglatte saadanne Variationer, idet den holder Oscillatorens H. T. konstant. For at opnaa en fuldkommen Regulation kan man desuden anbringe 2, 3 eller 4 saadanne Lamper i Serie alt efter Anodespændingens Størrelse parallelt med H.T.-Eliminatoren. G2IZ, der bruger en Motorgenerator til H.T., har fundet en saadan Serie Glimlamper uundværlig. Den har den Fordel fremfor den sædvanlige Bleeder-Modstand, at den kun bruger Strøm, naar Nøglen er oppe, idet Lamperne tændes, naar Nøglen afbryder og slukkes, naar den trykkes ned. Før man kan tage Glimlamperne i Brug, er det nødvendigt at fjerne den Modstand, der er indbygget i Fatningen, hvorefter Forbindelserne forlænges, saa at en ny Fatning kan sættes paa. Modstanden har en Værdi af ca Ohm. Den er traadviklet og taaler en Belastning paa ca. 5 Watt, saa den vil sikkert kunne finde Anvendelse andet Sted. Naar Glimlamper anvendes til deres af Fabrikanten tiltænkte Formaal, gaar de hyppigt itu paa den Maade, at Seriemodstanden brænder over. Hvis man kan faa et Par Lig af den Slags hos en Elektriker, er de naturligvis ligesaa gode til Forrnaalet. Uden Seriemodstanden er Glimlampen Uanvendelig til Belysning, og man maa derfor mærke den paa en eller anden Maade, saa den ikke ved en Fejltagelse kommer til at sprænge Sikringerne i Lysnettet. (Oversat af OZ5MK). Mere om Universal-Antennen. Siden Amerikaneren Collins Koblingsled til Universal- Antenner fremkom (beskrevet første Gang i OZ for April 1934) er det blevet gennemprøvet af Amatører over den ganske Verden og fundet særdeles tilfredsstillende. Der er ogsaa fremkommet forskellige Varianter, hvoraf et Par skal omtales her. G6US fortæller i T. & R. Bulletin om sine Forsøg med den Fig. 1 viste Kobling. Efter en nylig sket Ombygning blev det besluttet at prøve Collins Universal Antenne i Stedet for at anvende den sædvanlige Koblingsspole. Antennen var en spændingsfødet Zepp med Feedere, der var 33 engelske Fod lange. Efter at Senderen var indstillet paa den sædvanlige Maade, blev Koblingsledet tilsluttet, og det viste sig saa, at Neutraliseringen af Forstærkeren blev fuldkommen ødelagt. Saa snart Koblingen blev fjernet, var det muligt at faa Stabiliseringen i Orden igen. Det maa nævnes, at det var en almindelig Forstærker med eet Rør. Havde det været et Push-pull Trin, vilde Forstyrrelsen næppe være fremkommet. Under Forsøgene viste det sig, at naar en lille Koblingsspole blev viklet over PA-Spolens nøjagtige Midtpunkt, og Enderne af denne Spole tilsluttedes Koblings- 130\n3 ledet i Stedet for de sædvanlige Klemmer paa PA- Spolen, saa forstyrredes Neutraliseringen ikke. Det blev saaledes muligt at afstemme Forstærkeren og Koblingen paa sædvanlig Maade, og Output blev meget større, end naar den sædvanlige Koblingsspole og Kondensator benyttedes. Pladespolerne var 3½ engelsk Tomme i Diameter paa alle Bølgebaand, og Koblingsspolen bestod af svær gummiisoleret bøjelig Traad. Et Stykke tyndt Celluloid blev viklet om Pladespolen for at forhindre Koblingsspolens Vindinger i at falde igennem. Koblingsspolens Størrelse for de tre Baand var 8 Vindinger paa 3,5 MC, 4 paa 7 MC og 2 paa 14 MC. I QST skriver W6BOY følgende om sine Forsøg: Ligesom andre Hams havde jeg en Smule vanskeligt ved at faa Collins Koblingsled til at arbejde mellem min Sender og min Antenne, skønt jeg tidligere havde benyttet det med stort Held med andre Antenner og Sendere. Men fuldstændig Stabilisering af sidste PA- Trin kunde ikke opnaas. Imidlertid var jeg ligesom andre Amatører saa betaget af Universal-Antennens Fordele, at jeg fortsatte Forsøgene, og her er Resultatet. Feedere Almindelig Elektroteknik. Af Ingeniør M. BANG, OZ7WB. (Fortsat). Induktion. Da man ikke kan iagttage de magnetiske Feltlinier (Induktionslinier) umiddelbart, er følgende Spørgsmaal berettiget: Hvorledes maales Antallet af Feltlinier? For Elektroteknikken kan der kun være Tale om to Virkninger. 1. Bringer man en Spiral af Vismuttraad ind i et magnetisk Felt, saa tiltager Traadens Modstand med Feltets Styrke. 2. Bringer man en Spiral, som er forbundet med et Galvanometer, ind i et magnetisk Felt, viser Galvanometeret et Udslag, naar det af Traadsløjfen omsluttede Feltlinietal ændres, ligegyldigt paa hvilken Maade denne Ændring foregaar. Indeslutter en Spole Feltlinier, og ændrer Antallet af samme sig, saa opstaar en elektromotorisk Kraft i Vindingerne. Ligesaa induceres en elektromotorisk Kraft i en Leder, der bevæges saaledes i et magnetisk Felt, at Lederen skærer Feltlinierne. Størrelsen af den elektromotoriske Kraft naar Bevægelsen er lodret paa Feltlinierne er givet ved Spolen L2 i Fig. 2 kobles til PA-Trinets Spole L1 paa sædvanlig Maade, men temmelig løst. Som Regel skal L2 have flere Vindinger end den sædvanlige Antennespole. Kondensatorerne Cl og C2 er forbundet i Serie og afstemmer Koblingsspolen til PA-Trinets Frekvens. Feederne (det maa i dette Tilfælde være et Antennesystem med to Feedere) forbindes tværs over en af Kondensatorerne. Nu er en Kondensators Impedans omvendt proportional med dens Kapacitet, saa ved at indstille Kondensatoren Cl paa høj Kapacitet og afstemme Kredsen til Resonans ved Hjælp af C2 kan man arbejde med lav Impedans i Feedersystemet. Sættes Cl paa lav Kapacitet, og der faas Resonans ved Drejning af C2, arbejdes der med høj Impedans. I dette Tilfælde var det nødvendigt, at Cl s Kapacitet var paa 1000 cm, og den skulde drejes næsten helt ind, da Feedersystemet har meget lav Impedans. Det vil være mest praktisk at bruge to Kondensatorer med vidt forskellig Kapacitet, sna at store Impedans-Ændringer kan ske ved at skifte Feederne over paa Kondensatoren med den lave Kapacitet, naar Feeder- Impedansen er høj. OZ1F. 131\n4 Elektronkoblet Frekvensmaaler. Af W. SCHRAMM i»c Q«Diagrammet viser en elektronkoblet Frekvensmaaler. Her er Anodekredsen uafhængig af de Dele, der bestemmer Frekvensen. I Anodekredsen er indskudt en høj Modstand, hvorved man opnaar en Ensretning af de frembragte Svingninger. Denne Koblingsmaade er gunstig for Frembringelsen af Harmoniske, saaledes at man ved Maaling af en Modtagers Bølge kan gøre dette uden at skifte Spoler. Desuden bliver ogsaa enhver udefra tilført Højfrekvensstrøm ensrettet, saa at man kan maale andre Oscillatorers Frekvens ved at aflytte disses Oversvingninger i Frekvensmaaleren. Frembringelsen af Tonen sker altsaa ogsaa her i den aperiodiske Anodekreds, saa at den tilførte Frekvens ikke har Indflydelse paa den i Maaleren frembragte. For at Oscillatoren ikke skal virke forstyrrende paa Anodekredsen, er Oscillatoren afstemt til 1,75 MG og Anodekredsen til 3,5 MC. Hvis man vil aflytte en meget kraftig Oscillator, er Afskærmningen gennem en Metalkasse nemlig ikke mere tilstrækkelig, idet Oscillatoren vil virke gennem dennes Vægge paa Frekvensmaaleren. Fr.ekvensmaaleren er indbygget i en Kasse med Maalene 148x210x214 mm, Frontpladen 148x210 mm; Batterierne er indbygget. Til Glødestrøm bruges en lille Akkumulator paa 4 Volt. Akkumulatoren føder samtidig en Signallampe, der skal hindre, at man glemmer at afbryde Maaleren. Hertil kan benyttes en lille Lommelampepære med et Strømforbrug af MA. Bygningen af Frekvensmaaleren bør ske med stor Omhyggelighed. Efter at Delene er skruet sammen, er det at anbefale at fæstne alle skruede Forbindelser med lidt Lak, saa de ikke løsner sig. Afstemningskondensatoren bestaar af en fast Kondensator paa 80 cm og en variabel Kondensator paa 15 cm Differenskapacitet, d. v. s. en Drejekondensator med f. Eks. 5 cm Begyndelses- og 20 cm Slutkapacitet. Er Begyndelseskapaciteten væsentlig større, saa maa den faste Kondensators Værdi være tilsvarende mindre. Man maa prøve Kondensatorerne nøje, før man indbygger dem, da der ved Fejl i en Kondensator kan opstaa Unøjagtigheder i Frekvensmaaleren. Spolen vikles paa et Porcellænsrør, der maa besidde Huller til at fæstne Viklingerne i. Man begynder at vikle fra den frie Ende med et Antal af 60 Vindinger silkeomspunden Traad, 0,4 mm Tværmaal, og lader Enderne blive saa lange, at de kan naa til Drejekondensatorens Tilslutningsklemmer. Det angivne Vindingstal er lidt for højt, saa det er ikke nødvendigt at lappe paa ved Afstemningen af Omraadet. Ca. 5 mm fjernet fra denne Vikling følger den anden Vikling. Denne bliver lagt af 2 parallelt-førte Traade af samme Tværmaal og vikles i modsat Retning. Denne Vikling tjener som Tilbagekobling og har 15 Vindinger, d. v. s. hver af de 2 Traade løber 15 Gange rundt, saaledes at der ligger 30 Vindinger ved Siden af hinanden. Denne Viklings Ender maa gøres saa lange, at de kan naa til Rør-Soklens Glødestrømsklemmer. Begyndelsesledninge;rne af denne Vikling fører til Akkumulatoren, naturligvis over Afbryderen. Signallampen maa ikke tilsluttes ved Rør-Soklens Glødestrømsklemmer ; disse Klemmer fører Højfrekvens. Begyndelsen af Afstemningsviklingen forbindes til Drejekondensatorens Stator og Slutningen med den jordforbundne Rotor. Er Spolen viklet efter disse Anvisninger, saa skal Oscillatoren svinge, hvilket man konstaterer efter den bekendte Metode, at sætte Fingeren paa Afstemningskondensatoren. Svinger Oscillatoren, skal Anodestrømmen være omtrent Halvdelen af den Strøm, der gaar, naar Oscillatoren ikke svinger. 132\n5 Den endelige Tilpasning af Afstemningsspolen følger nu ved Hjælp af kendte Frekvenser eller ved Hjælp af Harmoniske fra Radiofoniomraadet. Frekvensmaalerens Grundfrekvens skal begynde lidt under 1750 KC og gaa til lidt over 1825 KC. Anden Harmoniske giver saa Frekvenserne fra 3,5... 