Skønhedskonkurrence på jobcentret - UgebrevetA4.dk\nDe ledige skal fremover være dommere over, hvem de vil have som sagsbehandler. Både i jobcentret og i a-kassen skal de kunne vælge og vrage mellem sagsbehandlerne. Det foreslår et udvalg af eksperter under Carsten Koch. Forslaget får opbakning fra fagfolk inden for beskæftigelse, der dog også kommer med en stribe advarsler.\nFoto: Foto: Lars Hansen/Polfoto\nMATCHMAKING Skal det være hende den gråhårede med den kontante facon? Eller skal det være ham den venlige rødhårede? De spørgsmål kan ledige stille sig selv, når de kommer i jobcentret eller a-kassen. Som arbejdsløs kan man nemlig vælge, hvilken sagsbehandler man vil have.\nSådan bliver fremtiden, hvis politikerne lytter til et udvalg af eksperter under ledelse af tidligere minister Carsten Koch. Udvalget anbefaler, at ledige så vidt muligt selv udvælger deres sagsbehandler.\nFolk med forstand på arbejdsmarkedet bakker også op om at lade ledige vælge og vrage mellem sagsbehandlere. Ifølge en undersøgelse udført af Ugebrevet A4 går 57 procent af medlemmerne i de lokale beskæftigelsesråd ind for at give de ledige valgfrihed.\nBlandt tilhængerne af forslaget er Per Flor, som er faglig sekretær i 3F. Han repræsenterer LO-fagbevægelsen i beskæftigelsesrådet i midtsjællandske Ringsted.\n»Det vil have den klare fordel, at den ledige fra begyndelsen vil have tillid til, at sagsbehandleren er en person, som ’vil mig’. De ledige vil kunne tillade sig at have nogle forventninger om, at de får god hjælp til at komme i job eller uddannelse,« siger Per Flor.\nForslaget får også opbakning fra Stig Magnussen, som er karriererådgiver i Magistrenes A-kasse i Aalborg og repræsenterer Akademikerne (tidligere Akademikernes Centralorganisation) i det lokale beskæftigelsesråd.\n»Bare det at have en valgmulighed giver for de fleste ledige allerede i udgangspunktet en mere positiv tilgang til systemet. Og når en arbejdsløs har valgt en sagsbehandler til, vil det give større tillid til, at det kan fungere,« siger Stig Magnussen. Han fortsætter:\n»Større tillid vil være en stor gevinst, for i dag kommer mange førstegangs-ledige ind ad døren med paraderne oppe. De er meget bevidste om, at vi kan tage dagpengene fra dem, og der går et stykke tid, før de finder ud af, at vi først og fremmest har fokus på at hjælpe dem videre.«\nFrygt for vennetjenester\nDet er ikke alle medlemmer af beskæftigelsesrådene, der hilser forslaget fra Koch-udvalget velkommen. Ifølge A4’s undersøgelse er 33 procent af medlemmerne af beskæftigelsesrådene imod. En af modstanderne er Flemming Voldum, som er direktør for Metalvarefabrikken Struer og repræsenterer Dansk Arbejdsgiverforening i vestjyske Struers beskæftigelsesråd.\n»Det er en dårlig idé at lade de ledige selv vælge sagsbehandler, for man risikerer, at de ledige vil gå efter de sagsbehandlere, som, de tror, sympatiserer mest med dem. Det er vigtigt, at arbejdsløse får en uvildig behandling,« siger Flemming Voldum.\nHan frygter, at nogle sagsbehandlere og borgere bliver for gode venner.\n»Familiemæssige bånd mellem borger og sagsbehandler kan man afsløre, men venskaber kan man jo ikke se ud af nogen registre. Det dur ikke, hvis ledige får en oplevelse af, at nogle ledige får en bedre betjening end andre,« siger Flemming Voldum.\nLedige: En opmuntring\nDet vil opmuntre de ledige, hvis de får lov at udse sig deres egen sagsbehandler. Det mener Peder Bæk, der er talsmand for ’Behandl os ordentligt’, som er en bevægelse for arbejdsløse.\n»Det vil være en lettelse for de ledige, hvis de i a-kassen eller jobcentret kan vælge en sagsbehandler, som, de tror, vil være åben over for dem og deres ideer. Det at kunne vælge vil give noget motivation og lidt lys midt i mørket,« siger Peder Bæk. Han fortsætter:\n»Alt for mange ledige oplever at havne hos sagsbehandlere, hvor man taler fuldstændig forbi hinanden. Jeg har selv oplevet, hvordan jeg foreslog at få en uddannelse som pædagogmedhjælper og så i stedet blev tilbudt at tage et buskørekort.«\nDet er langt fra lige meget, hvordan man strikker muligheden for at vælge sagsbehandler sammen. Der skal nemlig være nogle sagsbehandlere, der er værd at vælge imellem. Det understreger Eva-Pernille Poulsen, som er arbejdsløs journalist.\n»Jeg vil gerne kunne vælge mellem sagsbehandlerne, men under den forudsætning, at der er nogle med indsigt i mit fag og min branche at vælge imellem. Det, tror jeg, bliver meget svært at finde i et jobcenter, hvor sagsbehandlerne i dag skal favne lige fra jord- og betonarbejderen til akademikeren. Jeg tror faktisk kun et frit valg vil give mening i min a-kasse, hvor medarbejderne kender branchen ud og ind,« siger Eva-Pernille Poulsen.\nHårde sagsbehandlere har succes\nDet er nærliggende, at de fleste ledige vil vælge en sagsbehandler, de ser som sympatisk. Det vurderer seniorforsker Lars Skipper fra KORA (Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning).\n»Hvis man overlader valget af sagsbehandler til den enkelte ledige, risikerer man nemt, at de mest populære sagsbehandlere bliver dem, der ser de ledige i øjnene og siger: ’Det er vel nok synd for dig’. Og at de mest upopulære bliver dem, der er hurtige at stille krav á la: ’Det kan godt være, du ikke lige har lyst til at tage det her job i Esbjerg, men det skal du’,« siger Lars Skipper.\nDe ledige er dog ikke altid bedst tjent med de sagsbehandlere, der stryger dem med hårene. Det fremgår af en videnskabelig undersøgelse fra Schweiz, som Carsten Koch-udvalget henviser til. Ifølge studiet opnår ’hårde’ sagsbehandlere, der ikke er så optaget af at samarbejde med arbejdsløse, de bedste resultater. De får i gennemsnit flere i arbejde end ’bløde’, samarbejdsorienterede sagsbehandlere.\n»Vi ved fra adskillige studier, at det virker at stresse ledige. Eksempelvis ved hyppigt at indkalde dem til samtale, så de får konfiskeret noget af deres fritid. Eller ved hyppigt at sende dem i virksomhedspraktik. Der er en dokumenterbar skræmmeeffekt,« siger Lars Skipper.\nIngen fløjlshandsker her\nDe ledige går galt i byen, hvis de tror, at sympatiske sagsbehandlere ikke vil stille krav. Det understreger virksomhedskonsulent Ilse Asmussen, som er formand for gruppen af ansatte i jobcentre organiseret i HK/Kommunal.\n»Sagsbehandlerne skal helst være så professionelle, at de hele tiden går efter at få den ledige hurtigst muligt i varig beskæftigelse. Når der er brug for at stille krav, vil de gøre det uden at tænke på, om det måske gør dem mindre populær hos den ledige,« siger Ilse Asmussen.\nHun mener i øvrigt, at de ansatte i jobcentrene godt kan leve med, at de ledige får mulighed for at vælge sagsbehandler.\n»Forslaget lyder fornuftigt, for det vil være en måde at give ledige mere ansvar og vise tillid til deres dømmekraft. Det vil også øge chancen for, at der bliver en god kemi mellem ledig og sagsbehandler. Og netop kemi er uhyre vigtig for at opnå resultater,« siger Ilse Asmussen.\nDet kan ligefrem gøre sagsbehandlerne mere motiverede, hvis de bliver valgt til af de ledige. Det siger 52 procent af medlemmerne af de lokale beskæftigelsesråd i A4’s undersøgelse. Kun 13 procent tror, det vil demotivere sagsbehandlerne, hvis ledige får lov at vælge imellem dem.\nLøse rygter og tilsvining\nHvis de ledige skal have glæde af at kunne vælge, skal de også klædes på til det. Det fastslår seniorforsker Lars Skipper og rejser en række spørgsmål.\n»Jeg har meget svært ved at, hvordan man skal kunne klæde den enkelte ledige på til at kunne træffe et oplyst valg af sagsbehandler. Skal der for hver sagsbehandler være et scorecard, så de ledige kan se, hvor god den enkelte sagsbehandler er til at få folk i job? Og kan man i det hele taget lave sådan et scorecard på et retfærdigt grundlag?« spørger Lars Skipper.\nDet har ikke været muligt fra Carsten Koch-udvalget at få en uddybning af, hvordan valgfriheden skal omsættes i praksis. Ilse Asmussen fra HK/Kommunal ser også gerne, at forslaget bliver mere detaljeret.\n»Det bliver meget afgørende, hvilke oplysninger arbejdsløse får til at vælge sagsbehandler ud fra. Skal det være informationer om vedkommendes resultater, uddannelse, alder og foto? Hvis man ikke sørger for en ordentlig præsentation, kan det munde ud i, at ledige vælger ud fra tilfældige rygter eller omtale på Facebook, hvor sagsbehandlere nogle gange bliver svinet til,« siger Ilse Asmussen.\nSelv med en god præsentation risikerer nogle sagsbehandlere at blive valgt fra, mener Ilse Asmussen, og forklarer:\n»Man risikerer med valgfrihed, at ledige dømmer sagsbehandlerne på forkerte præmisser. Tag eksempelvis min kollega på 67 år, som har et rigtigt god tag på unge ledige. De unge vil nok ikke umiddelbart vælge ham, hvis de ikke kender ham i forvejen.«\nDet er langt fra lige meget, hvordan ledige og sagsbehandlere bliver sat sammen. Et schweizisk studie peger på, at når sagsbehandler og borger minder noget om hinanden målt på køn, alder og uddannelse, så er der større succes med at få ledige i arbejde end ellers.\nDet kan dog nemt være andre ting end sagsbehandlernes fremtoning, ledige vil vælge sagsbehandler ud fra. Det gælder i hvert fald arbejdsløse Eva-Pernille Poulsen.\n»Ud over indsigt i mit fag vil det helt klart være evnen til at betjene mig professionelt, som jeg vil lægge vægt på ved valg af sagsbehandler. Jeg vil ikke spilde min tid, sådan som det desværre næsten altid føles på jobcentret i dag,« siger Eva-Pernille Poulsen.\nGode erfaringer i a-kasser\nSiden marts 2012 har der under overskriften Den Gode Samtale været kørt et forsøg i syv a-kasser. Forsøget går ud på at sætte ledige i førerstolen i forhold til samtaler i a-kasserne. Det sker blandt andet ved, at de selv kan vælge samtaleemne; om samtalen skal foregå ansigt til ansigt eller via telefon; og så kan de i en vis udstrækning selv vælge jobkonsulent. En ny evaluering af forsøget viser, at både ledige og a-kasser har positive erfaringer med at lade ledige selv vælge jobkonsulent. I evalueringen står:\n»Medlemmernes mulighed for selv at vælge jobkonsulent bliver vurderet positivt af a-kasserne. Både fordi valgfrihed i sig selv er positiv, men også fordi det giver kontinuitet i samtalerne, når parterne går igen.«\nDet har ikke været muligt for evalueringsholdet at kortlægge de lediges mening om muligheden for at vælge jobkonsulent. Men et spørgsmål i undersøgelsen giver dog et fingerpeg om tilfredshed blandt de ledige.\nDe arbejdsløse er blevet spurgt: ’Hvilke praktiske forhold har eller ville især have haft betydning for din tilfredshed med samtaler med a-kassen?’ Blandt en række svarmuligheder peger 10 procent af de ledige, som har svaret før forsøget, at deres tilfredshed skyldes muligheden ’for at vælge, hvilken a-kassemedarbejder jeg skal tale med’.\nUnder det igangværende forsøg er andelen af arbejdsløse, som begrunder tilfredshed med muligheden for at kunne vælge jobkonsulent, steget til 28 procent.\nKæmpe praktisk udfordring\nFra flere sider sættes der spørgsmålstegn ved, om det kan lade sig gøre i praksis at lade de ledige vælge sagsbehandler.\n»Forslaget virker meget bureaukratisk. For hvordan undgår man eksempelvis, at der bliver lange køer hos nogle sagsbehandlere, mens andre står med mere eller mindre tomme kalendere? Det kan blive meget svært at administrere,« siger seniorforsker Lars Skipper.\nMedlem af beskæftigelsesrådet i Ringsted Per Flor mener, at der skal følge penge med, hvis forslaget skal blive til virkelighed i a-kasser og jobcentre.\n»For at få denne ordning til at køre skal der følge nogle penge med, for det bliver svært at lave det, uden det koster noget. En model kunne være at lade pengene til indsatsen følge den enkelte borger,« siger Per Flor.\nGrafik: Flertal: Lad ledige selv vælge sagsbehandler\nGrafik: Eksperter: Godt med valgmulighed\nGrafik: Sagsbehandlere bliver glade