3,65 MC, fjerde Harmoniske 7,0... 7,3 MC, og ottende Harmoniske 14, ,6 MC. Dermed kan der maales Frekvenser i 80, 40 og 20 m-baandet. Efter Tilpasningen fæstner man Viklingen yderligere til Spolelegemet med Lak. Er man ikke overbevist om Lakkens Kvalitet, kan man nøjes med at fæstne Viklingens Ender eller smøre smalle Striber af Lak i Spolens Længderetning. En god Lak kan fremstilles af Trolitul-Rester opløst i Benzol. Før man foretager den endelige Kalibrering af Bølgemaaleren, maa den først ældes lidt. Ellers opnaar man let det, at den første Kalibrering, der foretoges straks efter Fremstillingen, efter kort Tids Forløb ikke mere er rigtig. En meget enkelt Fremgangsmaade er, straks efter Fremstillingen at stille den bag Kakkelovnen, saa den hver Dag opvarmes til 30' 40 og om Natten afkøles tilsvarende. Om Sommeren kan man stille den i Solen. Denne Opvarmning og Afkøling maa naturligvis foregaa uden Batterier, thi Frekvensmaaleren gaar bedst med friske Batterier. Denne Frekvensmaaler bruger for alle tre Baand kun een Kalibreringskurve; man tegner blot for de 3 Baand anden, fjerde og ottende Harmoniske som Ordinater. (Oversat af OZ7PH). punktsoscillatoren), og den kan yderligere formindskes ved Frekvensfordobling. Naar man bygger en elektronkoblet Oscillator, maa man afskærme hele Oscillatoren og desuden afskærme Røret. Ved de metalliserede Skærmgitterrør staar den udvendige Skærm i Forbindelse med Katoden, og da denne har HF-Potential, opstaar der let Selvsvingning i Pladekredsen, og Oscillatoren vil da arbejde ustabilt med en daarlig Tone. Selv med den bedste Afskærmning er det vanskeligt at undgaa Selvsvingning, men denne ligger saa meget lavere end Arbejdsfrekvensén, at den selv ved direkte Forstærkning ikke virker generende. Den rigtige Indstilling findes ved at aflæse det i Pladekredsen indskudte Milliamperemeter, og den ligger lige under det Punkt, hvor Anodestrømmen begynder at synke. Glødetraaden afkobles ved Hjælp af en fast Glimmerkondensator, og Gittermodstandens Størrelse, som findes ved Forsøg, ligger i Almindelighed fra Ohm. Katodetappen: Viklingsforholdet Skærmgitter- Katode og Katode-Gitter vælges erfaringsmæssigt 5:20 eller 9:14. Man maa erindre, at Output synker, naar Aftapningen nærmer sig Gitteret, og hvis Aftapningen er for nær Skærmgitteret, saa er Trepunkts-Oscillatoren for svag til, at en god Virkningsgrad kan opnaas. Kortbølgestation OZ1A/7S, Aalborg. Vink ved Brug af elektronkoblet Oscillator. Af LASN i N.R.R.L. Bulletin. Den saakaldte elektronkoblede Oscillator*) har fundet stor Anvendelse blandt Amatører. Paa Grund af sin store Stabilitet anvendes den baade i Modtagere, Frekvensmaalere og Sendere. I Séndere er den meget praktisk, for Amatørbaandene er jo stadig overfyldte, saa det er yderst hensigtsmæssigt at kunne forandre Bølge. Og næst efter Krystalstyring findes der ikke en mere stabil Oscillator end den elektronkoblede. Studerer man en saadan Kobling, vil man se, at det er en Trepunkts-Oscillator med en Forstærker i et og samme Rør. Den har den Fordel, at Anodekredsen ikke er den frekvensbestemmende Del. Tilbagevirkningen fra Anodekredsen er ringe selv ved direkte Udstyring (med Anodekredsen afstemt til samme Bølge som Tre- *) OZ 1933, Side 81 og Radio Magasinet Nr. 6 og Min Interesse for de korte Bølger daterer sig fra 1928, da jeg lavede mig en Kortbølge-Forsats til BCL- Modtageren efter et gammelt Numer af Populær Radio. Den arbejdede godt og trak mange Radiofoni- Stationer ind, men da Morsekundskaberne var lig Nul, opgav jeg de korte Bølger for en Stund, skønt jeg paa daværende Tidspunkt var Medlem af E.D.R. Men Bacillen var allerede saa godt indpodet, at den udviklede sig paa det kraftigste navnlig efter at OZ7Z havde opmuntret mig til at fortsætte. Hos ham fik jeg derefter et ordentligt Morsekursus, og nu kom der for Alvor Gang i Kortbølgearbejdet. Den første Sender var man kan næsten sige naturligvis en Hartley. I sig selv var det et meget mærkeligt Arrangement, som jeg forresten aldrig fik til at svinge, grundet paa de mystiske Komponenter, jeg havde anvendt, og som jeg i min Uvidenhed troede var fænomenale. F. Eks. var HF- Droslen nogle faa Vindinger Traad, viklet paa en Tændstikæske! Den næste Sender var ogsaa en Hartley, men denne Gang var Delene og Opstillingen rigtige. B405 var 133\n6 Senderrør, og Input blev 5 Watt ved 220 Volt DC. Med denne Sender opnaaedes QSO med hele Europa, og den blev flere Gange hørt af TF3B paa 7 MC. Dog lykkedes det ikke at faa DX, skønt der var Opkaldning fra K4. For at faa Energien sat op anskaffedes et større Rør, og Input blev nu 15 Watt ved 220 Volt. Dette forbedrede straks Senderens Rækkevidde, og DX blev nu en mere dagligdags Ting, idet der opnaaedes QSO med 4 Continents foruden Rapport fra New Zealand. I Foraaret besluttede jeg mig til en radikal Ombygning af Senderanlæget, idet en Prøve med CO-PA Opstilling gav udmærkede Resultater. Navnlig var det en Lettelse at vide, at man altid laa i Baandet. Den nuværende Sender, der ses til højre paa Fotografiet, er en 3 Trins CC-Opstilling til- 3,5, 7 og 14 MC. Den er ganske almindelig i Opbygning med et Trin i hver Etage. Stativ og Forplade er af Træ, som synes at være udmærket. i QST anbefaler talrige W-Hams Brugen af dette. CO-Røret er en Telefunken Pentode RES 164, og FD-Røret er Oxytron /3. Begge disse Rør faar 220 Volt direkte fra Nettet. Som Udgangsrør bruges Oxytron /30, der faar 600 Volt fra Nettet + Anodeakkumulator. Input er normalt omkring 50 Watt. Med denne Sender har jeg i Sommerens Løb opnaaet Resultater, der har overfløjet mine dristigste Forventninger. Modtageren var fra Begyndelsen en ganske almindelig Schnell 0-V-1, men for ca. 1 Aar siden blev den forbedret ved at indføre den af OZ7Z udarbejdede Dobbeltdetektor*) med SG-Rør, og denne Modtager benyttes den Dag i Dag, og den virker til min fulde Tilfredshed. Antennen er nu en 20,5 m Hertz, men der er eksperimenteret meget med baade 42 m Hertz og L-Antenner. De to sidstnævnte var absolut bedst til 3,5 MC, men de syntes ikke saa gode til DX. Dette kan maaske skyldes, at jeg ikke kunde finde noget Resonanspunkt paa 14 MC, og da jeg var særlig ivrig efter DX, satte jeg en 20,5 m Hertz op, Ved denne Lejlighed var der forresten lige ved at gaa et Menneskeliv tabt, idet min Medhjælper rullede fra Rygningen af Taget og ned i Tagrenden, hvor jeg lykkeligvis fik ham standset. Denne Antennesynes at være i Besiddelse af alle gode Egenskaber, idet jeg med den har opnaaet snart talrige DX-Forbindelser. Der er ogsaa eksperimenteret en Del med Telefoni paa 3,5 MC. Til Modulation blev brugt en Klasse B Forstærker med Push-pull Udgang, og der opnaaedes gode Fone-QSO med mange danske Amatører foruden enkelte i Norge, Sverige og Tyskland. Efterhaanden som Morsefærdigheden steg, dalede imidlertid Interessen for Telefoni, der slet ikke anvendes paa Stationen for Tiden. Senderen staar normalt afstemt til 14 MC, da jeg har størst Interesse for dette Baand, og hvor jeg ogsaa kan sende uden at forstyrre BCL. Mine bedste DX- Resultater har indtil Dato været: W5, VK5,K4, FF8.FB8, PK4-5, VU og mange andre mere almindelige. Paa 7 MC fik jeg QSO med OZ7ESK paa Grønland. Dette var forøvrigt hans første OZ-Forbindelse med en Amatør. Jeg har fornylig faaet tildelt et specielt Kaldesignal til DX-Brug (OZ1A), da det har vist sig at have store Fordele fremfor mit gamle Kaldesignal. Den sidste Forbedring af Senderanlæget er et Varmetraadsamperemeter (0-0,5 Ampere), der er indskudt i Feederen til Hertz-Antennen. Ved Hjælp af dette er jeg i Stand til at afstemme Senderen med stor Nøjagtighed, saa Antennestrømmen bliver den størst mulige. Hvis nogen skulde have Tid, Lyst og Lejlighed til at bese Sagerne, er de hjertelig velkomne paa min QRA: Gabelsgade 1", Aalborg. Svend Svendsen. *),OZ Oktober\n7 Danske Hams, XXXIV - OZ7BR. OZ7BR begyndte med at bygge en Krystalmodtager i 1926, da han gik paa Sorø Akademi. En bedre BCL- Modtager byggedes i 1928, og samtidig kom interessen for de korte Bølger. Den første SW-Modtager byggedes i 1929 og var til 7 MC. I Januar 1931 blev 7BR Medlem af E.D.R. og fik tildelt DR096. Aaret efter foretoges de første Eksperimenter paa 56 MC, hvor en Sender med 0,4 Watt Input hørtes over en Afstand af 1 km. I Sommeren 1933, mens 7BR var oppe til 1. Del af polyteknisk Eksamen, byggede han sin første Sender til 7 MC, og snart efter kom Licensen. 7BR har ikke ofret sig saa meget for DX, men holder mere af en fb RCC-QSO. Som bekendt har han i et Par Aar været Leder af FK2 og her gjort et udmærket Arbejde i vor eneste aktive Forsøgskreds. QRA er: Jørgen K. Rasmusen, Bernstorffsvej 140, Hellerup. Fjernsynet Da det maa formodes at være af Interesse for Kortbølgeamatørerne at blive holdt underrettede om Fjernsynets Udvikling, skal der her med visse Mellemrum berettes om de forskellige Landes Arbejde indenfor dette Felt. Tyskiand. Den 22. Marts aabnedes i Berlin regelmæssige Fjernsynsudsendelser over Ultrakortbølgesenderen Berlin Witzleben med følgende tekniske Data: Bølgelængde for Billede 6,7 m (44750 KHz), Bølgelængde for Lyd 6,985 m (42950 KHz), 180 Linier, 25 Billeder pr. Sekund, Størrelsesforhold 5:6 cm. Senderne er paa 16 KW hver med Antenner i Toppen af Funkturm". Studierne befinder sig i Fernsehhaus i Rognitzstrasse. Til Overførelse af Modulationsstrømmene fra Optagerrum til Senderen har man efter lange Forsøg konstrueret et Fjernsynskabel, der tillader Overførelse ogsaa paa længere Strækninger. Kablet bestaar af et gastæt metallisk Rør, hvori der koncentrisk er ophængt en Leder. Som Dielektrikum benyttes en Gasart. Der benyttes to Metoder ved Optagelserne, nemlig Mellemfilmmetoden og den direkte Lysstraaleoptagelse. Ved førstnævnte Metode optages Scenerne paa et endeløst Filmsbaand, hvis Længde er 50 m. Baandet passerer Fremkalderen, derefter Sendeanordningen, bliver renset, tørret, faar. paalagt ny lysfølsom Hinde, hvorefter det atter gaar gennem Filmskameraet. Processen tager 20 Sekunder. Man ser altsaa Billedet i Modtageren 20 Sekunder efter, det er optaget. Paa denne, Maade er det lykkedes at optage Friluftsscener og større Foranstaltninger, hvilket endnu ikke lader sig gøre med den direkte Optagelse. For at kunne optage Scenen paa vilkaarlige Steder har man bygget en Optagelsesvogn. Paa Taget er Optagerkameraet opstillet med en Filmtromle med 1300 m Film, hvilket svarer til en Optagelsestid paa 3 Kvarter. Filmen gaar gennem Fremkalder og Fjernsynsoptageanordningen og derefter paa Rulle igen. Her benyttes ikke den ovenfor beskrevne kontinuerlige Metode, da det har vist sig at være bedre at lade Filmfabriken paalægge ny Emulsion i Stedet for at gøre det i Vognen. Desuden er der i Vognen anbragt Forstærker, Synkroniseringsapparat og Mikrofon. Til Forsøg er bygget et Vogntog, hvor man paa 14 store Lastvogne har opbygget et komplet Fjernsynssenderanlæg. Med dette foretages Forsøg over de ultrakorte Bølgers Udbredelse fra forskellige høje Punkter i Tyskland, for at man senere kan anbringe Fjernsyns-Sendenettets Stationer, hvor det er mest fordelagtigt. Ved den anden Optagemetode den direkte Lysstraaleoptagelse er Fremgangsmaaden følgende: En kraftig Lysstraale bliver ved Hjælp af en i Vakuum løbende Nipkowskive med 180 Linier ført henover den Genstand, der skal fjernsynssendes. Det fra de forskellige Punkter tilbagekastede Lys paavirker Fotoceller, der omsætter Lysindtrykkene til elektriske Spændinger, som forstærkes og modulerer Senderen. Paa Berlinerudstillingen vistes begge Metoder. Den sidste er dog ret ubehagelig at blive udsat for, idet det 135\n8 kraftige Lys, de Optrædende maa belyses med, er meget generende, hvilket selv Speakeren blev paavirket af. Rundt om i Berlin er der opstillet Fjernsynsapparater i offentligt tilgængelige Lokaler for at fremme Interessen for Fjernsynet. Modtagerne gengiver Billederne i Formaterne 15 X 18 cm og 23 X 26 cm. Billederne er ved Filmsudsendelser fuldt paa Højde med de bedste Hjemmekinos, men ved direkte Lysstraaleoptagelse lidt daarligere. Modtagerne bestaar af en Ultrakortbølgesuper med en Drossel- Modstands-Kombination i Mellemfrekvenserne, Kippsvingningsanordning, et Braun-Rør med Netdel og en Modtager for Lydgengivelse. Fernseh-A.G. har beskæftiget sig med en Mellemfilmmodtager med samme Opbygning som det ovenfor omtalte Mellemfilmoptageapparat. Her optages det modtagne Fjernsynsbillede i Formatet 9x12 mm paa Film, fremkaldes og projiceres paa Filmslærredet. Billederne har Formatet 3 X 4 m. Videre tekniske Enkeltheder vil muligvis senere blive behandlede. OZ7WB. Radio paa Verdensudstillingen. Et Besøg paa Verdensudstillingen i Bryssel er en Oplevelse, hvad enten man interesserer sig for Teknik og Videnskab eller Kunst og Skønhedsindtryk. Der er nok af alle Dele. Den imponerende Udstilling byder paa saa meget, at man kun kan fordybe sig i Detaljer, saafremt man har flere Uger til Raadighed. En rigtig samlet Radioudstilling fandtes ikke. Man kunde finde Radiomateriel udstillet i flere forskellige Pavilloner. I Alberteum, som er Videnskabernes Palæ, finder man baade Modtagere og Sendere samt en interessant Afdeling, hvor de verdenskendte Philips Laboratorier demonstrerer mystiske Apparater, der særlig finder Anvendelse indenfor den teoretiske Fysik. Iøvrigt har Philips-Koncernen sin egen imponerende Pavillon. Her lægger man særlig Mærke til nogle meget sindrige Mekanismer, som demonstrerer Radiorørenes Virkemaade. Det anskueliggøres ved Hjælp af Kurver af meget fint Savsmuld el. lign., som ad mekanisk Vej stadig dannes og ændres paa et langt Bord. Langs alle Verdensudstillingens kilometerlange Gader er paa begge Sider anbragt høje Lyssøjler. I hver af dem er indbygget en Philips-Højttaler, som gengiver samme Musik over hele det 300 Tdr. Land store Udstillingsterræn. Philips Indsats paa Udstillingen maa have kostet Formuer. I Forlystelsesafdelingen brugtes alle Steder Mikrofon, Forstærker og Højttaler, naar man vilde have Publikum i Tale. Det samme gjaldt Fjernsynspavillonen, som havde den mest gennemtrængende Højttaler. Her blev Fjernsynet demonstreret med direkte Optagelse, og man kunde ogsaa samtidig faa de optrædende Kunstnere at se, saa der var Lejlighed til at sammenligne Original og Billede. Resultatet var ikke egentlig imponerende. Billedet flimrer altfor meget endnu. Den belgiske Amatørorganisation, Reseau Beige, har ogsaa sin Udstilling i Fjernsynspavillonen, og ON4ZQ, som passer den, fik gennem Glasvæggen hurtigt Øje paa OZ8X og mig takket være vort E.D.R.-Emblem. Vi blev straks sorteret fra det store Publikum og inviteret ind i det allerhelligste. Ogsaa ved Besøg ude i den store Verden er det dejligt at være Kortbølgeamatør. Vi indskrev vore Navne i Gæstebogen og bemærkede, at OZ1W havde været der paa et tidligere Tidspunkt. Der var udstillet et Par store flotte Sendere. Den ene, der er Udstillingens officielle Kortbølgesender, har Kaldesignalet ON4WS og et Input paa 300 Watt. Logbogen viste, at den har haft QSO med adskillige OZ-Stationer. En Aften efter Kl. 23, hvor vi sammen med en hel Del flinke ON-Hams og en HB-Amatør var samlet i Fjernsynspavillonen (der paa det Tidspunkt var lukket for det almindelige Publikum) havde vi haabet at opnaa nogle OZ-QSO er. Men det mislykkedes desværre paa Grund af QRM fra de mange Maskiner i Omegnen. Ogsaa al anden Teknik er repræsenteret paa Verdensudstillingen, som holder sine Porte aabne indtil 1. November. Der er altsaa endnu Tid til at besøge den, og ingen vil fortryde det. Har man tillige en Smule Sans for Skønhedsindtryk, vil man her kunne møde disse i fuldt Maal. Verdensudstillingen er en Skønhedsaabenbaring - især efter Mørkets Frembrud, naar alt er illumineret. OZ1F. Til de ulicenserede Amatører. Det er beklageligt, at en Overskrift som ovenstaaende kan fremkomme i OZ, men det er et Faktum, at den har Adresse til ikke saa faa af E.D.R.s Medlemmer. Den store Bunke af Kort til Unlis, der henligger paa QSL-Centralen, beviser det; det samme gør de stadige Klager over Misbrug af Kaldesignaler. Det er vor Forenings Formaal at skabe de bedst mulige Forhold for de danske Amatører, og derfor kan det ikke være os ligegyldigt, om der sendes uden Licens. Enhver, der sender uden Licens, bør være klar over, at han har forbrudt sig mod gældende dansk Lov og er hjemfalden til Straf. Men det er ogsaa daarligt Kammeratskab at sende uden Licens. Er den ulicenserede klar over, at han tager sig Rettigheder og benytter 136\n9 en Plads i Æteren, som andre har betalt for? Den Tid har ganske vist været, da man kunde sende uden Licens, men den Tid er ogsaa ved at være absolut forbi nu. Før i Tiden var der Plads nok i Æteren, og en uheldig Unlis kunde ikke i den Grad gøre Skade som nu, hvor Amatørbaandene er stærkt optaget, og BCL sidder paa Lur i Skarevis. Mon de ulicenserede Amatører aner, hvilken Skade de allerede har tilføjet Amatørbevægelsen? Det er dog velkendt, at det som oftest er ulicenserede Amatører, der kommer i Konflikt med BCL. De forskellige Affærer", der i Aarenes Løb har været fremme i Dagspressen, har saa sandelig ikke været egnet som Reklame for Amatørbevægelsen. Hvordan skal E.D.R. kunne træde frem og tale Amatørernes Sag, naar den maa erkende, at Fredsforstyrreren ikke engang havde Lov til at sende? Det er simpelthen ikke muligt; der er kun føjet et nyt Minus til den Karakter, som vi Sendeamatører allerede har i almindelige Menneskers Bevidsthed. Heller ikke vort internationale Omdømme forbedres ved, at udenlandske Amatører har Forbindelse med danske Unlis. Naar de sender Kort, kan de sende forgæves i mange Tilfælde. Spildt Ulejlighed og spildte Penge giver Ærgrelse, og det var ellers ikke Meningen med det hele. Hvis der saa forlangtes urimelige Kundskaber i Teknik og Morse, saa kunde man endda finde en Undskyldning for de mange Unlis. Men heller ikke her kan der klages. Næppe noget andet Sted er Betingelserne for Opnaaelse af Licens lettere, saa der er absolut ingen Undskyldning for at sende uden Licens. Myndighederne har vist sig meget lydhøre overfor vore Ønsker i baade den ene og den anden Retning, og det er kun rimeligt, de venter, at vi til Gengæld holder os de en Gang nødvendige Bestemmelser efterrettelige. Hvis der skulde blive Grund til Klage, til skærpede Bestemmelser, saa er der ikke andet end de mange Unlis at pege paa. Derfor er enhver, der sender uden Licens, med til at hindre E.D.R.s Bestyrelse i paa rette Maade at varetage Amatørernes Interesser ved at opnaa det bedst mulige Samarbejde med Myndighederne. Desuden skader den Ulicenserede sig selv personligt, jo mere, jo længere han sender uden Licens. Ingen gammel Amatør, som tager de Forpligtelser og de Byrder, som Livet og Myndighederne lægger paa ham, kan føle Sympati for en Amatør, der blæser ethvert Ansvar og et ethvert Hensyn til andre et langt Stykke. Den Dag er nær, da enhver ulicenseret Amatør maa regne med, at han ingen Sympati vil finde. Har