Nyhedsbrev oktober 2020 - Fobu\nDet skal du huske, efter I har afholdt valg til bestyrelsen! * Få en god start på bestyrelsesarbejdet! * Ferie på forskud – Hvordan gør vi? * Vi afholder stadig kurser! * Billigere forsikringer * Sidste chance for at indstille til “Årets dagtilbud” * I praktik i Børnehuset Gemmet * Ledige pladser på kommende kurser * Følger du FOBU på Facebook og LinkedIn\nDet skal du huske, efter I har afholdt valg til bestyrelsen!\nSå er det igen den tid på året, hvor jeres bestyrelsesoplysninger skal opdateres. Det er nemlig så vigtigt, at vi i FOBU har de helt nye oplysninger om jeres bestyrelser, da det er vores eneste mulighed for at kunne kontakte dem med fx bestyrelseskurser, konferencer eller vigtige nyheder for de reelle ejere.\nSå husk at holde øje: I vil nemlig inden længe modtage en mail fra os med en bestyrelsesoversigt, som skal udfyldes og returneres.\nFlere af jer har allerede afholdt valg til bestyrelsen, og andre af jer skal snart til det. Det er vigtigt at komme godt ind i bestyrelsesarbejdet og få sat kursen rigtigt fra start af. Det vil vi i FOBU gerne bistå jer i, og derfor udbyder vi i løbet af efteråret bestyrelseskurser i Aarhus og København. Til kurserne får du bl.a. et indblik i, hvad bestyrelsesopgaven går ud på, og hvordan bestyrelsen bedst muligt samarbejder med lederen om at løfte opgaven.\nKurset i Aarhus finder sted den 5. november 2020, og kurset i København afholdes den 25. november 2020. I kan læse mere om kurserne og tilmelde jer her.\nFerie på forskud – Hvordan gør vi?\nFerie på forskud er en ny ordning, som er blevet indført med den nye ferielov, som trådte i kraft 1. september 2020. Ordningen betyder, at man som medarbejder kan ”låne” ferie på forhånd, som medarbejderen endnu ikke har optjent.\nDog er budskabet, at I som arbejdsgivere skal være opmærksomme i forhold til brugen af ordningen, da I kan risikere, at medarbejderen fratræder, inden der er sket udligning – ”ferielånet er tilbagebetalt”. Der kan kun modregnes i tilgodehavende løn i den sidste månedsløn og i feriebetalingen herunder 6. ferieuge. Institutionen vil lide et tab, hvis beløbet er for højt i forhold til at kunne modregne i sidste månedsløn og feriebetalingen. Det kan f.eks. være prøvetidsansatte, som opsiger sin stilling med 1 dags varsel.\nDer er tale om en aftale mellem jer som arbejdsgivere og medarbejderen, og derfor er I som arbejdsgivere ikke forpligtet til at acceptere en anmodning om forskudsferie.\nI forhold til efterårsferien 2020 er der optjent 2,08 dage i september, som kan anvendes i oktober måned. Derudover er der: 1,64 dages restferie fra miniferieåret, (hvis medarbejderen har afholdt 3 ugers sommerferie) og 6. ferieuge: 1,28 dag. Altså i alt: 5 dage til efterårsferie.\nDer kan også anvendes afspadsering/flex, omsorgsdage eller seniordage.\nHvis medarbejderen hverken har restferie, 6. ferieuge eller andet, kan der aftales forskudsferie. I forhold til efterårsferien vil der være tale om at skulle indgå en aftale om forskudsferie på 2,92 dage.\nUdligningen vil så ske i oktober måned: 2,08 dage og i november måned: 0,84 dag. I november vil der være plus på kontoen igen med 1,24 dag. Der vil være 3,32 dage til juleferien i december måned i dette tilfælde.\nVær dog opmærksom på juleferien.\nDer kan heller ikke aftales mere ferie på forskud, end der kan optjenes inden for samme ferieår.\nEksempel: En medarbejder tiltræder stilling 1. maj 2021 og ønsker at holde 3 ugers sommerferie i juli måned 2021. Der er optjent 4,16 dage i maj og juni måned. Der kan dermed ikke optjenes til 3 ugers sommer inden ferieåret udløber 31. august 2021. Der kan aftales 4,16 dage i forskudsferie, men resten af ferien er for egen regning.\nSom lovet har fobu udarbejdet en blanket, som I kan anvende i forbindelse med aftale om forskudsferie. I kan finde blanketten her. Blanketten skal sendes til institutionens lønkonsulent senest den 20. i den måned, hvor der afvikles ferie på forskud.\nDerudover har vi udarbejdet en oversigt over optjening af ferie på et ferieår og et eksempel på løbende brug af den disponible ferie, som I finder her.\nVi afholder stadig kurser!\nDen 25. september 2020 blev der udmeldt nye nationale tiltag mod COVID-19 af Erhvervs-, Justits- og Ældre- og Sundhedsministeriet. Ifølge de nye nationale tiltag er forsamlingsforbuddet ved arrangementer fortsat sænket til 50 personer, mens det stadig er muligt at afholde arrangementer, fx kurser, med op til 500 personer, hvis deltagerne sidder ned på faste pladser med retning mod en scene, lærred eller lignende.\nDerfor afholder vi på trods af disse corona tider stadig kurser i FOBU – og vi glæder os sådan til at dele de kommende arrangementer med jer. For eksempel sætter vi i løbet af efteråret fokus på arbejdsfællesskabet, på bestyrelsernes ansvar og opgaver og på børnenes kunstneriske læring og udvikling. Alt sammen noget, som du kan læse meget mere om her.\nDu kan trygt deltage på vores kurser:\nDer vil være forskellige tiltag, når du er på kursus – alt sammen for at sikre, at du føler dig fuldstændig tryg ved at deltage. Myndighederne udstikker retningslinjerne, og vi følger dem til punkt og prikke: Vi sørger for ekstra høj hygiejne, for god afstand og for forplejning efter de retningslinjer, som er for området.\nVi kommer i FOBU til at indgå et samarbejde med en forsikringsmægler, der vil hjælpe os med at få bedre forsikringer til billigere penge. Det er firmaet ”Honestus og Partners”.\nEn forsikringsmægler er en virksomhed, der på vores vegne forhandler med forsikringsselskaberne for at sikre os de bedste forsikringer – både i forhold til pris, men også i forhold til at få de bedste vilkår. De foretager forhandlingen på baggrund af vores behov og skadesstatistik, og de foretager derefter en sammenligning af, hvad de forskellige selskaber kan tilbyde. Ud fra dette kommer de med en aftale. Aftalen indgås med FOBU, og det er så op til jer i de enkelte institutioner at beslutte, hvorvidt I vil skifte forsikringsselskab. I den nye model vil det desuden være således, at den enkelte institution fremover gratis kan få rådgivning fra forsikringsmægleren, hvis man har en skade. Og her agerer de jo som vores rådgiver, ikke forsikringsselskabets.\nForsikringsmæglerne kommer til at indhente tilbud på de forsikringer, som den enkelte institution typisk har; Erhvervsansvarsforsikring, arbejdsskadeforsikring, løsøreforsikring og bestyrelsesforsikring.\nVi arbejder på højtryk på at vende tilbage med nyt i løbet af denne måned.\nSidste chance for at indstille til “Årets dagtilbud”\nHusk at det er ved at være sidste chance for at indstille en institution til “Årets dagtilbud”. Indstillingsfristen er nemlig den 18. oktober 2020.\nPrisen gives til en daginstitution eller en dagpleje i Danmark, der udfører et solidt pædagogisk arbejde af høj kvalitet, hvor den pædagogiske intention træder tydeligt frem i den daglige praksis og i udviklingen af børne- og læringsmiljøet. Den daglige praksis skal samtidig være funderet i den styrkede pædagogiske læreplan herunder det pædagogiske grundlag.\nDu kan indstille et dagtilbud her.\nI praktik i Børnehuset Gemmet\nI sidste uge var FOBUS direktør, Henrik Vagner, i ”praktik” i Børnehuset Gemmet – en selvejende institution, der ligger godt placeret i det Københavnske Nordvest kvarter.\nDet er nu fjerde gang, at Henrik er i praktik hos et af vores medlemmer – tidligere har han været i Marthahjemmet, Prinsessegårdene og Haraldsgården. Formålet med praktikken er løbende at blive klogere på, hvilke vilkår og udfordringer vores medlemmer oplever i hverdagen, og hvor vi som FOBU kan gøre en indsats for at hjælpe med at løse disse udfordringer.\nHvordan ”praktikken” skal forløbe, er helt op til institutionen, så i Børnehuset Gemmet startede Henrik som ”dørmand og -modtager”. I Gemmet er der 3 etager, så, som mange andre steder, er det en logistisk udfordring at følge især de mindre børn til den rigtige stue, så her blev Henrik sat på lidt af en prøve.\nSenere bistod han til en times rytmik og leg med musik, hvor han fik et indblik i alle de pædagogiske overvejelser, der ligger bag hver enkelt aktivitet i en daginstitution, og hvor stort fokus på udviklingen af det enkelte barn, der er i legen.\nEftermiddagen tilbragte han med børnehusets leder, Merete Grave, hvor de bl.a. gennemgik FOBUs IT-systemer fra ledernes side af skærmen. Det gav mulighed for en god drøftelse af, hvad FOBU kan forbedre og være skarpere på – både meget konkret, men også mere generelt.\nTak til Børnehuset Gemmet for en god praktik og en lærerig oplevelse.\nDer er stadig ledige pladser tilbage på FOBUs kurser i oktober og november 2020.\nOrganisatorisk medlemskab og organisationen som et arbejdsfællesskab den 27. oktober 2020 kl. 17.30-20.00 i KBH:\nMajas foredrag omhandler organisationsudvikling, ledelse og følgeskab. Et velfungerende arbejdsfællesskab er altafgørende for hverdagen i dagtilbud. Derfor sætter Maja i oplægget knivskarpt fokus på de udfordringer, der findes i pædagogisk praksis og kommer med enkle og håndgribelige forslag til en stærkere faglig praksis.\n* Pga. stor tilslutning, har vi lejet os ind i større lokaler, og der er derfor stadig ledige pladser på kurset.\nOrganisatorisk medlemskab og organisationen som et arbejdsfællesskab den 29. oktober 2020 kl. 17.30-20.00 i Aarhus


10 serveringer hos Rebel | Downtown Plus\n10 serveringer hos Rebel\nMichelin-guiden har givet Rebel Bib Gourmand-prisen 5 gange\nUdsolgt - 1023 solgt\nGør en almindelig hverdag unik med mad i særklasse\nNu har du muligheden for at nyde 10 delikate serveringer på en restaurant, anmelderne ELSKER! Rebel fik 5 hjerter i Politiken, 5 stjerner i Berlingske og har modtaget Michelin-guidens Bib Gourmand-pris fem gange - en udmærkelse, som kun er forundt 12 af Danmarks bedste restauranter. Du er derfor sikret en stor gourmetoplevelse på Rebel, der ligger i et charmerende gammelt byhus fra 1731 på Store Kongensgade.\nRebel gør noget helt særligt\nKøkkenchefen Martin Hylleborg er uddannet på Michelin-restauranten Ensemble. Selvom Rebel kokkererer på Michelin-niveau, sætter de en ære i at kombinere de delikate og elegante serveringer med en afslappet og usnobbet bistrostemning. I sidder hyggelig tæt, og du bliver ikke påduttet lange forklaringer om druedistrikter, med mindre du er interesseret - du er nemlig kommet for at hygge dig og spise god mad.\nRebels køkkenchef Martin Hylleborg\nKokkene tager selv i skoven\nKøkkenet er fransk inspireret, og tatar, blæksprutte, svampe-ravioli og godt kød er nogle af spisekortets populære beboere. Årstiden har dog meget at skulle have sagt, når aftenens menu bliver sammensat. Kokkene tager nemlig ud og samler krydderurter, svampe og bær i skov og i krat. De jagter den gode smag på alle måder, de kan, og det vil du ligesom både anmeldere og Michelin-dommere smage fra første bid.\nDin menu med 10 små serveringer er tilpasset sæsonens råvarer og sammensættes på dagen af køkkenchefen.\nServeringerne kan bla. bestå af:\nTatar af okse - syltede ribs - urtemayo - sennep - malt - karse\nRavioli - stegte svampe - soya - ingefær - purløg\nStegt pighvar i hummerbisque - tapiokaperler - estragon\nPolitikens og Berlingskes madanmeldere kvitterede hver især med 5 store stjerner. Og for 5. år i træk har Michelin tildelt Rebel den eftertragtede udmærkelse Bib Gourmand. En udmærkelse, som kun er forundt 12 af Danmarks bedste restauranter.\nKøkkenet har åbent fra kl. 17.30-22:00\nDu kan KUN bruge dit værdibevis tirsdag, onsdag og torsdag!\nKan indløses fra: 17.08.2018 til 01.03.2019\nBillederne er vejledende, da menuen skifter løbende efter årstiden.\n10 serveringer hos restaurant Rebel.\nVinmenu med 1 glas bobler, 5 glas vin og kaffe (særpris: 449 kr.)\nTilkøbet er kun muligt, hvis du har købt de 10 serveringer.\nStore Kongensgade 52 1264 København K


Altai Mountains - perlen i verden\nI verden er der mange dele af naturen, der simpelthen forbløffe med sin skønhed. Et af disse steder er Altay region. Det er beliggende i den sydøstlige del af vestlige Sibirien. På den østlige kant af højderyggen omkranser Salairsky - for det meste fladt område oversået med mange små bakker. Når du flytter mod syd-øst terrænet ændrer sig. Endeløse sletter rette med at flytte til de majestætiske bjerge i Altai. At sige, at de er smukke - det betyder ikke noget at sige.\nAltai Mountains - stolthed verden. Oversat fra den gamle tyrkisk "Altai" lyder som en "gyldne bjerg" eller "bjerg af guld." Ser man på disse giganter, jeg ønsker at tro, at dette er sandt. I Sibirien, den største bjergkæde. Det harmonisk kombinerer de snedækkede tinder og maleriske grønne skråninger, tavse bakker og brusende bjerg floder med krystalklart vand. Højden af området strækker sig fra 500 til 2000 meter over havets overflade. Nedra fabelagtige Altay område rigt på forskellige mineraler. Kobber, zink, guld, bly, sølv - dette er kun en lille del af hvad der holder den lokale jord. På det område af regionen udvundet en masse dekorative konstruktion, samt sjældne semi-ædle materialer. Hele verden kendte rige forekomster af jaspis og kvartsit. En sodavand reserver - den største i verden. Dette understreger yderligere kanterne af betydning for hele vores land.\nAltai bjergene dissekeret af små floder, som gradvist går ned til sletten, danner den ubeskrivelig skønhed af søen. En af dem (Teletskoye), selv under beskyttelse af UNESCO, verden krop. Langs østkysten af naturreservatet, hjemsted for mange sjældne dyr. Blandt dem - den berømte Snow Leopard.\nDer er en legende, at Altai bjergene blev dannet over 400 millioner år siden. Så, under indflydelse af naturens kræfter, de var helt ødelagt, og først efter 350 millioner år, et faktum, at vi ser nu. Gamle giganter, pakket ind i et tæppe af sne, står majestætisk over det grønne bakkede sletten. Altai bjergene tiltrække sig opmærksomhed fra mange fans af højden. Talrige klatrere stræber her for at teste sig selv på styrken af klatring de stejle stenede sektioner. De, der er heldige nok til at være i stand til at nyde fornøjelsen vidunderlige landskab fra en fugl flugt.\nPå trods af at det højeste bjerg i Altai Territory er en dobbelt-sluttede Beluga, der hæver sig over havets overflade på 4,5 tusinde meter, de fleste klatrere tendens til ikke her. De er tiltrukket af en helt anden højdepunkt - Mount cyanose. Altai Territory er berømt takket være hende. Højden af denne skønhed blot 1210 meter. På det område ligger her Kolyvansky højderyg er - det højeste punkt. Men det er ikke dette interessante. Hvis man ser på bjerget langvejs fra, synes det blå. Dette skyldes den tætte vegetation. Måske det er derfor det hedder godt - "cyanose". I den nærliggende nærhed af bjerget er der to mest berømte sø i Altai: Mokhovoe og hvid. Ved foden af array begynder birkelund. Turister klatre op ad stien. Vejen bliver gradvist sværere. Sunny birkelund gradvist at ændre de barske taiga krat af gran. Et par timer på opsving - og øjne den længe ventede top, som er omgivet af granitklipper. En af dem har en jern kors sæt. I centrum af toppunktet placeret Granitblok med en udsparing i form af en kop, som er fyldt med vand. Selv længe siden, folk troede, at hvis du klatre til toppen Sinyuha, vaskevand fra skålen og bede på Iron Cross, vil hele året omgå alle de problemer, du står overfor, og din sjæl vil være rolig. Gore har længe været et valfartssted for kristne. Ja, og nu mange mener den gamle legende.\nHovedstaden i Altai Territory - Barnaul. Dens historie går tilbage over 200 år. Det er ikke så meget, men byen er i rivende udvikling og tager til i styrke. I løbet af sin eksistens har undergået jordskælv og oversvømmelser, krige og ødelæggelse. Beboere holder helligt erindringen om fortiden, som er lagret i en lang række museer. Moderne Barnaul - er en by fuld af kontraster. På baggrund af brede avenuer og højhuse er blevet bevaret gamle bygninger, som er minder om svundne år.\nVejen til Altay ligger netop gennem Barnaul. Skarer af mennesker ivrige til at se ubeskrivelig skønhed store vidder af bjerge og skove, svømme i uberørte søer og indånde den friske luft i Altai enge.\nTsar Tower Kazansky banegården - et moderne galleri\nPikabolo: spejl labyrint i St. Petersborg, som vil bringe en masse positive følelser!\nSport biler: brandet, at begrebet historie\nHemmeligheder og tricks i "GTA: San Andreas"\nHvad er linket? detaljeret analyse\nP-piller - effekt og sundhed\nHvorfor er skibene? Archimedes forklarer\nDet stof 'cyklus'. Anmeldelser, ansøgning


Folkekirke-mails er på kant med persondataloven | Kristeligt Dagblad\nDanmark 12.11.17 Kl. 21:00\nFolkekirke-mails er på kant med persondataloven\nMails i folkekirkens mailsystem er ikke krypterede, som Datatilsynet foreskriver det, og derfor bryder præster loven, når de skriver med borgere om religiøse emner via e-mails, vurderer advokat og IT-Politisk Forening. Vigtigt at borgere har krav på privatliv, siger kritiker. Folkekirkens IT afviser kritikken\nSelvom der nok ikke er mange danskere, der opfatter det som et stort problem, at nogen finder ud af, at de er medlem af folkekirken, kan der være eksempelvis konvertitter fra muslimske samfund, der er interesserede i at holde deres trosforhold hemmelige, forklarer advokat Karina Lind Bertelsen. Foto: Nima Stock/arkivfoto.\nPræster i folkekirken skal tænke sig om en ekstra gang, før de trykker ”send” på mails, der indeholder oplysninger om sognebørns forhold til Gud og kirken. For hvis mailen indeholder oplysninger om dåb, konfirmation, begravelse, sjælesorg eller på anden måde sætter en borger i forbindelse med folkekirken, er det følsomme oplysninger, som ifølge Datatilsynet kun må sendes via en krypteret forbindelse.\nMen som det er nu, lever folkekirkens mailsystem ikke op til disse krav.\nDet betyder, at præster, der skriver med deres sognebørn via mail, potentielt går rundt og bryder persondataloven uden at vide det.\nDet vurderer advokat Karina Lind Bertelsen fra Advodan i Glostrup, som er specialist i persondata.\n“Alle oplysninger, hvor du kan koble et individ sammen med en religion, er følsomme oplysninger, der er omfattet af persondataloven. Jeg vil mene, at det også omfatter, at man skriver med en præst om noget med dåb, konfirmation eller begravelse, for så har man udtrykt sit religiøse tilhørsforhold,” siger hun og uddyber:\n“Når vi taler om disse følsomme oplysninger, gælder skærpede krav, og det er i udgangspunktet forbudt overhovedet at behandle denne type oplysninger uden at informere om, hvor og hvor længe informationerne bliver opbevaret,” siger Karina Lind Bertelsen.\n”Kommunikationen mellem en borger og en myndighed bør kunne ske sikkert. Om det så sker i form af den ene eller anden form for kryptering eller gennem en e-boks, så bør folkekirken stille en sikker kommunikationskanal til rådighed,” siger hun.\nNår en digital kommunikationskanal ikke er krypteret, bliver den sårbar over for hackerangreb og nysgerrige efterretningstjenester.\nSelvom der nok ikke er mange danskere, der opfatter det som et stort problem, at nogen finder ud af, at de er medlem af folkekirken, kan der være eksempelvis konvertitter fra muslimske samfund, der er interesserede i at holde deres trosforhold hemmelige, forklarer Karina Lind Bertelsen.\nHun bakkes op af formanden for IT-Politisk Forening, Jesper Lund.\n”Det er vigtigt, at borgerne har krav på privatliv, i særlig grad når det handler om et følsomt emne som religion. Det kan også være væsentlige sociale problemer, der gør, at man skal have fat i en præst, og så skal kontakten kunne foregå diskret. Derfor skal man beskytte informationen, og det er derfor, vi har persondataloven,” siger han.\nJesper Lund understreger, at dette ikke var et problem i gamle dage, hvor man gik ned og mødte præsten i sognegården.\n”Men i dag foregår kontakten bare digitalt, og derfor skal der stilles kanaler til rådighed, der er både brugervenlige og sikkerhedsmæssigt forsvarlige,” siger Jesper Lund.\nKontorchef i Folkekirkens IT Torben Stærgaard mener dog, at der ikke er et problem. Præster er nemlig klar over, hvad de må og ikke må skrive om i mails, når de har kontakt til borgerne.\n”Vi har lavet et sikkerhedscirkulære, som alle præster har skrevet under på og læst. Det er en forudsætning for, at de må bruge Folkekirkens IT, og det er de forpligtede til at læse, før de sætter sig ved en computer,” siger Torben Stærgaard.\nSådan kan præster komme i konflikt med persondataloven\nIfølge §7 i Persondataloven er oplysninger om en borgers religiøse tilhørsforhold følsomme oplysninger, som offentlige myndigheder skal håndtere særlig varsomt.\nIfølge Datatilsynet skal en myndighed, der kommunikerer med en borger om følsomme oplysninger, sørge for at beskytte forbindelsen med en kryptering, som gør det sværere for hackere og nysgerrige efterretningstjenester at aflæse, hvad der står i mailen.\nDet mailsystem, som folkekirken stiller til rådighed for præster, er imidlertid ikke krypteret. Derfor bryder al mail-kommunikation mellem en borger og en præst om dåb, konfirmation, begravelse eller bryllup eller andet, som tilkendegiver dit medlemskab af folkekirken, persondataloven.\n15.03.2014 Kirke & Tro\nKontorchef i Folkekirkens IT: Præster ved udmærket godt, hvad de må og ikke må skrive i en mail\n13.11.2017 spørgsmål & svar