man først vist sig som en daarlig Kammerat, er det ikke nemt at vende Stemningen igen. Af disse Grunde maa Bestyrelsen absolut tage Afstand fra enhver ulovlig Udsendelse. Før eller senere og Dagen rykker stadig nærmere vil ulicenserede Amatører ikke blive taalt her i Landet, og de ulicenserede maa da ikke vente nogen Hjælp fra E.D.R. Enhver, der ønsker at blive en god Kortbølgeamatør, bør derfor betænke sig to Gange, før han gaar i Luften uden Licens. En Begynderlicens kræver kun 40 Bogstaver pr. Minut i Telegraferingshastighed. Enhver, der ikke kan præstere den Smule Energi, der kræves for at naa det Resultat, har ingen Adkomst til at kalde sig Kortbølgeamatør. Dette burde alle Unlis og Begyndere lægge sig paa Sinde, før det viser sig nødvendigt at gribe til mere drastiske Forholdsregler. Bestyrelsen. Paa Ferieophold hos hollandske Senderamatører. Af OZ2Q I et Par Aar har jeg taget privat Undervisning i Hollandsk, og siden dette Foraar har jeg fortrinsvis søgt QSO med hollandske Stationer for yderligere at udvikle mit Kendskab til Sproget. Dette førte til et Par regelmæssige ugentlige skeds, og den Tanke faldt mig da ind, at det maaske lod sig gøre at arrangere en Slags Feriebytning imellem hollandske og danske Amatører. Jeg spurgte saa mine Forbindelser, hvad de mente om Tanken; de fandt den udmærket, men kunde af forskellige Grunde ikke føre den ud i Livet. Derimod talte de med deres Amatørkammerater om Spørgsmaalet, og dette førte saa til, at jeg fik Indbydelser fra PA0XD (igennem 0HR) og 0DC (igennem 0IR). Kort Tid før min Afrejse fik 0DC, der i længere Tid havde været arbejdsløs, et Job, der medførte Natarbejde, og han kunde derfor vanskeligt være Vært for mig; han havde imidlertid ordnet sig med 0AZ, saaledes at jeg kunde bo dér i Stedet for hos ham. Mit Besøg i Holland var dermed lagt til Rette paa den smukkeste Maade, men det lykkedes ikke at finde nogen, der vilde rejse hertil for at fuldbringe anden Halvdel af min Plan; de sagde allesammen, at Rejsen var for dyr! Jeg nærer imidlertid grundet Haab om, at det til Vinter eller til næste Sommer skal lykkes at faa nogle af mine PA-Venner til at aflægge mig et Besøg, men hidtil har det altsaa kun været mig, der har nydt godt af min Plan! Mit første Besøg gjaldt 0XD, der bor i en Forstad til Rotterdam. Vi havde udvekslet Fotografier af hin 137\n10 anden og nærede saaledes ingen større Frygt for ikke at kunne finde hinanden paa Banegaarden i Rotterdam. Alt gik ogsaa programmæssigt, idet 0XD og 0HR straks havde kendt mig, da jeg gik igennem Billetkontrollen. Jeg var en Smule spændt paa, hvordan det vilde gaa, naar jeg var henvist til at klare mig paa Hollandsk, da jeg hidtil har haft et andet Sprog at falde tilbage paa, naar jeg talte Hollandsk; det gik imidlertid helt godt, og jeg traf da for første Gang paa Spørgsmaalet: Hvordan har De lært at tale Hollandsk? Det Spørgs - maal maatte jeg besvare mindst 50 Gange i Løbet af de 9 Dage! 0XD er beskæftiget som Chauffør i sin Faders Transportvirksomhed, og han kunde med meget Lune fortælle om sine mange Oplevelser med Færdselspoliti, Toldvæsen o. lign.; hans unge 0W havde været Mestersvømmerske og havde foruden at have reddet tre Mennesker fra at drukne svømmet sig til en imponerende Samling Præmier af forskellige Metaller. Hvad Radioen angaar, saa arbejdede 0XD næsten udelukkende paa 14 MC med DX; Senderen var krystalstyret, og Input til sidste Trin 50 Watt, hvilket er det tilladte Maksimum i Holland. Antennen var den ene Bardun for en 12 m høj Mast, der var rejst paa Marken bagved Rækkehusene; Længden var 10 m, og det var en spændingsfødet Hertz. Med Hensyn til Antenner er der forresten i den allersidste Tid opstaaet en ganske interessant Situation i Holland, idet forskellige Byer, deriblandt Amsterdam, har forbudt Anbringelsen af Antenner paa Hustagene, dog med udtrykkelig Undtagelse af Senderantenner. Naar et saadant Forbud har kunnet opstaa, har det utvivlsomt sin Aarsag i den Skov af Antennemaster, man ser ovenpaa enhver Ejendom; Masterne har alle mulige Længder og er i Reglen saa skæve, at de visselig ikke er nogen Fryd for Øjet. Fremtidig kan man altsaa gaa ud fra, at hvor der findes er Antennemast, dér findes der ogsaa en Amatørsender. Denne Ordning har endvidere den Fordel, at det nu bliver endnu sværere at arbejde ulicenseret i Holland, end det hidtil har været. Det hollandske Post- og Telegrafvæsen holder meget effektiv Kontrol med Senderamatørerne; det er bl. a. forbudt at arbejde med en ulicenseret hollandsk Amatør, og Overtrædelse af dette Forbud straffes uvægerligt med en Bøde. Denne Tanke forekommer mig meget sund; hvad om E.D.R. anmodede vort eget Post- og Telegrafvæsen om at indføre en' tilsvarende Bestemmelse herhjemme? Under mit fire Dages Ophold hos 0XD traf jeg en Række forskellige Amatører, deriblandt 0HR (fra hvis Station jeg havde QSO med OZ3FL), 0GG og R163, og jeg besøgte ogsaa QSL-Centralen en Aften, da Kortene til Udlandet skulde ekspederes. Antallet af Kort er nu vokset saa stærkt, at Forsendelsen til og fra de enkelte Medlemmer af NVIR har maattet overdrages Distriktsrepræsentanterne. Ligesom herhjemme ekspederes ikke Kort til Ulicenserede eller til Ikke- Medlemmer, men eventuelle Kort gemmes dog nogle Aar, for det Tilfælde, at de paagældende i Mellemtiden skulde blive licenserede eller Medlemmer. Ethvert Kort fra et Medlem skal være paaklistret et QSL-Mærke ; disse købes hos Foreningen og koster 2 Cent (f. T. ca. 6 Øre) pr. Stk. Kort til Medlemmerne udsendes saa ofte, som det enkelte Medlem maatte ønske det, og Udgiften til Kuvert og Porto tages af den QSL-Korito, som det enkelte Medlem skal have staaende hos sin Distrikts-QSL-Repræsentant. Saavidt jeg kunde forstaa, var man tilfreds med dette System,, der nu har været praktiseret i flere Aar. Under mit Ophold i Rotterdam gjorde jeg en lille Afstikker til 0ZM (NVIR s Sekretær) i Haag og tilbragte et Par hyggelige Timer dér med Samtale om Foreningsforhold. Efter fire travle Dage, i Løbet af hvilke jeg blandt andet fik cyklet Rotterdam igennem paa Kryds og tværs, tog jeg Afsked med mine gæstfri Værtsfolk og rejste til 0AZ i Hilversum, der ligger ca. 25 km Øst for Amsterdam. Undervejs gjorde jeg dog et Par Timers Ophold i den gamle By Gouda (der bl. a. er berømt for sin Ost) for at hilse paa 0MG,. som jeg havde haft QSO med et Par Gange. Hilversum er bekendt for sin Radiofonistation, der arbejder paa 995 KHz med 10 KW og en Anti-Fading- Antenne, hvor en enkelt 140 m høj Staalmast virker som Antenne. Byen har et ultramoderne, men overordentligt smukt Raadhus, som man foreviser med megen Stolthed; 0AZ bor lige ved Siden af, saa jeg havde rig Lejlighed til at beundre det, 0AZ bor i en større Villa, og han har derfor kunnet sætte en 15 m høj Antennemast op i Haven; Antennen er en vandret, 20 m lang Zepp, med hvilken han kan opnaa uanede Mængder DX paa baade 7 og 14 MC. Stationen er krystalstyret og paa 50 Watt. Hos 0AZ traf jeg allerede den første Morgen den PA-Amatør, som jeg har haft flest QSO er med, nemlig PA-R242. Han er endnu ikke fyldt 18 Aar, men han har taget sin Sendereksamen, og han har da Tilladelse til at betjene en Amatørstation, men ikke til at eje en saadan. R242 har jeg truffet i Luften over 0AZ, 0IR og 0DC; han er en meget ivrig og dygtig Amatør og er fornylig blevet udnævnt til Band-Manager for 7 MC indenfor NVIR. Da Vejret var straalende under mit Ophold i Hilversum (det havde 0AZ i Forvejen lovet at sørge for!), foretog vi naturligvis forskellige Udflugter; saaledes kørte NVIR s Formand 0AX en Dag 0AZ, R242 og mig til den hollandske Skamlebæk, Kootwijk, som 0ZM 138\n11 havde skaffet mig speciel Tilladelse til at bese. Foruden den nye 150 KW Radiofonisender, der arbejder paa 160 KHz, og de to 400 KW Maskinsendere, der arbejder paa 16.8 KHz (17800 m), fandtes der et Utal af større og mindre Kortbølge- og Mellembølgesendere i forskellige Bygninger rundt omkring paa det meget store Terræn. De tre andre Herrer havde heller ikke set Anlægget før, og vi tilbragte alle fire en yderst interressant Eftermiddag. En anden Udflugt gik til Øen Marken i IJsselmeer (som den aflukkede Zuiderzee nu kaldes) og den gamle Fiskerby Volendam; paa begge disse Pladser er de gamle Klædedragter og Skikke bevaret gennem Aarene, og der kommer derfor mange Turister for at bese det egenartede Skue. Denne Udflugt foregik pr. Skib fra den lille Fiskerby Huizen (ligeledes bekendt for sin Radiofonistation, der dog nu er nedlagt); Turen derfra til Marken varer ca. 2½ Time. Vanddybden i denne meget store Indsø er ingen Steder over 6 m, og den gennemsnitlige Dybde er kun 3 m. Det blæste ret kraftigt den Dag, og den korte, krappe Sø fik det lille Skib til at rulle voldsomt. Dette generede ikke os Kortbølgeamatører, der var vant til de korte Bølger, men derimod i høj Grad Størsteparten af de ombordværende Damer, deriblandt 0AZ's yngste Søster, der var saa medtaget, at hun ikke engang kunde gaa i Land i Marken eller Volendam. Foruden 0AZ og R242 var 0DC, (der i den Anledning havde sprunget en Dags Søvn over!) og den ene Operator fra 0QZ i Utrecht med paa denne Tur. Om Aftenen spiste vi til Middag hos 0DC og besøgte bagefter 0PF, hvis Frue i Anledning af min Nærværelse havde dekoreret Aftenbordet med et dansk og et hollandsk Papirflag; da hun ikke vidste nøjagtigt, hvordan det danske Flag saa ud, havde hun igennem den stedlige Boghandler skaffet sig Oplysning derom! Senere optraadte de danske Farver igen, idet 0PF selv afbrændte først et Rødlys og saa et Hvidlys i Haven. Vi besøgte ogsaa 0IR, og fra hans Station opnaaede jeg to QSO er med OZ. Det viste sig, at begge de paagældende Stationer var ulicenserede, hvilket naturligvis ikke gjorde noget godt Indtryk paa de tilstedeværende Hollændere. Den ene OZ-Station var helt umulig at arbejde med; jeg meddelte ham, at OZ2Q var ved Nøglen, og bad om hans Adresse i den Hensigt at skrive til ham direkte, og han gav mig derpaa min Adresse tilbage! Jeg forsøgte derpaa at forklare ham, hvad det var, jeg ønskede, men saa kom han ikke mere igen. Alt i alt en uheldig Aften for OZ-Amatørernes Renommé! 