82-83 Gardiner Street, Dublin, Irland\nBudget Abraham House Hostel tilbyder en værdiboks og bagageopbevaring på stedet.\nEjendommen er i Saint Stephen's Green i Dublin, som giver hurtig adgang til D4 Hotel, Grand Canal og Grafton Street inden for 15 minutters gang. Stedet er placeret inden for 10 minutters gang fra Dublin centrum.\nPå Abraham House Hostel tilbydes gæsterne værelser med strygefaciliteter, en personlig computer, en dvd-afspiller, et påklædningsområde og separat toilet. Alle badeværelser kommer med en hårtørrer, en bruser og badelagner.\nServering af en række retter,er The Celt Pub og Rayhoon kun 150 meter væk.\n10 minutters kørsel fra Dublin lufthavn og 5 minutters gang fra Conolly togstation.\nGæsterne kan benytte døgnåben reception, lufthavnstransport og en strygeservice. [PAID FACILITES HOTEL] tilbydes mod et ekstra gebyr.\nAbrahams Hostel, Irland\nHotel i Stockholms kommun - Elite Arcadia\nHotel i Wien - Austria Trend Astoria\nHotel i Stockholms kommun - Stf Af Chapman & Skeppsholmen\nHotel i Stockholms kommun - Scandic Talk\nHotel i Stockholms kommun - Hilton Slussen\nHotel i Wien - Bellevue\nHotel i Nice - Azurea\nHotel i Helsinki - Haven\nHotel i Wien - Ambassador\nHotel i Amsterdam - Nh Centre\nHotel i Amsterdam - Roemer\nHotel i Wien - Austria -\nHotel i Helsinki - Scandic Park\nHotel i Amsterdam - Vondel\nHotel i Amsterdam - Bilderberg Garden\nHotel i Helsinki - Helka\nHotel i Helsinki - Rivoli Jardin\nHotel i Nice - Le Meridien\nHotel i Athen - Habitat\nHotel i Rimini - Ada\nHotel i Zermatt - Jaegerhof\nHotel i Rimini - Santanna\nHotel i Rimini - Tabor\nBed & Breakfast i Liverpool - The Avenue\nHotel i Edinburgh - The Beverley\nLejlighedshotel i Kraków - Garden Palace\nHotel i Rimini - Alibi\nHotel i Nice - Aria\nHotel i Rimini - Fiorana\nHotel i Kraków - Kossak\nHotel i Stockholms kommun - Best Western Bentleys\nVandrerhjem i Kraków - Cracow


V-leder i Byrådet: Politisk nøl med FGU koster dyrt - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde Avis\nJette Tjørnelund ønsker, at FGU-uddannelserne nu placeres på Handelsskolen og stopper den dyre gættelæg om, hvor det måske ellers kan ligge.\nArtiklen: V-leder i Byrådet: Politisk nøl med FGU koster dyrt\nRoskilde Avis - 23. april 2019 kl. 00:17\n- Vi har ikke lægere råd til at nøle med placeringen af FGU-uddannelsen i Roskilde og bør træffe en beslutning.\nVenstres leder i Roskilde Jette Tjørnelund foreslår nu til det kommende møde i byrådet, at der træffes beslutning om at placere FGU-uddannelse i bygningen ved Handelsskolen, der tidligere har rummet Tiendeklasses Center Roskilde.\nTjørnelund henviser til, at kommunens forvaltning flere gange er blevet bedt om at analysere mulighederne for at placere FGU i Roskilde og hver gang er kommet til samme konklusion: Den bedste og billigste løsning er en placering ved handelsskolen.\n- Senest besluttede et flertal i Økonomiudvalget, imod vores vilje, at få forelagt nye modeller, selv om der allerede ligget et helt gennemarbejdet forslag til en hurtig og billig løsning.\n- I en tid, hvor byrådet har besluttet at starte på den største sparerunde siden 2010, har kommunen slet ikke råd til at bruge unødige penge, når der er en god og billig løsning lige på hånden, argumeterer Jette Tjørnelund.\n- Derfor er det direkte uansvarligt, at et flertal med borgmesteren i spidsen, nu igen vil trække sagen yderligere i langdrag uden udsigt til en brugbar løsning. Denne gang er forslaget fra socialdemokraterne, at Hjerneskadecentret skal flytte fra BOMI og ind på Handelsskolen i TCR´s lokaler for at give plads til FGU. Selv om oplysninger viser, at det er et urealistisk skrivebordsforslag, der hverken tager hensyn de handicappede borgere, der benytter Hjerneskadecenteret eller pladsforhold.\n- Venstre ønsker nu, at byrådet stopper denne strøm af udsigtsløse men dyre hovsa-løsninger, konkluderer Jette Tjørnelund.


Bussen kører selv | AalborgNu.dk\nD. 9 marts 2018 - kl 08:52\nAALBORG: Aalborg Kommune og Autonomous Mobility indgår unikt partnerskab om at indsætte selvkørende busser i Aalborg Øst efter sommerferien.\n- Vi har i lang tid arbejdet på at få førerløse busser ud at køre på Astrupstien i Aalborg Øst til gavn for alle beboere og institutioner i området. Med valget af Autonomous Mobility som operatør har vi fået en kompetent og erfaren spiller med om bord i projektet. Nu sætter vi alle kræfter ind på at få de nødvendige tilladelser fra myndighederne, så vi kan rulle shuttlebusserne ud på stisystemet i Aalborg Øst efter sommerferien 2018.\n- Selvkørende shuttlebusser vil skabe stor værdi for borgerne i Aalborg Øst, hvor man har brug for en fleksibel og bæredygtig transportform, som er tilgængelig for alle. Aalborg Øst er et enormt spændende projekt, og vi glæder os til at tilbyde beboerne en helt ny måde at bevæge sig på. I projektet får vi mulighed for at afprøve fuldt førerløs drift. Samtidig får vi en unik viden om, hvorvidt de selvkørende busser vil skabe bedre sammenhæng og øget tryghed i området.\nat højne den interne mobilitet i området, at mobilisere en gruppe borgere, som i dag ikke er så mobile, at linke boligområdet til den øvrige kollektive transport ud af området, at gøre Aalborg Øst til en "first mover" inden for selvkørende teknologi, at øge trygheden i området samt skabe lokalt ejerskab til shuttlebusserne, at bidrage med viden om mødet mellem teknologi, by og mennesker.


De 10 bedste hoteller som tillader kæledyr i Fano - TripAdvisor\nFerie i Fano\nPakkerejser til Fano\nAktiviteter i Fano\nAlle hoteller i Fano\nTilbud på hoteller i Fano\nBillig rejse til Fano\n4–stjernede hoteller i Fano\n3–stjernede hoteller i Fano\nHoteller i nærheden af Spiaggia dei Gabbiani\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Fano, Italien\nHoteller som tillader kæledyr i Fano\n53 af 145 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Fano. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 ud af 53 i Hoteller som tillader kæledyr i Fano med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 53 i Hoteller som tillader kæledyr i Fano med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 53 i Hoteller som tillader kæledyr i Fano med bedste værdi for pengene


Billige flyvninger fra Johannesburg Randgermiston til Kuusamo med www.skyscanner.dk\nFly Johannesburg Randgermiston - Kuusamo\nFlyinformation Johannesburg Randgermiston til Kuusamo\nUdforsk Oulus len\nSteder at bo i Oulus len\nHvor mange lufthavne er der i Kuusamo?\nDer er én lufthavn i Kuusamo: Kuusamo.\nHvor mange flyselskaber flyver fra Johannesburg Randgermiston til Kuusamo?\nDer er ingen flyselskaber, der flyver direkte fra Johannesburg Randgermiston til Kuusamo.\nSammenlign fly fra Johannesburg til Kuusamo, og find billige flybilletter med Skyscanner\nSkyscanner er en hurtig og enkel rejsesøgemaskine, der er nem at bruge. Vi sammenligner hundredvis af fly fra alle større flyselskaber og rejsebureauer, og finder de billigste flyrejser og bedste tilbud på flybilletter fra Johannesburg til Kuusamo til dig.\nHvornår er bedste tidspunkt at booke flybilletter fra Johannesburg til Kuusamo?\nFølg priser på flybilletter til Kuusamo nemt og enkelt: Tilmeld dig Skyscanner pris agent.\nNyttig information inden du booker flyrejser fra Johannesburg til Kuusamo:\nAfstand fra Johannesburg til Kuusamo\nRejsetid fra Johannesburg til Kuusamo\nHvilke flyselskaber har de billigste flybilletter fra Johannesburg til Kuusamo\nHvilke flyselskaber har direkte fly fra Johannesburg til Kuusamo\nTrack dit fly ved at tjekke ankomst og afgangstider fra Johannesburg til Kuusamo\nDownload Skyscanners populære og gratis app, og følg dit fly med live fly tracker updates. Vi holder dig opdateret med seneste rejseinformation, og sender vigtige opdateringer om din flyrejse fra Johannesburg til Kuusamo.\nVil du finde hotel i Kuusamo? Eller har du brug for at leje bil i Kuusamo?\nSammenlign priser på hotel og billeje med Skyscanner – vi finder de bedste hotel og billeje priser i Kuusamo til dig – hurtigt og effektivt.\nBilleje fra Kuusamo


Historien om Franz Jägerstätter, Manden, der valgte døden over nazismen - Følelsesoplysende\nFranz Jägerstätter valgte guillotinen over at give loyalitet over for Hitler\nFranz Jägerstätter beordrede at slutte sig til de tyske væbnede styrker og blive medskyldig i nazistregimets ondskab, men valgte i stedet at nægte - og betalte den ultimative pris.\n'Hverken fængsel eller kæder eller dødsdom kan berøve en mand troen og hans frie vilje,' skrev Franz Jägerstätter engang. Og mens han i sidste ende udholdt fængsel, kæder og død, mistede han aldrig sin frie vilje.\nØstrigsk landmand og hellig mand Franz Jägerstätter, emnet for 2019’erne Et skjult liv , så ondskaben fra nazistregimet både før og under 2. verdenskrig. Men han gjorde noget, som relativt få havde modet til at gøre: modstå.\nGang på gang nægtede han at sværge loyalitet over for Hitler og slutte sig til de tyske væbnede styrker, i stedet for at insistere på, at hans katolske tro og personlige moralkodeks ikke ville tillade ham at deltage i sådan ondt.\nSelv da han blev truet med døden, stod han fast. Og da denne død til sidst kom, cementerede Franz Jägerstätter en arv, der stadig er inspirerende den dag i dag.\nHvem var Franz Jägerstätter?\nSteiermark Verlag / Denver katolskUdateret billede af Franz Jägerstätter\nFranz Jägerstätter blev født i den lille landsby St. Radegund, Østrig i 1907. Den uægte søn af Rosalia Huber, en tjenestemand og Franz Bachmeier, en landmand, han blev oprindeligt opdraget af sin bedstemor, Elisabeth Huber, som var dybt from kvinde. Hans mor giftede sig med Heinrich Jägerstätter, en landmand fra en nærliggende landsby, i 1917, og han adopterede drengen kort efter det.\nDen unge Franz Jägerstätter havde ry for at være lidt vild, styrket af det faktum, at han blev far til en datter, Hildegard Auer, uden for ægteskab i 1933. Lederen for en lokal motorcykelbande, han blev arresteret sammen med andre medlemmer i 1934 til gade slagsmål.\nMen på helligdag i 1936 giftede han sig med Franziska Schwaninger, en ekstremt troende kristen kvinde. Dette ægteskab viste sig at være et vendepunkt i Jägerstätters liv, da han begyndte at komme sig som landmand og minearbejder.\nDe to begyndte at bede sammen, og Jägerstätter begyndte at studere Bibelen og var særlig interesseret i de helliges liv. Jägerstätter skrev senere, at Bibelen blev parrets guide til hverdagen og sagde: 'Vi hjalp hinanden med at gå fremad i tro.'\nFranz Jägerstätter modstod nazismen fra starten\nSteiermark Verlag / Denver katolskFranz Jägerstätter og hans kone, Franziska, stiller op til deres officielle bryllupsbillede i foråret 1936.\nEfter første høring af det afviste Franz Jägerstätter straks forbindelse , nazistens annektering af Østrig i marts 1938. Uden ønske om at slutte sig til nazistens bureaukrati på nogen måde afviste han stillingen som borgmester i St. Radegund, som han blev tilbudt senere samme måned.\nDerudover var han den eneste person i landsbyen, der talte imod forbindelse da hans by stemte om sagen i april. Byens myndigheder undertrykte imidlertid hans stemme og meddelte sagen 'enstemmig' godkendelse.\nPå trods af sin modstand blev Jägerstätter trukket ind i Wehrmacht i juni 1940 og trænet i et par måneder, men fik snart en udsættelse. Han blev værnepligtig igen i oktober, hvorefter han afsluttede sin uddannelse.\nI mellemtiden tilsluttede han sig i december 1940 den tredje orden af Saint Francis og arbejdede i den lokale sognekirke. Derefter modtog han endnu en udsættelse i april 1941 under en undtagelse for arbejdende landmænd.\nPå dette tidspunkt begyndte Jägerstätter kun yderligere at undersøge nazismens moral i lyset af Hitlers undertrykkelse af kirken og rapporter om det nazistiske eutanasi-program kendt som Handling T4 .\nDette program fra 1940 så nazisterne til at aflive 300.000 mennesker, nemlig mentalt handicappede, inklusive børn. Franz Jägerstätter ville ikke stå for det.\nArrestation, fængsel og død\nWikimedia CommonsFlere handicappede børn tvunget ind i nazistenes Aktion T4-program, der dræbte flere hundrede tusinde ofre.\nJägerstätter blev igen indkaldt til militærtjeneste i Wehrmacht den 23. februar 1943, og han rapporterede til militærembedsmænd i Enns, Østrig den 1. marts.\nImidlertid nægtede han at aflægge en ed af loyalitet over for Adolf Hitler, idet han anførte sine indvendinger mod at tjene i militæret på moralsk grund. Jägerstätter blev straks arresteret og transporteret til en opbevaringscelle i Linz, hvor han blev indtil 4. maj 1943, hvor han blev overført til Berlin-Tegel-fængslet for at afvente retssagen.\nEn præst fra hans landsby besøgte ham, mens han sad i fængsel og forsøgte at få ham til at tjene. Men han kunne ikke overbevises. Og da ordet kom til ham, at den østrigske præst Franz Reinisch var blevet henrettet for at nægte at aflægge Hitlers loyalitetsed, var Jägerstätter fast besluttet på ligeledes at holde fast i hans trods.\nJägerstätter blev efterfølgende martialiseret og dømt til døden ved Imperial Court Martial i Berlin-Charlottenburg den 6. juli 1943.\nIfølge en uddrag fra sin kampsag underrettede Jägerstätter militærembedsmænd “at han på grund af hans religiøse synspunkter nægtede at udføre militærtjeneste med et våben, at han ville handle mod sin religiøse samvittighed, hvis han kæmpede for nazistaten ... at han kunne ikke være både nazist og katolik. ”\nHee tilføjede “at der var nogle ting, hvor man skal adlyde Gud mere end mennesker; på grund af budet 'Du skal elske din næste som dig selv', sagde han, at han ikke kunne kæmpe med et våben. Han var imidlertid villig til at tjene som militærparamedicin. ”\nEfter hans retssag blev Jägerstätter overført til Fængsel i Brandenburg-Görden den 9. august 1943 og blev henrettet med guillotine senere samme eftermiddag. Efter krigen blev hans aske begravet på den lokale kirkegård i St. Radegund.\nEn varig arv fra et skjult liv\nWikimedia CommonsEn mindeplade på Franz Jägerstätter Museum i St. Radegund, Østrig.\nFranz Jägerstätter forblev stort set glemt i årtier efter hans henrettelse i en ung alder af 36. Men det hele begyndte at ændre sig i 1964 med offentliggørelsen af hans biografi, I ensomme vidner , udgivet af den amerikanske sociolog, pacifist og professor Gordon Zahn.\nI 1965 indsendte ærkebiskop Thomas Roberts en formel erklæring, der bekræftede Jägerstätter's heroics. ”Martyrer som Jägerstätter bør aldrig føle, at de er alene,” skrev han. Seks år senere sendte østrigsk tv en dokumentar om sit liv med titlen afslag ( Afslaget ).\nDen 7. maj 1997 blev Jägerstätter oprindelige dødsdom officielt væltet af District Court Berlin , Berlins distriktsret.\nTraileren til Terrence Malick-filmen fra 2019 Et skjult liv om helten fra Franz Jägerstätter.\nProceduren for at saliggøre Jägerstätter - en officiel katolsk erklæring om, at en person har levet et helligt liv og en springbræt til helgen - blev officielt påbegyndt i 1997, efter at den østrigske biskopskonference enstemmigt stemte for det. Vatikanet bekræftede officielt Jägerstätter's martyrium den 1. juni 2007, og hans kone og tre døtre samlet sig i Linz Cathedral den 26. oktober 2007 for at observere hans officielle saliggørelse af pave Benedikt.\nMed den høje ære, der tildeles ham, kan Jägerstätter en dag erklæres en faktisk helgen for hans trods over for nazisterne. Men selv uden for kirken er hans arv blevet fejret over hele verden.\nUnder sin fængsling skrev Jägerstätter en række breve til sin kone, som blev offentliggjort i 2009 som Franz Jagerstatter: Brev og skrifter fra fængsel .\nDisse breve var en vigtig kilde til 2019-filmen Et skjult liv , skrevet og instrueret af Terrence Malick og sikker på at bringe den hjerteskærende historie om Franz Jägerstätter liv til flere mennesker end nogensinde før.\nNu hvor du har læst den inspirerende historie om Franz Jägerstätter, skal du læse historien om Desmond T. Doss , en amerikansk samvittighedsnægtende, der nægtede at bære et våben, men blev tildelt æresmedaljen for sin heltemåde under Anden Verdenskrig som kampmedicin. Læs derefter historien om Irena Sendler , den polske socialrådgiver, der reddede 2500 jødiske børns liv under Holocaust.\nhvorfor er joan of arc vigtig


Grundet omstændighederne med COVID-19, og efter dialog med politimyndighederne og Kulturministeriet, er vi nødsaget til at aflyse årets KANT Festival\nKANT Festival 2020 skulle finde sted i den kommende weekend, d. 2. – 4. oktober, i Thisted Musikteater.\nBåde fra politiet og fra Kulturministeriet lyder meldingen klart, at det ikke kan tillades, at vi afholder festivalen.\nDet er med stor beklagelse og ærgrelse, at vi må erkende, at der ikke bliver nogen festival i år.\nVi har, til det sidste, håbet på at kunne gennemføre, men vi har samtidig fulgt situationen med COVID-19 tæt og er naturligvis udelukkende interesserede i at følge myndighedernes retningslinjer.\nDen rigtige og svære beslutning\nI en situation som denne, hvor en pandemi hærger i det meste af verden, skal vi gøre op med os selv, hvad der er vigtigt, og hvad der er mindre vigtigt. En fotografisk festival er ikke vigtigere, end vores alle sammens velbefindende og helbredstilstand. KANT Festival er ikke livsvigtig.\nDerfor er vi ikke i tvivl om, at en aflysning er det rette spor at følge. Også selvom det smerter os, og selvom vi ved, at mange af vores trofaste følgere, festivalgæster, udstillere og foredragsholdere bliver skuffede og ærgerlige.\nVi står i KANT-teamet lige nu i en besynderlig situation med en aflysning at et kulturelt arrangement, som har taget os et år at arrangere, og som ligger vores hjerter nært. Men vi står alle sammen i en langt mere bekymrende og alvorlig situation med COVID-19.\nHar du købt festivalbillet på forhånd, får du naturligvis dine penge refunderet. Dette sker i løbet af de kommende par uger.\nVi håber på det bedste for alle, og vi håber på at kunne åbne dørene til KANT Festival på den anden side i 2021.\nForrigeKANT Festival søger frivilligeNæsteKANT fotoudstilling 2020\nTak for det store forarbejde I har lagt i det. Uanset at arrangementet ikke gennemføres, fortjener I stor opbakning. Vi mindes tidligere gode arrangementer, og ser frem til næste år.