0IR ligger for Tiden inde som Soldat, men har dog trofast opretholdt en sked med mig hver Week-end med R242 som 2nd op.". Den sidste Dag aflagde 0AZ, 0IR, R242 og jeg et kortvarigt Besøg hos den berømte 0ASD i Amsterdam. Denne Station er overordentlig flot udstyret med sær" skilte, store Sendere for hvert af Baandene 3,5, 7 og 14 MC og ligeledes med særskilte Antenner, og der er tre faste Operators. Der kan benyttes saavel Telegrafi som Telefoni, sidstnævnte af fin Kvalitet med Anvendelse af en piezoelektrisk Krystalmikrofon. Hos 0ASD traf jeg ogsaa 0TSK, med hvem jeg havde haft et Par QSO er herhjemmefra. Til Slut vil jeg gerne udtrykke min Taknemmelighed for den Gæstfrihed, jeg mødte i Holland, og pointere, at mit Indtryk af Aanden blandt de hollandske Amatører er den allerbedste; jeg haaber altsaa blot at faa Lejlighed til at prøve paa engang at gøre lidt Gengæld. TRAFFIC NOTES. OZ1A har haft udmærkede DX-Resultater i den forløbne Maaned med sin CO-FD-PA. Input ligger omkring Watt. Af DX kan nævnes; TF, VU2, W, FT4, YI, SU og PK2-4-5 (Java, Sumatra, Borneo) samt 2 Stk. VK5, som gav R6. OZ1NW fandt Forholdene udmærkede for DX paa 14 MC i Begyndelsen af September. Særlig W-Stationer er hørt kraftigt fra Midnat og til Kl. 1 og 2. Loggen for de sidste 3 Dage (pr. 4. September) viser 28 DX-QSO fordelt paa W r l og 9, VE og 7, VU2, J2 og VK2. Sidstnævnte var med gensidig QRK R9 Kl. 21 DNT. OZ8D arbejder stadig paa 14 MC og melder om følgende Resultater i den forløbne Maaned: W1-2-8 og 9, CT2, PY, TF og U9. OZ1NW. OZ8K har skilt hele Stationen ad og er rejst til København for at studere paa Polyteknisk Læreanstalt. OZ9L har. skiftet QRA og er igen i Luften med Fone paa 3,5 MC. Senderen er MO-PA med ca. 35 Watt Input, og der anvendes for Tiden Schäfer-Modulation. Der forsøges desuden med Universal-Antenne. OZ9L. OZ2M har ikke været særlig aktiv denne Gang, men melder dog om følgende DX-Resultater: W og 9, VE1-2 og 3, TF, U9, J og YI. 139\n12 OZ3FL har anskaffet et TC 04/10 og venter at komme i Gang med det i Løbet af September, da Stationen faar en større Ombygning samtidig. OZ9NH arbejder mest paa 7 MC, men har ogsaa forsøgt paa 14 MC og haft QSO med Grønland samt U9. OZ9A har arbejdet en Del paa 14 MC og opnaaet følgende DX-Resultater: Wl og 8, PK4, J, FT, TF og VE. OZ9A. OZ5J arbejder med MO-PA, push-pull MO i Elektronkobling. Input er ikke over 15 Watt. Maanedens bedste Resultater paal4mc er: VE, Wl og 8, LU, PY, U9, YI, CT3, SU, PK4, ZB og FA. WAC er dermed opnaaet. 5J venter snart at komme i Gang med Fone paa 3,5 MC. Der er 73 til OZ-Hams fra TF5C. OZ5U har i sidste Maaned arbejdet med Push-pull Hartley. Input er 10 Watt paa 3,5 og 7 MC. Bedste Resultat er U1, der gav W4, R5 og T9 samt R8 fra OK1. Rapporterne lyder mest paa T9 eller CC. Der spekuleres paa en decideret 3,5 MC Fone-Xmtr. med PP430 og Gittermodulation samt 1 Trins Mikrofonforstærkning. Rapporter paa Fonen vil være meget velkomne. OZ8X rejser til Odense den 15. ds. og venter hurtigt at blive aktiv derfra. Han vil fremdeles være i Gang fra sin gamle QRA paa Lørdage og Søndage. OZ9WB melder om ret daarlige Forhold paa 14 MC, men har dog foruden de sædvanlige W er opnaaet: VE1-2-3 og 4, PY, LU, TI, OA, CX, VQ4, YI, VU, J, U9, PK1-2-3 og 4, KA, VP2, VK2-3-4 og 5 samt alle VS3-Amatører (2 Stk.!), hvoraf His Highness Tunku Ahmad var den ene. Hi! Samme Baand har vist sig ret godt til indenlandske QSOer (OZ1A, 2M, 7A, 7FK m. fl.). OZ2Q har været paa Feriebesøg hos PA-Amatører. Den nye Modtager er færdig og virker udmærket. Den vil senere blive beskrevet kort her i Bladet. OZ3I bygger ny Modtager. Det er den i Radio Amateurs Handbook beskrevne 1-V-l med følgende Rør: Type 58, 58 og 56. Samtidig arbejdes der paa den nye Xmitter, som vil blive bygget a la Collins. OZ3L har været closed down i nogen Tid, men begynder atter at røre paa sig. Han har bl. a. anskaffet sig en ny Modtager, hvad han ogsaa længé har trængt til. OZ4M har fremstillet en Portabel. Det kunde synes at være lidt sent paa Aaret, men foreløbig bliver den ogsaa kun at betragte som Nødsender. Iøvrigt har 4M ikke været særlig aktiv grundet paa ny Stilling, som tager megen Tid. Resultatet har været nogle faa W er paa 7 MC. Der benyttedes en CO-FD-PA-PA,. og Rørene er 47, 46, 10 samt 075/1000, Paa den transportable Hartley er forsøgt med lidt Fone. Der benyttes Heising-Modulation, og Input er 3 Watt fra 120 Volt Anodebatteri. Bedste Resultat er foreløbig Bornholm. 4M har haft Uheld med 2 Stk. 866 i den store Xmitter. De kørte kun 1 Time og opgav derpaa Aanden. Rapporter er velkomne og besvares. OZ7CC er lige blevet licenseret, men alligevel har han allerede haft W2-3 og 4 samt VU foruden mange Europæere. Senderen er CO-FD-PA. Tri-tet-Princippet benyttes, og PA-Trinet er Push-pull. Antennen er en 20,4 m Zepp. OZ7KG har ikke været særlig aktiv i den forløbne Maaned med den Transportable. Kun nogle Sydeuropæere og OZ er har bidt paa Krogen". Ellers er der ialt opnaaet 200 QSO er med denne Sender, og DX erne er fordelt over 5 Kontinenter. 7KG længes efter at komme i Gang med sin QRO Xmtr. og lader sikkert høre fra sig efter den 15. ds. Han er den første OZ- Amatør, der har faaet tildelt WBE-Certifikat. OZ7M flytter i nærmeste Fremtid til AC-Lysnet, hvorfor han haaber paa bedre Resultater end hidtil. OZ3D. BOGANMELDELSE.»The Radio Handbook«, udgivet af Tidsskriftet»Radio«, San Francisco, Californien, U.S.A Sider. Pris Kr. 5,25. Det ser ud til, at A.R.R.L.s kendte Handbook" har faaet en slem Konkurrent. Ahrent Flensborgs Boghandel, Ringsted har til Anmeldelse sendt os en ny amerikansk Kortbølge-Haandbog, som utvivlsomt staar fuldt paa Højde med det bedste af den Slags, der hidtil er fremkommet. Den foreliggende Bog synes at behandle alle Problemer, en Kortbølgeamatør kan komme ud for. Saavel Sendere som Modtagere, Antenner, Kraftanlæg, Nøglemetoder, Modulation og Fjernelse af BCL-Interferens m. m. findes meget grundigt behandlet, og de nyeste Kredsløb er medtaget. Alt behandles saavel i Teori som Praksis, og et fyldigt Afsnit er helliget de ultrakorte Bølger. 140\n13 I det hele taget eksisterer der næppe nogen mere udførlig Kortbølge-Haandbog end denne. Foruden de adskillige Hundrede Diagrammer vil den praktiske Amatør vide at skatte de forskellige nyttige Tabeller, han faar med i samme Køb, ligesom Fortegnelsen over de amerikanske Modtager- og Senderrør er af stor Værdi for den, der regelmæssigt læser udenlandske Amatør-Tidsskrifter. OZ7P. Et Alvorsord. Den Overraskelse, som Dannelsen af Nordisk Radio Amatør Union maa have været for E.D.R.s Medlemmer, har hele Landet over sat Sindene i Bevægelse, og alle Amatører, som har holdt fast ved E.D.R.s Selvstændighed, har med Rette været overraskede over den Stilhed, der har været om den Sag, lige til OZ for Juli Maaned udkom, og det maa siges, at hvis Dannelsen af N.R.A.U. skulde være vedtaget paa Generalforsamlingen ved et Kup, saa har d Herrer Bestyrelsesmedlemmer fuldkomment glemt vore Loves 8, som lyder saaledes: Indkaldelse til den ordinære Generalforsamling foregaar ved Bekendtgørelse i Foreningens Medlemsblad senest 14 Dage før Generalforsamlingen. Samtidig meddeles Dagsordenen. Senest 6 Uger før Generalforsamlingen indkaldes Forslag til Lovændringer ved Bekendtgørelse i Foreningens Medlemsblad. Eventuelle Forslag sendes til Bestyrelsen og maa være denne i Hænde senest 4 Uger før Generalforsamlingen. Ethvert Forslag til Lovændringer skal meddeles in extenso i Foreningens Medlemsblad samtidig med Indkaldelsen til Generalforsamlingen. Dette vil altsaa sige, at alle Forslag, der skal behandles, ikke kan vedtages før til næste Generalforsamling. Vi vil altid være rede til Samarbejde her i Danmark, men ikke paa nogle for os uantagelige Betingelser - Betingelser som vil betyde en fuldstændig Kursændring i E.D.R.s Ledelse; for skal der betales Rejseudgifter for nogle enkelte, saa skal alle Bestyrelsesmedlemmer have Løn og Rejsen betalt Udgifter, der vil betyde, at den Kontingentnedsættelse, som alle Medlemmer imødeser, vil lade vente meget længe paa sig, og det er ydermere Udgifter, som selv OZ1D og OZ2E før i Tiden har været Modstandere af. Finland har nu ogsaa meldt sig til Samarbejde, og skal vi have et fælles Blad, saa skal det trykkes paa fire Sprog, og hvor mange kan læse Finsk? Et fælles Blad af mindre Format end det, vi nu har, kan ikke tilfredsstille E.D.R.s Medlemmer, og det vil kun blive 141 til, hvad OZ var i 1929, ligesom E.D.R.s Selvstændighed vil være forbi. Medlemmerne har i flere Aar betalt et stort Kontingent, og flere har ofret baade Tid og Penge. Derfor: Skal der deles ud af den Kapital, E.D.R. nu har, saa skal det komme Medlemmerne tilgode. Tiden er nu inde for en Kontingentnedsættelse, og et Kontingent paa 3,50 Kr. ligger indenfor Mulighedernes Grænse