Billig maler i Tølløse 1-2-3 så nemt får du en god pris\nDu er her: Forside / Maler / Maler i Tølløse\nMaler i Tølløse\nSkal det gå hurtigt og nemt med at finde en billig maler i Tølløse, kan du prøve at bestille 3 tilbud på malerarbejde. Det er gratis og helt uforpligtende for dig, så her er en god mulighed for at finde et malerfirma i Tølløse, som har tid til at hjælpe dig.\nFind en maler i Tølløse\nStår du over for at skulle have malet dit hus eller din lejlighed, kan der være god fornuft i at kontakte en maler i Tølløse. Malerarbejde udført af professionelle malere giver som regel det bedste resultat, hvor du undgår helligdage, klatter, tapet der slipper og så videre. En maler vil også vide, hvilken type maling og filt der er bedst egnet til de forskellige rum, vægge og lofter.\nEn professionel maler i Tølløse kan også rådgive dig om, hvor meget glans der bør være i maling alt afhængig af, om du skal have malet dit køkken (her er det praktisk med en høj glans, så det er nemt at tørre væggene omkring fx komfuret af efter madlavning), stue, værelser eller lofter.\nEn maler i Tølløse har både den teoretiske viden og praktiske erfaring, så han eller hun ved alt om at vælge den rette teknik og de rigtige materialer til lige præcis din opgave. Det er fordelen ved at få udført malerarbejde af et malerfirma i Tølløse med de rette kompetencer.\nHvad koster det at få malet en lejlighed eller et hus i Tølløse?\nMåske er du bekymret for, hvad det koster at lade en professionel maler i Tølløse male for dig. Malerpriser afhænger både af, hvad du skal have malet – om det fx er inklusiv spartling, filtning og fugning, fjernelse af tapet, afrensning, grunding, tildækning eller om dit hus skal males udvendigt eller indvendigt. Vil du gerne have et overblik over prisniveauet på malerarbejde i Tølløse, inden du laver en aftale med en lokal maler, kan det være en god idé at kontakte flere malerfirmaer i Tølløse. Det tager selvfølgelig lidt tid, men det kan sagtens tjene sig ind, hvis du ender med at spare penge.\nBemærk også, at en pris på malerarbejde både kan blive opgivet som timepriser, priser pr. m2, priser afhængig af typen af opgave eller som et tilbud, hvor du får en fast pris på malerarbejde. I mange tilfælde kan du bede en maler i Tølløse om at give dig enten en fast pris eller en timepris.\nOpgaver som en maler i Tølløse kan hjælpe dig med\nEn dygtig maler i Tølløse kan i sagens natur påtage sig alle former for maleropgaver. Det kan fx være\nmaling af flyttelejlighed i Tølløse\nmaling af lejlighed i Tølløse\nmaling af hus i Tølløse\nKort sagt kan en dygtig maler i Tølløse hjælpe med alle former for opgaver, hvor der skal svinges en pensel eller gøres klar til til maling.\nEn maler i Tølløse kan hjælpe dig med store såvel som små opgaver indendørs og udendørs – men husk at selv den bedste maler ikke kan male udendørs i frost eller regnvejr. Har du noget udendørs malerarbejde i Tølløse, som en maler skal tage sig af for dig, bør du få det klaret i sommerhalvåret, hvor vejret viser sig fra sin bedste side.\nGaranti på malerarbejde i Tølløse\nSkulle du være så uheldig, at du ikke er tilfreds med det malerarbejde, som du har fået udført af en maler i Tølløse, har du mulighed for at klage, hvis din maler fx er medlem af Byg Garanti. Faktisk kan du få en gratis entreprisegaranti hos 3byggetilbud, hvis du vælger et af de tilbud, som du har modtaget gennem dem.\nSådan finder du en billig maler i Tølløse\nVil du gerne finde en billig maler i Tølløse, kan det være en god idé først at spørge rundt i din omgangskreds, om nogen kan anbefale dig en maler. Tølløse har mange malere at vælge mellem, og du kender sikkert nogen, som tidligere har fået udført malerarbejde af et lokalt malerfirma i Tølløse.\nGiver din forespørgsel ikke pote, kan du i stedet ringe rundt til forskellige malere i Tølløse for at tage en snak med dem om din opgave, deres priser og så videre. Mange malere i Tølløse har travlt året rundt, så det kan godt være, at du skal ringe lidt rundt, før du finder en maler, som kan hjælpe dig i den nærmeste fremtid.\nDet kan være en god idé at indhente 2-3 tilbud, hvis du gerne vil undgå at betale for meget for at få malet af en maler. Tølløse’s malere er vant til at give tilbud, så du kan sagtens bede dem om et tilbud på din opgave. Hvis du starter med at få 2 tilbud, kan du hurtigt vurdere, om priserne er rimelige eller ej. Ligger de to tilbud tæt på hinanden, har du ramt det rigtige prisniveau. Ligger tilbuddene derimod langt fra hinanden, kan det være en god idé at få et tredje tilbud, så du får bedre mulighed for at vurdere, om det ene tilbud måske var urimeligt dyrt eller urealistisk billigt.\nFå 3 tilbud hurtigt og nemt og find en billig maler i Tølløse\nHar du travlt, kan du også vælge at få hjælp af 3byggetilbud til at finde en maler i Tølløse. Det er et firma, som har specialiseret sig i at formidle kontakt mellem kunder og håndværkere, så du hurtigt og nemt kan finde en maler i Tølløse til at hjælpe dig.\nDerefter vil du i løbet af nogle få hverdage modtage 3 tilbud fra 3 forskellige malere i Tølløse. Det er helt uforpligtende for dig, så det står dig frit for at takke nej til tilbuddene, hvis du ikke synes, det er billigt nok – men forhåbentligt har du fået et indblik i, hvad det vil koste at hyre en professionel maler i Tølløse.\nPrevious Post: « Maler i Tylstrup\nNext Post: Maler i Tønder »


Verden ifølge Garp!: "De falske profeter"\n"De falske profeter"\nDet var næppe første gang, men dog et markant tilfælde af slagsen, da Anders Fogh Rasmussen under et besøg hos George Bush jr. i 0'erne åbenlyst pralede med, at i Danmark havde vi præsteret at forøge produktionen markant uden at forøge vores energiforbrug og CO2 udslip, dvs. energieffektiviteten var forøget og dermed vores klimaindsats mm.\nDet var ganske vist IKKE Ander Fogh Rasmussens og hans regerings fortjeneste, tværtimod, ligesom det ikke var Venstres historiske indsats, der havde medført denne forbedring, vel snarere tværtimod.\nMen ikke nok med at AFR altså, som mange før ham, 'pyntede sig med lånte fjer', nej det særlige her er, at det samtidig og efterfølgende blev brugt og før var blevet brugt (bl.a. via forgyldning af og hyldest til Lomborgs fantasterier) som legitimering af og/eller undskyldning for at forringe netop det, han/man pralede af, altså at ødelægge 'de lånte fjer'.\nSidenhen har der været flere, ja adskillige lignende eksempler som især hyldesten af graden af lighed i Danmark, hvor efter man straks, som den nuværende SR(SF) regering massivt supporteret af alle de Blå partier fra LA til DF, med den opnåede grad af lighed som rambuk, gør en særdeles aktiv og følelig indsats for at øge, ja netop, uligheden. Lige som det tidligere VKO samt R flertal brugte den opnåede lighed, som langfra var deres hovedfortjeneste, som (del)legitimering af fjernelse af såvel efterløn som massive dagpengeforringelser!\nOg her er vi så ved et tredje eksempel, hyldesten til den Danske flexi-curity model på arbejdsmarkedet, man/VKOR ikke selv har nævneværdigt og LA slet ikke medansvar for at have skabt, som legitimering for netop at forringe og ødelægge denne.\nEt helt aktuelt eksempel er hyldest til det Danske (folks) særlige frisind, tolerance og humanitære indsats, med en af de største ulands bidrags procenter i verden prales det gerne, som påskud til og legitimering af at forringe netop ulands bidrag og gøre alt for at fjerne selv samme frisind og tolerance og erstatte det med intolerance, forhudsforsnævret, småborgerlig indskrænkethed og xenofobi i ord og handlinger overfor ofte traumatiserede flygtninge samt andre indvandrere og udlændinge og så oven i købet ofte med 'demokratiets salt', men nu i form af en fundamentalistisk ytringsfrihed, som rambuk.\nTilsvarende med den nuværende regering, der hylder velfærdssamfundet og med forsvar for det som argument så forringer og underminerer selv samme, til tonerne af hyldesten af netop det man ødelægger og omdøber til konkurrencestaten!\nLigesom med demokratiet og det åbne samfund der hyldes ved alle festlige lejligheder "world wide" i Vesten og samtidig undermineres af et minutiøst overvågnings samfund langt ind på området for privat-livets fred for at redde selv samme demokrati og åbne samfund fra 'onde muslimske magter', hedder det sig.\nKom gerne selv med flere eksempler!\nEtiketter: S-SF-R, VKO


Kursus: 2016-2017 Feltbiologi I, II og III (Feltbio) – Efter- og videreuddannelse, Københavns Universitet\nFeltbiologi I, II og III (Feltbio)\nMarinbiologi:2,5 dages undervisning (ikke internatkursus) i Helsingør og København med forelæsninger, demonstrationer kombineret med felt- og laboratoriearbejde.\n1. dag: Formiddag: Foredrag om vandsøjlens miljø. Eftermiddag: Sejlads hvor det fysiske miljø undersøges og vandprøver indsamles. Foredrag om vandsøjlens organismer. Laboratoriearbejde med de indsamlede vandprøver.\n2. dag: Formiddag: Sejlads hvor bundens organismer indsamles og præsenteres. Eftermiddag: Foredrag om bundens organismer, livsvilkår og udbredelse. Laboratoriearbejde med de indsamlede prøver.\n3. dag: Eftermiddag: Opsamling og afrunding af kurset\nDe to første hele dage foregår på Marinbiologisk sektion i Helsingør og den sidste halve dag i København.\nDer trænes i genkendelse af træer og buske, samt et udvalg af vigtige danske plantefamilier. Der arbejdes med bestemmelse af karplanter og indøves simple metoder til vegetationsbeskrivelse. Data fra de tre biotoper behandles og fremlægges sammen med en teoretisk gennemgang af biotopernes opståen og de kår (græsning, eksponering, afvanding etc.) der medvirker til biotopens nuværende udseende.\nPræsentation og karakteristik af forskellige typer af søer og vandløb samt hvordan de er relateret til landskabet. Der fokuseres på betydning af de fysisk-kemiske forhold, forekomst af organismer, biodiversitet, fødekæde, human påvirkning samt på at opnå et kendskab til identifikation af organismer og prøvetagningsmetoder. Der gennemføres simple fysik-kemiske analyser samt indsamles kvalitative og kvantitative prøver til bestemmelse af flora- og faunaforekomster. Resultaterne anvendes til at diskutere fødekædestruktur og funktion i relation til beskyttelse og bevarelse af ferskvandsystemer.\nAt opnå et basalt kendskab til kårfaktorer og økologi inden for de valgte miljøer\nkunne anvende en flora til korrekt bestemmelse af danske planter.\nkunne beskrive de økologiske faktorer, der bestemmer plantearternes fordeling på udvalgte terrestriske biotoper.\nKunne beskrive de ferske vandes tilblivelse og betydning i naturen som habitat for dyr og planter samt for mennesker\nKunne beskrive de forskellige biotop-typer inden for rindende og stillestående vandsystemer\nKunne beskrive levevilkårene for dyr og planter i karakteristiske søer og vandløb samt gøre rede for de morfologiske og fysiologiske tilpasninger i forhold til lys, næring, substrat og vandbevægelse.\nKunne anvende operationelle felt- og laborratoriemetoder til måling og analyse af simple fysisk-kemiske forhold (ilt, temperatur, lys og stof)\nKunne anvende gængse redskaber til indfangning og identifikation af mikro- og makroorgansimer (net, rive, vandhenter, mikroskoper, bestemmelseværker mm.)\nKunne analysere den biologiske samfundsstruktur og stofomsætning på et funktionelt niveau (hovedgrupper af organismer) i vandløb og søer\nKunne forklare sammenhænge mellem næringsstatus (trofigrad) og biodiversitet\nKunne formidle indsamlede resultater til medstuderende og lærere og kritisk at sammenholde disse med litteraturen som anvendes på kurset.\nKunne sammenholde teoretisk viden om ferske vandes biologi med egen data indsamlet under kurset\nKunne formulere en tese om økosystemets miljøtilstand nu og i fremtiden samt fremsætte overvejelser om hvordan systemet bedst plejes\nKunne indgå i et fagligt team-work og tage medansvar for at gruppen kan levere en fælles syntese\nFeltbiologi I, II og III skal gennemføres af alle studerende og består af 4 delelementer:\nMarinbiologi: 2,5 dages undervisning (ikke internatkursus) i Helsingør og København med forelæsninger, demonstrationer kombineret med feltarbejde.\nTerrestrisk botanik: 3 dages internatkursus på Christiansminde ved Sorø. Hold à max. 23 studerende. Består af: Feltarbejde og ekskursioner og efterfølgende bearbejdning af observationer og indsamlet materiale i laboratoriet.\nTerrestrisk zoologi: 3 dages internatkursus på Christiansminde ved Sorø. Hold à max. 23 studerende. Består af: Feltarbejde og ekskursioner og efterfølgende bearbejdning af observationer og indsamlet materiale i laboratoriet.\nLimnisk biologi: 5 dages internatkursus på Salten Skov Laboratoriet ved Silkeborg. Hold à max 24 studerende. Består af: Foredrag, felt- og laboratorieøvelser, ekskursioner, gruppearbejde og plenumdiskussioner.\nDe studerende betaler for fortæring under kurserne samt sørger selv for transport til og fra feltstationerne. På Feltbiologi III (Salten Skov) betales herudover et beløb for leje af linned.\nBemærk, at kurset vil også løbe hen over sommerperioden.\nSpørgsmål til kurset bedes stilet til Stine Hansen, stine.hansen@bio.ku.dk\nFor alle studerende gælder, at nærmere information om tilmeldingen, herunder egenbetaling, vil blive givet i januar 2017. Da dele af kurset afholdes i sommerferieperioden, får du mulighed for at komme med ønsker til, hvornår du vil deltage.\nSkriftlig prøve, 1 time pr. delprøve, dog 2 timer for II/Zoo\nVed afslutning af hver af de sidste tre af kursets fire dele afholder instituttet en mindre skriftlig eksamen på 1 times varighed. For Feltbiologi II, terrestrisk Zoologi er det dog en prøve på 2 timer.\nDe tre delprøver vægter hver 1/3 af karakteren. Alle delprøver behøver ikke være bestået, for at bestå kurset samlet. Delprøverne behøver ikke være bestået i samme eksamenstermin. Hvis kurset ikke er bestået samlet kan beståede delprøver ikke laves om til en evt. reeksamen.\nFeltbiologi II, botanik: De studerende må kun medbringe Dansk Flora, 2. udgave.\nFeltbiologi III: Alle relevante hjælpemidler, dvs. pc, lommeregner, fag- og opslagsbøger, bestemmelsesnøgler m.m., men ikke internet. De mest brugte bestemmelsesnøgler stilles til rådighed i klassesæt.\nFor at opnå karakteren 12 skal den studerende give en fremragende præstation, der demonstrerer udtømmende opfyldelse af fagets mål, med ingen eller få uvæsentlige mangler.\nStuderende vil blive indplaceret i skemagrupper efter tilmelding, så det passer til de øvrige kurser, den studerene følger sideløbende.\nKurset vil også løbe hen over sommerperioden.\nAlexey Solodovnikov (13-6476726f72677279716c6e727943767170316e7831676e)\nGemt den 09-03-2017


Jeg er født i 1978 og er vokset op på Sydsjælland, men i de sidste 20 år har jeg boet i København. I dag er jeg gift med Peter, som jeg har to dejlige børn med. Som person er jeg meget optaget af kulturelle tendenser, som jeg løbende følger med i med stor interesse. Lige for tiden er jeg især interesseret i TV-seriens opblomstring.\nDerudover elsker jeg at gå på loppemarkeder, lave flotte lagkager og at synge i et 200-mand stort kor på ugentlig basis.


Den Brogede Verden | Else Lidegaard: Med nordlys i oejnene\n– Genskin fra et liv med Grønland\nForfatteren til denne bog fik i en meget ung alder Grønland ind under huden, og der er landet blevet indtil i dag – over 60 år senere. Læs, hvordan hun selv beskriver sit symbiotiske kærlighedsforhold til denne fjerne og nordlige del af dronningeriget og ikke mindst til grønlænderne:\n”Jeg fik lov til at leve en del af mit liv i Grønland – derfor blev Grønland også en del af mig, og jeg tror jeg kan sige at min tilknytning til Grønland har været fuldstændig afgørende for mit liv og egentlig skaffet mig adgang til resten af verden. — Lad da dette være en kærlighedserklæring. Jeg vil være enormt ked af af at blive skilt fra natur, lande, folk, som ikke bare har været en meget væsentlig del af mit liv og har været med til at gøre det større, sjovere, smukkere og mere mangfoldigt”, (side 294).\nElse Lidegaard (født 1934) giver i bogen sin meget personlige skildring af det post-koloniale Grønland fra 1953 til 2015, hvor hun genså landet efter 62 års modsætningsfyldt og vanskelig udvikling ind i en verden og kultur, der kalder sig moderne. Hun beretter om dagligdag i 50ernes Godthåb og Uummannaq, om mødet i 60erne med de unge grønlændere, der siden skabte hjemmestyre og selvstyre. Og om et nyt besøg i de to byer 50 år senere, hvor Lidegaard interviewer nøglepersoner – især om sprog, skole og forholdet mellem grønlændere og danskere. Men først og sidst handler bogen om, hvordan Grønland satte sit præg på et ungt menneske, der formåede at møde landet med et åbent sind og uden forudfattede meninger. Grønland gav til gengæld hende de koder, der var nødvendige for at åbne døren til resten af verden. Lidegaard har boet og færdedes i Grønland i hele tidsrummet 1953 til 2015 og ønsker generelt, at hun med sin bog kan give et mere autentisk billede af postkolonitidens Grønland end det vanlige. Det lykkes i imponerende grad.\nKandidat i fransk og eskimologi, journalist, højskolelærer samt gennem mere end en menneskealder programmedarbejder ved Danmarks Radio – Else Lidegaard (født 1933), kom første gang til Grønland i 1953. Den gang med næsten kun en studentereksamen i rygsækken. Og hun blev der, med en kort afbrydelse, i over ti år. Afbrydelsen kom i 1957, hvor ægteparret Lidegaard en overgang var forstanderpar på en højskole for ungarske flygtninge. Det havde ikke været tilfældigt, at de netop i sensommeren 1953 kom til Grønland. Det var nemlig sammenfaldende med, at 1953-Grundloven formelt havde forvandlet landets status fra koloni til den nye status som amt på linje med andre amter i kongeriget. Grønlænderne skulle nu være borgere i kongeriget.\nIkke, at hun beklager sig, overhovedet ikke. Men læseren kan tænke sit, når Else Lidegaard citerer fra sine breve fra den gang, sendt til familie og venner i Danmark. Som for eksempel fra et par breve fra juli 1954:\n”Det er lige ved at brænde sammen de her 3-4 dage – jeg skal læse op på tirsdag i radioen, posten går i morgen, Bugge [provsten, TP] kommer, jeg vaskede storvask i går. Og da jeg ville lade huset ligge i dag til fordel for breve, kom skorstensfejeren og sølede det hele til — Og vasketøjet har hængt ude i nat, og så blev det regnvejr, og alt skorstensfejerens sorte fløj hen på det våde — Mads er i fjorden – i 5 dage – i åben motorbåd uden kahyt af nogen art, ikke større end en robåd – og den skulle de sejle i lige så langt som fra Ålborg til København”, (side 60).\n”Ensomheden omslutter mig. Den kommer flyvende på solstriben fra isen derude, den kommer sejlende på lydbølgen af latter deroppe, selv mit barns rolige åndedræt, langt væk i søvnen, og fostret, der flyder i mit eget mørke indre, bliver en del af tomheden omkring mig. Jeg har kun boet så kort i den lille by, ved ingen, som jeg kan kalde en ven, jo, hundene – men de er jo med på rejse”, (side 117).\nVed siden at berette om dagligdags gøremål reflekterer forfatteren undervejs i bogen over mange andre væsentlige ting. Som for eksempel over det evige problem om forholdet mellem primært at lære dansk, grønlandsk eller noget helt tredje. Og om det forkætrede begreb fødestedskriteriet, der medførte forskellig løn for det samme arbejde. Alt efter, om man var dansker eller grønlænder. Lidegaard reflekterer også over de meget forskellige omgangsformer i Grønland og i Danmark i 50erne,\n”Som folk har grønlænderne trods alt overlevet det hele, og vender man tilbage — efter nogle år, er det stadig latteren, ukueligheden, generøsiteten der springer i øjnene ved siden af alle nutidens politiske, økonomiske, sociale og psykiske vanskeligheder. I Grønland er der nat og dag, mørke og lys, gru og glæde i rigelige mængder”. (side 213).


Digital postkasse - Monni\nWritten: 31. juli 2018\nBrug for at låne penge?⭐⭐⭐⭐⭐ Over 100.000 brugere har brugt vores søgemaskine til at søge efter de billigste lån. Sammenlign lån hurtigt og nemtSammenlign de nyeste lån nu Digital Post og e-Boks\nBehøver jeg bruge Digital Post?\nHvorfor anvende Digital Post?\nEn digital postkasse er en online postkasse til at modtage elektroniske breve på samme måde som din normale e-mail. Digital Post er således din egen personlige online postkasse, som især det offentlige vil sende dig informationer. Det er firmaet e-Boks A/S der står bag den digitale postkasse, som er udarbejdet baseret på den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi. Du kan få adgang til din online post på borger.dk og i din e-Boks. Den digitale postkasse er gratis at oprette og kan oprettes på Erhvervsstyrelsens hjemmeside.\nMen nu spørger du måske dig selv om hvad forskellen på e-Boks og Digital Post er? Digital Post er overordnet set en videreudvikling af e-Boks. Med Digital Post er det ikke længere kun envejskommunikation, som du ikke kan besvare. Med Digital Post kan man nemlig også sende personfølsomme oplysninger til de offentlige myndigheder, såsom kommunen eller f.eks. domstolene.\nDigital Post er også særdeles praktisk for virksomheder, og alle med et CVR-nummer er desuden forpligtet til at oprette en digital postkasse for at modtage sikker post fra det offentlige. I den Digitale Postkasse vil alle meddelelser til en virksomhed, der f.eks. drejer sig om sygedagpenge, straffeattester, årsregnskaber eller rykkere blive modtaget direkte i virksomhedens digitale postkasse.\nSom udgangspunkt skal alle danske borgere over 15 år med et CPR-nummer og bopæl i Danmark, modtage digital post. På trods af dette kan der være forskellige årsager, der gør at en borger ønsker at blive fritaget for at modtage post fra det offentlige via borgerens Digital Post. For at dette kan ske, skal en borger opfylde et eller flere af de følgende krav. Borgeren har ikke adgang til en computer, smartphone eller tablet.\nDet kan af den ene eller anden årsag vise sig at være vanskeligt for borgeren at oprette sig som NemID bruger. Borgeren kan muligvis også være ordblind eller være udsat for lignende tilstande, såsom sproglige barrierer, der gør det særdeles vanskeligt at begå sig i det digitale landskab. Desuden kan borgeren blive fritaget, hvis han/hun har fysiske eller kognitive funktionsnedsættelser, såsom demens, lammelser eller blindhed.\nDigital Post er en langt mere sikker måde at sende og modtage breve på end gammeldags fysiske breve. Dette er især fordi Digital Post er forbundet med en borgers CPR-nummer og NemID, og det er netop disse sikkerhedsforanstaltninger, der gør din Digitale Post til en af de mest sikre løsninger til dine sårbare personlige oplysninger. Et andet plus ved den Digitale Postkasse er at den udelukkende anvendes til meddelelser fra det offentlige, banken eller lignende, hvilket gør at mange af borgerens vigtigste meddelelser samles på et sted og at man derfor får et langt bedre overblik over de vigtige dokumenter.