og det uden at nedsætte OZ med een eneste Side. Dette kan ikke gøres ved et Samarbejde, hvor E.D.R. skal betale og intet absolut intet faar igen. Skal det Arbejde, der er lagt i OZ af OZ7F, ødelægges? Skal E.D.R. bindes til et Samarbejde, hvor vi har alt at tabe og intet at vinde? Vi mener Nej!!! Og vi haaber, at Medlemmerne vil tænke sig om to Gange, før de afgør Sagen. De Bestemmelser, hvorpaa N.R.A.U. er dannet, er saa umulige, at alt kan udledes deraf. I Punkt 1) siges der, at der intet fast Kontingent er og ingen lønnet Sekretær. Vil det sige, at de andre Bestyrelsesmedlemmer skal have Løn? Ja, det er muligt efter den Opstilling. Der findes end ikke en Bestemmelse om, hvorledes Samarbejdet kan bringes til Ophør igen. Alle maa jo være klar over, at har der først været et fælles Blad, saa vil det være meget vanskeligt at faa vort eget Blad igen. Vi vil slutte med at sige til de Medlemmer af E.D.R., for hvem OZ og E.D.R.s Velfærd er det samme som for os: Mød op paa Generalforsamlingen og giv de Bestyrelsesmedlemmer, som har Ansvaret for Dannelsen af N.R.A.U., det Mistillidsvotum, de bør have, og lad os vælge en ny Bestyrelse, der bør bestaa af aktive Amatører og haabe, at OZ vil bestaa langt ud i Fremtiden. Flere gamle Amatører. Dette Indlæg, som vi modtog lige ved Redaktionens Slutning, har vi ikke villet nægte Optagelse trods dets lidt skarpe Form, fordi det øjensynlig giver Udtryk for Anskuelser, der næres af et meget stort Antal Medlemmer. Vi tror dog at kunne sige, at Utilfredsheden -kun gælder de Ændringer i Medlemsbladet og de Rejseudgifter, der kan blive en Følge af N.R.A.U.s Dannelse. Et godt og nyttigt Samarbejde med vore skandinaviske Kolleger ønskes af alle OZ-Amatører. Red. DX-Forholdene paa 14 MC. I denne Tid høres Wl og WE1-2-3 hele Døgnet. Om Morgenen mellem Kl. 5 og 8 børes (i Perioder vy fb) W5-6-7 samt VE4-5 og K6. Sydamerika gaar godt ind mellem Kl. 21 og 23, mens Sydafrika høres Kl , omend mere sjældent. Kl og omkring Kl. 23 gaar Japan igennem. Det øvrige Asien\n14 er bedst fra Kl , og Australien er fb hver Morgen Kl Jeg var i Begyndelsen lidt i Tvivl om, hvornaar jeg bedst kunde faa fat paa de forskellige Kontinenter, og det kunde jo tænkes, at der er andre, der har det paa samme Maade. OZ9WB. Almindelige variable Kondensatorer, som anvendes til Radiofonimodtagere, kan i Sendere bruges ved Spændinger op til 500 Volt. I baade Sendere og Modtagere maa Rotor ligge paa Jordpotential. Ved parallelfeed Sendere er Forbindelsen direkte, mens den ved serie-feed maa ske via en Blokkondensator. Naar man ønsker at neutrodynstabilisere en Flertrinssender, er det nødvendigt, at der samtidig er sat Glødestrøm paa alle Rør. Ved Anvendelse af Pentoder i Sendere er det nødvendigt at have Neutrodynstabilisering, naar de bruges som direkte Forstærkere. Pentoder arbejder først godt som Senderrør, naar de faar dobbelt saa høj Anodespænding, som de normalt udsættes for i Modtagere. Rør med bifilarviklede Glødetraade er brumfrie og stabile paa korte Bølger. De kan derfor anbefales til Modtagere, Oscillatorer og Frekvensmaalere. Fra Afdelingerne, Odense. Vintersæsonen indledes med Klubaften paa Restaurant Odense", Tirsdag den 24. September Kl. 19,30. Forhaabentlig møder rigtig mange Amatører op, saa vi kan drøfte Sommerens Resultater og den kommende Tids Virksomhed. Det anbefales Medlemmerne at medtage eventuelle Radiodele, som ønskes solgt for en billig Pris. OZ9S Lolland-Falster. Søndag den 1. September havde Afdelingen Stævne i Maribo. Man tog straks efter Togenes Ankomst til Borgø. Den transportable Station X-OZ8G blev stillet op, og der opnaaedes et Par QSO. Ved 18-Tiden pakkede man sammen for igen at samles i Bangs Have, hvor man spiste den medbragte Mad. Her kom yderligere to Amatører til, saaledes at der blev ialt 10. Aftenen gik med at diskutere den sidste Tids Begivenheder indenfor E.D.R. Endvidere enedes man om at lade OZ8G faa sidste Kvartals Kontingentkvitteringer som Fuldmagt til Brug ved Afstemning paa den kommende Generalforsamling. Det næste Møde vil blive bekendtgjort i Oktober OZ. OZ8G Husk Generalforsamlingen Søndag den 15. ds. Kl. 14,00 paa Polyteknisk Læreanstalt. (Indgang gennem Porten til Sølvgade). I Sendere bør Ledningerne, der forbinder Drejekondensator og Spole, være af mindst samme Tykkelse som Spoletraaden. Størrelsen af den Gitterforspænding, der behøves, kan udregnes efter følgende simple Formel: Gitterforspænding = den anvendte Anodespænding divideret med Rørets Forstærkningsfaktor. Ved Valg af Rør til Krystaloscillator bør følgende iagttages: Røret maa have et lille Gennemgreb og størst mulig Stejlhed. Gitter-Anode-Kapaciteten maa være saa ringe som muligt. Nøgler man efter Gitterblokeringsmetoden, maa man huske paa, at Gitterforspændingen skal forhøjes, hvis man indsætter et Rør med større Gennemgreb. (Efter,,N.R.R.L. Bulletin 11 }. En Del Amatører har meddelt os deres CC-Frekvenser, men vi venter at faa mange flere opgivet endnu, saa vi snarest kan bringe en samlet Fortegnelse her i Bladet. Kun Opgivelser, der er absolut nøjagtige, har Interesse. Det sker desværre stadig, at vi modtager Fotos og Diagrammer saa sent, at de maa vente en hel Maaned paa at komme i Bladet. Det tager altid nogen Tid at faa Klicheerne leveret, og de bestilles derfor senest den 1. i den Maaned, hvor de skal benyttes. Stof, der ankommer efter den 5., staar altid i Fare for at maatte udskydes paa Grund af Pladsmangel. H. F. 142\n15 Nyt paa alle Frekvenser. OZ7Z er ved at faa udgivet en stor Bog om Kortbølgeteknik paa Nyt nordisk Forlag. Den bringer en Mængde Diagrammer og vil sikkert blive en værdig Afløser for Gerh. Hansens og Bramslevs Kortbølgetelegrafi og Telefoni, som desværre efterhaanden er blevet noget forældet. Som bekendt maa engelske Amatører ikke kalde CQ. De skal i Stedet for kalde Test. Ogsaa paa anden Vis har de Regler, der adskiller sig fra de almindelige. Mens vi andre sætter et X foran Kaldesignalet, naar det drejer sig om en transportabel Station, skal Englænderne tilføje et P i Slutningen af Kaldesignalet. Det er almindeligt kendt, at man kan faa Sprogkursus paa Grammofonplader. Men ogsaa Morsekursus kan man faa paa samme Maade, og det findes paa Columbia Pladerne Nr. 3262, 3263 og Desuden medfølger en lille Pjece. En Japaner har sendt E.D.R. et QSL-Kort (hænger nu paa Formandens Væg) med Forespørgsel, om OZ- Stationer er interesseret i QSO med Japan, D Herrer DX-Folk bedes skrive til ham og aftale Sked. Hans Call er J3DL og QRA: Mr. H. Suganuma, 281 Nakayamate Dori 7 Chome, Kobeku, Kobe, Japan. W6KTW og W6JYT har slaaet Udholdenhedsrekorden, idet de har haft QSO uafbrudt i 11 Timer. T. & R. Bulletin udtaler Haabet om, at G-Stationerne vil afholde sig fra at kappes med Amerikanerne paa saadanne Omraader. Vi tror heller ikke, det er noget for OZ-Stationerne! Der er igen blevet Splittelse blandt de spanske Amatører, som aabenbart ikke alle er tilfredse med I.A.R.U.- Afdelingen U.R.E. Den nye Organisation hedder F.A.R. og udgiver et Blad af samme Navn. Et Brev fra U. S. A. meddeler os, at Telefonisenderen W9XAZ hver Lørdag sender et Program af stor Interesse for Radioamatører, Udsendelsen varer 1½ Time (fra Kl. 18,00 til 19,30 GCT) og foregaar paa 31,6 Megacycles med 500 Watts Input. Rapporter er meget velkomne og adresseres til: The Kilocycle Club of Milwaukee, Radio Station W9XAZ, Milwaukee, Wisconsin, U. S. A. Indtil for kort Tid siden maatte kun Senderamatører blandt Kortbølgeinteresserede i Tyskland benytte Bølgemaalere med Rør. Disse Instrumenter med et lille uskyldigt svingende Rør blev nemlig af de vise Myndigheder henført under Kategorien Sendere (!). Nu er Forbudet hævet, og det fejres med Udsendelse af et Augustnummer af CQ, som paa sine 16 Sider overhovedet intet bringer udover lutter Frekvensmaale- Artikler. Tyskernes Grundighed fornægter sig ikke! Et Par af vore Kortbølgevenner forlader Ungkarletilværelsen i denne Maaned, nemlig OZ7PH den 13. og OZ2T (old OZ7EL) den 15. ds. Vi gratulerer. Fra Ahrent Flensborgs Boghandel, Ringsted, har vi modtaget en ny Type E.D.R.-Emblem paa Sølv, som skal være mere holdbar end den gamle. Prisen er Kr. 2,25 pr. Stk. Den gamle Bronce-Type til Kr. 1,50 kan stadig faas. W.I.A. og N.Z.A.R.T. arrangerer en VK-ZL Konkurrence af internationalt Format, hvor vore egne DX-Kanoner altsaa ogsaa kan deltage. Konkurrencen foregaar fra 5.-6., , og Oktober Nærmere Oplysninger faas hos Redaktøren. Fra Radiotekniker Fritz Lampe, Jagtvej 29 C, København N, har vi modtaget Katalog over de blandt udenlandske Amatører saa yndede Pyrex Glasisolatorer. Der findes Typer for alle Formaal og i mange Størrelser, saa de vil have alle Betingelser for ogsaa at blive populære her i Landet. Mange Amatører har sikkert spekuleret over, hvorfra den amerikanske Betegnelse Ham er kommet. En engelsk Ordbog siger os, at det betyder Skinke, men det kan ikke være Meningen. QST fremkommer med forskellige Forklaringer, der i Tidens Løb er fremsat, men bliver dog. staaende ved en, der findes mest sandsynlig. Ham begyndte som en Forkortelse af amateur til am, der af londonske Væddeløbere og Nævekæmpere udtaltes som h'am i Halvfjerdserne. Ordet kom ind i Amatør-Radio fra Traadtelegrafien, hvor en begyndende Operatør kaldtes en Ham-Operatør. Ham betyder altsaa slet og ret Amatør. Hams er vi, siger QST, og vi er stolte af det. Efter at Amerikanerne i lang Tid har haft specielle Pentode-Senderrør med Fanggitteret ført ud (de berømte RK-Typer) kommer nu endelig det første europæiske Rør med samme Egenskaber. Det er det engelske Osram Type DET8. Paa Glødetraaden skal det have 2 Ampere ved 4 Volt AC. Maksimal Anode- og Skærmgitterspænding er 400 Volt. Røret er prøvet 143\n16 ved en Anodestrøm paa 62,5 MA, og størst tilladelige Anodetab er 25 Watt.. Det ser ud til at være det rette Rør for de mange OZ-Hams med middelstore Stationer. W2BSR, som har udarbejdet det nye R-S-T System, er nu blevet klar over, at de fleste Amatører ønsker at rapportere Signalstyrken i 9 Grader som hidtil. Han har derfor ændret Styrkeskalaen som følger: Nye S-Skala. S (Signalstyrke). Gamle S-SKala. 1 - Ganske svage Signaler; næppe hørlige Meget svage Signaler. 3 - Svage Signaler Nogenlunde gode Signaler. 5 - Ganske gode Signaler Gode Signaler. 7 - Temmelig kraftige Signaler Kraftige Signaler. 9 - Yderst kraftige Signaler. 5 Mange Amatører har sikkert hørt Historien om en københavnsk Amatør, der pr. Radio alarmerede Brandvæsnet i Rom. Det er flere Aar siden, vi hørte den første Gang. Fornylig har den cirkuleret i Dagspressens Radio-Tillæg herhjemme, og nu ser vi den ogsaa gengivet i det hollandske Amatørblad CQ-NVIR, som oven i Købet har taget den fra Wiener Radiowelt. Historien synes altsaa at være internationalt kendt, og det vil være kedeligt, om det hele er opdigtet. Kan nogen af Læserne give Oplysninger? Amerikanernes Opfattelse af QRP faar man et godt Indtryk af ved at læse følgende Uddrag af et Brev fra W6FZY: I Øjeblikket sender jeg med 350 Watt Input, som er omkring Halvdelen til 1 / 10 af den Energi, der benyttes af de fleste W6-Stationer. Det lader til, at Københavns Telefon Aktieselskab udmærket kan bruge Kortbølgeamatørerne. 4 Hams er allerede ansat i Selskabets Tjeneste, og OZ4M meddeler, at flere snart følger efter. I Aar kan baade R.E.F. (Frankrig) og Ø.V.S.V. (Østrig) fejre deres 10-aarige Bestaaen. Begge Foreninger vil fejre Begivenheden med Udsendelse af et stort Festnumer af deres Medlemsblad. Endnu er der som bekendt 2 Aar, til E.D.R. kan holde 10 Aars Jubilæum. Bladet Dansk Radio Union meddeler, at der pludselig er kommet en Prisnedsættelse for Rør i Tyskland. Nedsættelsen traadte i Kraft 1. August 1935 og omfatter ikke mindre end 71 Rørtyper. Mon der er Haab om, at det faar nogen Virkning her i Landet? Kassereren er bortrejst fra 16. til 28. ds. OZ2J - S. Aa. Jørgensen, Sandbygaardsvej 12 St., Brønshøj. OZ2PX - Børge Nielsen, Nørregade 93, Esbjerg. OZ4Z - Mogens F. Petersen, Torvet 5, Nyborg. OZ7CC - N. C. Hjortkjær Hansen, Bavnevangen 24 St., Brønshøj. OZ-DR242 - J. Mondahl, Kronborgg, 4 St., Kbhvn. N. OZ-DR243 - H. Kristensen, Østervang pr. Græsted. (Meddelt af Kassereren pr. 1. September) J. Mondahl, Kronborggade 4 St., Kbhvn. N T. Fjordvang, Vedsted pr. Hviding V. P. Steengaard, Dr. Tværgade 7 111, Kbhvn. K J. W. Christensen, Thyregod Hilbert Jensen, Humlegaarden, Humlebæk A. Carlsson, Otto Rudsgade 6V, Aarhus H. P. Petersen, Horsekildevej 11 11, Valby Henry Kristensen, Østervang pr. Græsted Sv. Aa. Jørgensen, Sandbygaardsvej 12, Brønshøj. Nye Adresser H. Tscherning Petersen, Rømersg. 7 1V, Kbhvn. K S. H. Hasselbalch, Tranegaardsv. 25, Hellerup Povl Jensen, Pension Solborgen, Aaboulevarden 3 11, København V Erik Møller, Gothersgade th -, Kbhvn. K Erik Larsen, Veras Allé 16 ", Vanløse L. Riis Nielsen, Skolegade 56, Herning. OZ- udgives af Landsforeningen EXPERIMENTERENDE DANSKE RADIOAMATØRER, Postboks 79, København K. Ansvarshavende Redaktør: Helmer Fogedgaard, pr. Skrøbe- Iev St. Ai Korrespondance vedrørende Bladet sendes hertil. Ekspedition: Langelands Centraltrykkeri, Rudkøbing. Klager vedrørende Tilsendelsen af OZ rettes til Postvæsenet- Sekretær: Ahrent Flensborg, Ringsted. Hertil sendes al Korrespondance vedrørende Foreningsforhold. Kasserer: Otto Havn Eriksen, Banegaardsvej 46, Hobro. QSL=Manager og Annoncechef: Poul J. Jensen, Jernbane Allé 9 A IV, Vanløse. Leder af DR=Gruppen: LudvigH. Weischer, Sct.Pederstræde 31 1, København K. Eftertryk af OZ s Indhold er tilladt mod tydelig Kildeangivelse- Afleveret til Postvæsenet Torsdag den 12. September. Trykt i Langelands Centraltrykkeri, Rudkebing. 144


80'erne | 10 lugte, du kan huske fra din barndom i 80’erne | Magasinetliv.dk\nKan du huske, hvordan en stinkbombe lugter? Mindes du kokosduften fra sololie på varm sommerhud? Tag med tilbage til duften af en barndom og ungdom i 80’erne\n12. juli 2017 af Karen Greve\n#sjovt #80'erne #barndom #underholdning\n1. Stinkbombe på gangen\nÆggefims i en virkelig rådden udgave. Det skete garanteret mere end én gang i din skoletid, at en gruppe kemi-nørder sneg sig ned i fysiklokalet for at fremstille en stinker og smide den på gangen. I dag kan man godt spekulere på, om nogen af dem eventuelt tjener kassen i medicinalindustrien?\n2. Jod på blod\nNår man fik en grim hudafskrabning, skulle der jod på. Den praksis er overstået. Dermed har vi 80’er-børn udstået ekstra smerte og jod-blod-lugt i en skrøbelig tilstand. Æv.\n3. Madpakke i tasken\nKan du fremkalde lugten af en leverpostejmad, der har ligget tre timer i tasken? Det er ikke et rigtigt lykkeligt minde, vel? Men så længe det ikke var en æggemad...\n4. Sololie med kokos\nFrygten for et højt UV-indeks fandtes ikke rigtigt. I hvert fald var det populært at smøre sin solstegte hud ind i olie med en lidt vammel duft af kokos med den effekt, at man blev endnu mere brun (og anlagde en ærgerlig grobund for tidlige rynker) lynhurtigt.\n5. Et pift af Anais Anais\nParfumen fra Cacharel eller måske Trésor fra Lancome fandtes på ethvert pigeværelse i 80’erne. Og mange af os drømte om at komme til at ligne skønheden Isabella Rosselini bare en lille smule. Og helt ærligt, det ville stadig være fuldstændig ok!\n6. Sure tæer i Kawasaki\nHvide Kawasaki (og senere Converse – også med gummisål) kom man ikke udenom. Heller ikke i solskin og rigtig dejligt vejr. Hellere svede for skønheden med sure tæer end hoppe over i en mindre hip fodbeklædning.\n7. Lak i håret\nHåret var højt i 80’erne og det lod sig gøre ved hjælp af store mængder hårlak. Åh, at komme ud på pigetoilettet til en fest i 80’erne! Det lugtede syntetisk og tågede sært omkring spejlet.\nDe hed Jenka og Shake og man kunne lave kæmpe tyggegummibobler med dem. Så store at alle kunne lugte, når nogen havde sneget sig over til slikmutter i spisepausen og købt for en hel femkrone.\nDer blev røget tæt. På caféer, skoler, i biler og på hospitaler! Måske havde du en lærer, der lagde piben på katederet som en lille stinkende satan til glæde for første række af elever? I hvert fald mødte man røg noget oftere og i noget større mængder end nu.\nDet var ikke mere fancy end kogende vand, en pakke Merrild og et filter i kaffemaskinen, som bryggede med en slubrende lyd, og så duftede køkkenet af helt, helt almindelig sort kaffe. Uden rismælk, vanilledrys eller nogen former for skum. Og det var egentlig helt okay!


Foto for evigt\n? Kan fotograferingen være hjemme hos os?\n! Ja, selvfølgelig!\n? Hvem har rettighederne til optagelserne?\n!FotoForevigt! Ved køb af vore ydelser, får du brugsretten til udvalgte billeder.\nIndirekte lys med.....\nSTUDIE MED MILJØ\nModerne studie i 3100 Hornbæk med plads til 8 personer\nVil du fortælle andre om FotoForevigt?\nDet kan du gøre ved at udfylde felterne nedenfor!\nJeg vil gerne give dig et tip om at kigge ind på denne hjemmeside: www.fotoforevigt.dk\nVi kan bestilles til fotoopgaver på hverdage, weekend-dage og helligdage.\nKontakt os på tlf.: 6063 0808 eller send os en mail HER\nFOTO 'ON LOCATION'\nDu kan vælge portræt- og familie-fotografering i vores studie eller på en lokation, du selv vælger.\nSusanne Buhl er den kreative fotograf\nFoto For Evigt udfører opgaver som: Portræt optagelse / Familiefoto / Bryllup / Konfirmation / Gravid / Nyfødt / Baby / Erhvervsopgaver.\nJeg går til opgaven med stor professionalisme og kreativitet - jeg synes, jeg får det personlige ”jeg” frem i billederne. Jeg har fundet min egen kreative måde, egen personlige stil, eget ståsted; og det er vigtigt for mig og dig som kunde, at få unikke personlige udtryk frem i billederne.\nStærke billeder fortæller ofte en historie om hver enkel person, hist orien kommer fra et godt billede, derfor er det VIGTIGT for mig, at jeg opfylder netop dit ønske.\nJeg fotograferer Enere, lige som de er: spontane, elskelige, unikke.\n''Kunst er ikke et spørgsmål om, hvad man selv (fotografen) kan se, men hvad man kan få andre til at se''\n• Bryllupsfotografering er et af mine specialer, hvor jeg fanger netop det øjeblik hvor glæden og spændingen stråler ud af Jer og Jeres familie og gæster.\n• Familiefotografering i Jeres eget hjem – på dagen tages et fællesbillede og et større antal situationsbiller, hvor vi går rundt i Jeres have og hjem for at ”fange” de gode situationer; dato aftales for portrætfotos i vores fotostudie. Samme koncept anvender vi ved fotografering i institutioner, fest arrangementer (f.eks. på arbejdspladsen).\nPortræt/Familiefoto, Bryllupsfotografering, Konfirmation/Barnedåb, Børnefoto/skolefoto, Artikler/Mode, Gravid/Nyfødt/Baby, Erhverv/Hjemmesider.\nJeg får meget positiv respons på min ’håndtering’ af mine foto-opgaver, der er kreative, stilfulde og viser stemningen og følelserne.\nFå et uforpligtende tilbud allerede i dag – vore priser er meget rimelige for professionelt arbejde. Skriv til mig og jeg vil sende dig et konkret tilbud; og gå ind på vor hjemmeside og se alle de dejlige billeder.


Mickey Gjerris: Afgift på kød hjælper klimaet | OrganicToday.dk\n15. juni 2016 | Af OrganicToday.dk\nKRONIK – Vores valg af fødevarer er med til at skabe de klimaforandringer, der truer os alle og den natur, som vi lever i, med og af. Derfor er det også etisk legitimt, at vi som fællesskab blander os i hinandens valg af fødevarer på samme måde, som vi blander os i hinandens ryge- og alkoholvaner blandt andet ved hjælp af adfærdsregulerende afgifter. En afgift på rødt kød i Danmark vil ikke løse verdens klimaproblemer – men det vil være en god begyndelse.\nVed at spise mindre kød og flere grønsager, belaster du klimaet mindre. Husdyr og kødproduktion koster dyrt i udledning af drivhusgasser. Det koster 42 kilo CO2 at producere et kilo oksesteak. Et kilo kartofler bidrager kun med nogle få hundrede gram CO2. Foto: Gustav Bech\nAf Mickey Gjerris, lektor i bioetik ved Københavns Universitet, medlem af Det Etiske Råd\nDet Etiske Råd besluttede sig i 2014 for at se på de etiske aspekter af forestillingen om, at Den etiske forbruger er løsningen på en række af de problemstillinger, som optræder i fødevaresektoren. Rådet valgte at arbejde med tre cases: Klimabelastende fødevarer, genmodificeret dyrefoder og anvendelsen af kloning i husdyrproduktionen.\nRådet gik i maj 2016 ud med sine anbefalinger om klimabelastende fødevarer og et større baggrundsmateriale, der dels belyser spørgsmålet om, i hvor høj grad den etiske forbruger overhovedet kan løse klimaproblemerne på fødevareområdet og spørgsmålet om, hvornår det er etisk legitimt, at samfundet blander sig i den enkeltes fødevarevalg.\nRådets anbefalinger vedrørende klimabelastende fødevarer bygger derfor på nogle præmisser.\nDen første gruppe af præmisser fokuserer på klimaspørgsmålet og fastslår, at der finder klimaforandringer sted, at de er menneskeskabte, at fødevareområdet står for en betragtelig del af de samlede udledninger af drivhusgasser (19-29 procent), at den animalske produktion, særligt produktionen af kød fra drøvtyggere udgør langt den største del af udledningerne (10 procent) på global basis, at man ved at omlægge sin kost, særligt bort fra det røde kød kan reducere udledningerne fra sit fødevareforbrug betragteligt, og endelig at klimaforandringerne vil forårsage store skader på mennesker og natur inden for en overskuelig årrække. Selv de mere konservative estimater viser alvorlige konsekvenser frem mod 2050.\nKan vi blande os?\nDen anden gruppe af præmisser omhandler spørgsmålet om, hvornår samfundet legitimt kan blande sig i borgernes liv. Rådet valgte her at bygge på John Stuart Mills ikke-skade princip (1806-1873), der i kort form siger, at samfundet kun kan begrænse den enkelte borgers frihed, når udfoldelsen af denne frihed skader andre. Accepterer man den første gruppe af præmisser, er det tydeligt, at ikke-skade princippet kan anvendes på fødevareområdet. Spørgsmålet bliver derfor ikke så meget, om samfundet må blande sig, men hvordan.\nHer diskuterede Rådet, om ansvaret burde overlades udelukkende til den enkelte forbruger. Rådet identificerede en række problemer ved denne tilgang. For det første er der en række demotiverende faktorer for dem, der rent faktisk vælger at handle etisk, herunder:\nA: Dem, der fortsætter med at gøre, som de plejer underminerer indsatsen,\nB: Den enkeltes bidrag tæller som en dråbe i havet og er usynligt,\nC: De negative konsekvenser af ikke at handle er ikke umiddelbart synlige,\nD: Prisen på de mest klimaskadelige fødevarer afspejler ikke de reelle produktionsomkostninger og bliver derved fristende billige,\nE: Den etiske forbruger er ofte overladt til producenternes egne reklamer som informationskilde, hvor man af erfaring ved, at der finder en del green-washing sted,\nF: den demokratiske diskussion undergraves, når ansvaret overlades til den enkelte forbruger ved køledisken i stedet for at være et fælles borger-ansvar, som diskuteres på samfundsniveau.\nSituationens alvor og de mange problemer, som der er ved at overlade ansvaret til den enkelte forbruger taget i betragtning, valgte 14 ud af 17 rådsmedlemmer at gå sammen om de følgende anbefalinger:\nA: Den danske regering bør arbejde på, at der internationalt indføres aftaler om, at fødevareområdet pålægges afgifter, så den enkelte fødevares klimabelastning afspejles i prisen,\nB: Da et sådan system vil være både teknisk omfattende og politisk tidskrævende anbefaler Rådet, at Danmark går foran og i første omgang indfører en afgift på den klart mest klimabelastende fødevare af alle: rødt kød, og når det er teknisk muligt, udvider afgiften til at dække alle fødevarer,\nC: Om afgiften skal placeres i forbrugsleddet eller produktionsleddet, og hvordan den skal udformes er ikke afgørende for Rådet, men det foreslås i første omgang at placere afgiften på forbrugsleddet, da det dels vil sikre, at dansk landbrug ikke udsættes for konkurrenceforvridning, da alt oksekød, også det importerede, vil stige i pris og dels vil være med til at synliggøre fødevarevalgets store betydning for klimaet for borgerne.\nEndelig vil en sådan afgift være med til at give Danmark en stærkere stemme i de internationale forhandlinger om, hvordan man får sænket produktion og forbrug af animalske produkter i de kommende år.\nVidere anbefalede det store flertal i Rådet, at man fra samfundets side også sætter ind med andre virkemidler så som fjernelse af moms på klimavenlige fødevarer, en målrettet indsats mod madspild, indførelse af kødfrie dage i offentlige bespisningstilbud med mere.\nRådets anbefalinger vakte mildest talt en del debat og en række kritikpunkter blev hurtigt fremført dels fra poltisk hold og dels fra producentsiden. Jeg kan ikke her gennemgå dem alle, men blot pege på de vigtigste – og forsøge at give et kortfattet svar.\nEksempler på kritik\nAfgiften vil ikke virke, da den vil være for ineffektiv, buearukratisk, omkostningstung med mere.\nTil det er der at sige, at det vil afhænge af, hvordan man designer en eventuel afgift. Fedtafgiften er muligvis et eksempel på, hvordan man ikke skal gøre, imens reguleringen af prisen på tobak og alkohol kan tjene som positive eksempler. Det vigtige for Rådet er ikke, hvordan en afgift indrettes, men at den rent faktisk fører til et sænket forbrug og gør sammenhængen mellem fødevarevalg og klimabelastning synlig. Viser det sig, at en afgift ikke kan indrettes på en fornuftig måde, så er det, situationens alvor taget i betragtning, nødvendigt at komme op med andre forslag, der kan føre til en reduktion i forbruget af de mest klimabelastende fødevarer\nAfgiften vil have social slagside, da den vil ramme de fattigste hårdest.\nFor det første er ideen jo ikke, at man skal fortsætte med samme forbrug, men flytte forbruget, hvorfor det økonomisk ikke vil blive dyrere at spise, med mindre man fastholder at ville forbruge samme mængde rødt kød som før – et forbrug, som Rådet har påpeget den enkelte kan siges at have en etisk pligt til at mindske. Vælger man at sætte sig ud over denne pligt, vil det have en omkostning, men der vil være et rigt udvalg af mere klimavenlige fødevarer, som man kan vælge i stedet.\nFor det andet så er afgiftens opgave ikke af social art, men rettet mod at mindske de klimaproblemer, som i sig selv kommer til at belaste de mindst bemidlede hårdest blandt ander i form af generelt stigende fødevarepriser.\nEtisk Råd bør slet ikke blande sig i dette spørgsmål og blander i denne sag politik og etik sammen.\nFødevareområdet og spørgsmål knyttet til bæredygtighed hører ind under Det Etiske Råds mandat, så det giver god mening, at Rådet tager spørgsmål om klimaforandringer og fødevarer op. Endvidere gives der intet skarpt skel mellem politik og etik. Politik er at søge at få sine værdier gennemført på samfundsplan, hvorfor Rådet ikke kan undgå at blande sig i politik, når det nu en gang har til opgave at belyse væsentlige etiske problemstillinger inden for sit mandat og gennem anbefalinger rådgive politikerne.\nAfgift på røde bøffer\nDiskussionen kom hurtigt til at handle om en afgift på røde bøffer. Jeg håber, det her er lykkedes at give et mere retvisende billede af Rådets arbejde og få gjort den helt grundlæggende problemstilling tydelig. At vi gennem vores valg af fødevarer er med til at skabe de klimaforandringer, der truer os alle og den natur, som vi lever i, med og af. Derfor er det etisk legitimt, at vi som fællesskab blander os i hinandens valg af fødevarer på samme måde, som vi blander os i for eksempel hinandens ryge- og alkoholvaner blandt andet gennem afgifter.\nEn afgift på rødt kød i Danmark vil ikke løse verdens klimaproblemer – men det vil være en begyndelse til at få taget hul på en meget kompleks problemstilling, der trænger sig mere og mere på. Skulle der være bedre måder at gøre dette på, så lad os endelig få dem på bordet.\nMickey Gjerris har i en årrække forsket i emnefeltet natur, menneske og teknologi og udgivet en lang række artikler og bøger om etiske emner. Han bliver ofte brugt som ekspert, debattør og foredragsholder om emner som klimaforandringer, dyreetik, fødevareetik og medicinsk etik.\nArtiklen har også været bragt i Global Økologi udgivet af Det Økologiske Råd.


Drop varslede besparelser på uddannelsesområdet\nGL / Uddannelse / Skoler og økonomi / Drop varslede besparelser på uddannelsesområdet\nFælles opfordring fra GL, Danske Gymnasier, Danske Erhvervsskoler-Lederne, Lederforeningen for VUC, DGS, Landssammenslutningen af Handelsskoleelever og Erhvervsskolernes Elevorganisation i Politiken\nFælles opfordring fra GL, Danske Gymnasier, Danske Erhvervsskoler-Lederne, Lederforeningen for VUC, DGS, Landssammenslutningen af Handelsskoleelever og Erhvervsskolernes Elevorganisation\nAf Annette Nordstrøm Hansen, fmd. Gymnasieskolernes Lærerforening, Anne-Birgitte Rasmussen, fmd. Danske Gymnasier, Peter Amstrup, fmd. Danske Erhvervsskoler-Lederne, Verner Rylander-Hansen, fmd. Lederforeningen for VUC, Veronika Schultz, fmd. Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, Steffen Andersen, fmd. Landssammenslutningen af Handelsskoleelever og Mie Hovmark, fmd. Erhvervsskolernes Elevorganisation\nAmbitioner om at sikre vækst i samfundet og uddannelser på absolut topniveau klinger hult med regeringens varslede besparelser på 8,7 milliarder på uddannelsesområdet. Gang på gang hører vi ellers fra politisk hold, at uddannelsesområdet er en del af kernevelfærden. Investeringer i uddannelse er forudsætningen for, at vi som samfund klarer os godt i den internationale konkurrence og er i stand til at skabe vækst. Det er synspunkter, som også Venstre har bakket op om.\nDe varslede besparelser på uddannelsesområdet er kortsigtede, men de har langtrækkende og alvorlige konsekvenser.\nMed de bebudede besparelser bliver det noget nær umuligt at opretholde kvaliteten i vores uddannelser. I fare er en lang række af de initiativer, vi søsætter for at imødekomme specifikke uddannelsesbehov. Det gælder fx udbud af mindre fag og tilbud om ekstra undervisningstimer til elever, der har brug for hjælp for at komme videre. Men det gælder også tilbud rettet mod særligt talentfulde elever, som vi udfordrer, for at de kan udfolde hele deres talentrepertoire.\nDertil kommer, at vi risikerer at sætte vores tradition for et fintmasket uddannelsesudbud på spil. I de tyndt befolkede egne af landet er der begrundet frygt for, at besparelser i denne størrelsesorden vil udfordre uddannelsesinstitutioner i en sådan grad, at de risikerer at måtte lukke. Det vil udfordre det uddannelseslandskab vi har i dag, hvor der findes et attraktivt og varieret udbud af ungdomsuddannelser i alle dele af landet og ikke kun i storbyerne. Danmark skal leve af sin højt kvalificerede arbejdskraft og derfor skal vi fortsat kunne tilbyde uddannelser til både unge og voksne over hele landet på et højt fagligt niveau.\nVi opfordrer regeringen til at tænke sig grundigt om. De varslede besparelser på uddannelsesområdet er kortsigtede, men de har langtrækkende og alvorlige konsekvenser, som det vil tage rigtig mange år at rette op. Det er dyrt betalte lærepenge. Lad os derfor ikke spille hasard med vores uddannelser, de er det fundament, vi har opbygget velfærdssamfundet på.\nDebatindlægget er bragt i Politiken 2. september 2015\nEmner: Uddannelse; Økonomi