Hjælp til LinkedIn - Få individuel sparring og bliv tryg - 1 gang for alle\naf Birgitte Iversen | jun 13, 2021 | Ikke-kategoriseret | 0 Kommentarer\nEr du (lidt) skrækslagen for LinkedIn?\nHvis du synes, det er svært at komme i gang med LinkedIn, er du langt fra alene. Rigtig mange skal nemlig tage en dyb indånding, før de kaster sig ind på netop dette sociale medie. Derfor vælger nogle at få hjælp til LinkedIn\nMange mennesker undlader at bruge sociale medier, fordi det kan føles utrygt at eksponere sig selv. Især LinkedIn virker grænseoverskridende for mange. Når jeg giver mine kunder hjælp til LinkedIn, ser jeg især tre usikkerheder, som træder tydeligt frem:\nLinkedIn er et professionelt netværk, så du føler måske næsten, at du sætter dit professionelle liv på spil, hvis du laver fejl.\nMåske føler du dig i forvejen lidt i tvivl om, hvordan du skal netværke i den fysiske verden – og så kan det virke SVÆRT at sparke døren op i en online verden.\nDet kan også være, at dit forbehold handler om, at du ikke synes, du har noget interessant at fortælle – eller ikke er dygtig nok til at formulere dig.\nI denne artikel vil jeg gennemgå de tre udfordringer og give forslag til, hvordan du kan arbejde med dem. Jeg vil samtidig opfordre dig til at kontakte mig, hvis du har brug for hjælp til LinkedIn, så du kommer trygt i gang.\nSlip skrækken og kast dig ud i det\nTanken om, at chefer, medarbejdere, kolleger og samarbejdspartnere kigger med, kan være ubehagelig – for tænk nu, hvis man virker faglig svag? Mange synes, at LinkedIn er sværere end Facebook, hvor opslagene ikke behøver at være så ’rigtige’ og ’seriøse’.\nMen faktisk er det ok at stikke lidt ud på LinkedIn. Læg mærke til, hvilke opslag du selv dvæler ved. Det er ofte dem med det lidt skæve foto eller en uventet tekst. Stop med at tro, at der findes ’rigtige’ og ’forkerte’ opslag. Du laver dem, som du finder bedst, og hvis de indimellem er lidt anderledes, så er det værste, der kan ske, at nogen bemærker dem. Og det var vel egentlig meningen med, at du stak næsen frem?\nSlet – så nemt er det\nHar du hjertet oppe i halsen, når du skal trykke på ”udgiv”? Eller har du aldrig udgivet noget, fordi du ikke tør?\nDet kan være nervepirrende at føle sig i tvivl. Men hvad er det værste, der kan ske? Det er egentlig bare, at du sletter opslaget, fordi du fortrød.\nJa, der findes da ting, som aldrig forsvinder fra internettet.\nMen det er næppe et af dine opslag på LinkedIn.\nDet, som du føler er kontroversielt, har mange af dine læsere hurtig glemt.\nSå kom i gang, og gør dig dine første erfaringer.\nVær stolt af kommentarerne\nMen hvis du nu ikke slettede opslaget, og næste morgen vågner op til en masse feedback? Ja, så er det rigtig interessant at finde ud af, hvad andre mener. Og du skal ikke lade dig slå ud af et par uventede kommentarer. Folk er sjældent ubehagelige på LinkedIn. Men det giver mere nerve til et indlæg, hvis der opstår lidt diskussion. Så klap dig selv på skulderen og tag en sjus, hvis du lykkes med at skabe lidt bølgegang.\nAfstem med din arbejdsgiver, hvis du er i tvivl\nNogle virksomheder har regler om adfærd på sociale medier – andre har ikke; måske fordi de har stærke værdier, som de tror på, at medarbejderne kender og navigerer indenfor.\nTendensen går mod, at virksomheder er glade for at have medarbejdere, der engagerer sig på LinkedIn. For jo mere digitale vi bliver, jo mere har kunder brug for at lære menneskene bag virksomheden at kende. Din arbejdsgiver har derfor en interesse i, at du fortæller om dit job – mange vil tage imod med kyshånd, at du begynder at være aktiv.\nMen det er naturligvis ikke alle virksomheder, der har den holdning. Hvis du er i tvivl om, hvad du må skrive om dit job, så spørg din leder, om der er lavet retningslinjer.\nLinkedIn er det virkelige liv! Derfor skal du også her præsentere dig selv levende og troværdigt. For på digitale medier danner vi os lynhurtigt et billede af de mennesker, vi ’møder’; akkurat ligesom ved et fysisk møde.\nLav en intro, som fanger læseren og lynhurtigt fortæller det, der er allervigtigst for dig at kommunikere.\nGiv en kort og præcis præsentation af dig selv og dine kompetencer. Hvem er du? Hvad laver du? Hvad kan du? Hvad vil du? Teksten skal positionere dig bedst muligt rent professionelt.\nFind modet til at bryde ind. Ved fysiske netværksarrangementer er der den tommelfingerregel, at man skal finde en gruppe på tre – de er lettest at komme ind i. På samme måde skal du turde bryde ind i andres diskussion.\nNetværk – fysiske såvel som digitale – handler ikke kun om at give. Det er vigtigt også at øve sig i at tage. Man skal turde at række ud og kommunikere, hvad man har brug for.\nNetværk er ikke at stå inde for hinanden. Man henviser og åbner døre, men derefter må den enkelte klare sig selv.\nJo mere mennesker uddanner sig og når højt op i karrieren, jo dårligere bliver de til at netværke, fordi de bliver så vant til at klare sig selv. Derfor er der nogle netværk, hvor man forsømmer at bruge hinanden, fortælle ærligt hvad der går skævt etc. Den tendens kan man også se på LinkedIn – nogle relationer er for overfladiske. Vis noget af dig selv og italesæt meget konkret, hvad du har brug for.\nLæg en netværksstrategi med fokus på at indgå i et mix af sammenhænge.\nNetværkssystematik. HVAD har jeg brug for viden om og HVEM kan hjælpe mig. Man skal være meget konkret på, hvad man har brug for.\nHvordan skaber du netværk på LinkedIn?\nDer er mange måder at gøre det på. Det vigtigste er, at du finder en måde, som virker naturlig for dig, så du føler dig godt tilpas.\nFørst og fremmest: Vær dig selv. Mennesker handler med mennesker. Derfor gælder det om at lære hinanden at kende, så du skal turde at række ud mod andre; uanset om du handler med varer, ydelser eller din egen arbejdskraft. Men du skal samtidig være bevidst om, at det er din professionelle side, du viser frem. Derfor er det vigtigt, at du på forhånd beslutter, hvad dit formål er med at være på LinkedIn, og hvad du vil opnå med at netværke netop her.\nVær generøs med likes og delinger, men husk også, at din adfærd fortæller noget om dig. Du giver en rigtig god ’service’ til dine følgere ved at like og dele det, som du mener er relevant. Folk fra din branche vil finde det interessant, og andre kan lære noget af det, du interesserer dig for. Måske vil de også gerne vide lidt om de mennesker, du kender. Men lad være med at like og dele ukritisk, for det gennemskuer andre.\nHvem skal lukkes ind?\nHvem skal du connecte med? Det er der mange forskellige holdninger til, og du skal finde frem til, hvad du føler dig bedst tilpas med. I mange år havde jeg et princip om, at jeg kun connectede med nogen, jeg havde mødt i den ’virkelige’ verden – dvs. fysiske møder. Men for et par år siden ændrede jeg holdning, fordi digitale relationer er i fremmarch. Jeg har fx mødt nye mennesker i online netværk, som det er naturligt for mig at blive forbundet med.\nDesuden hørte jeg på et tidspunkt en foredragsholder sige, at en anmodning skal ses som en fremstrakt hånd – og så er det jo uhøfligt at ignorere folk. Det kunne jeg godt følge, så jeg er blevet mere åben, og siger ja tak til de fleste anmodninger. Jeg kan dog godt lide, at folk skriver, hvorfor de gerne vil connecte, og det vil jeg også anbefale dig, at du gør, uanset hvem du vælger at skabe relationer med.\nKan man ’ophæve’ sin relation?\nJa, det kan man naturligvis godt. Jeg vil ikke være forbundet med nogen, som jeg nærer mistillid til. Derfor har jeg to gange tastet ’unfollow’ (Og vedkommende får ikke besked om det, men kan naturligvis opdage, at man ikke længere er en del af hans/hendes netværk.) Den ene gang drejede det sig om en person, som havde snydt mig for penge, og den anden gang var det en, der havde løjet overfor min nære samarbejdspartner.\nDet er ikke rart at møde op til et fysisk netværksarrangement, hvor man ikke taler det samme sprog, som de andre, eller ikke kan finde toilettet.\nSådan er det også med online netværk. Du skal sætte dig ind i det fundamentale, så du kender rammen og de forskellige netværksmuligheder. Hvis du er i tvivl, så tag et kursus, så du kan føle dig mere sikker.\nFortæl alt hvad du ved\nMåske kan du ikke lide at skrive artikler eller opslag på LinkedIn, fordi du ikke synes, at du har noget at fortælle. Det kan også være, at du er bekymret for at lave stave- eller formuleringsfejl.\nBeslut dit overordnede mål med at være på LinkedIn og lad det være temaet for 80-90% af dine opslag. Find derefter 1-2 andre områder, som viser noget om dig som menneske, og lad dem fylde max 10% hver. Det kan fx være sport, naturoplevelser eller en særlig passion.\nSå kender du den ramme, du vil bevæge dig inden for. Lav derefter en liste med ideer, som du skriver ned, når du tilfældigvis får dem. På den måde opbygger du et lille katalog af emner, du kan skrive om. Eller bruge som inspiration, når du kommenterer andres opslag.\nGentag – det er en hjælp\nLav en bærende artikel om dit primære tema – og udgiv den som artikel. Bagefter kan du dele den op i mindre bidder, og dermed få flere opslag ud af din indsats. Vær ikke bange for at skrive det samme flere gange – bare varier sproget lidt fra gang til gang. Det, som du ved, kan andre ikke umiddelbart forstå eller huske. Derfor skal du hjælpe dem ved at gentage budskabet flere gange, og fortælle på forskellige måder.\nDel ud af dit fag og din hverdag\nMan kender sit fag rigtig godt – og tror, at alle andre ved det samme. Men det gør de jo ikke. Dine erfaringer og faglige overvejelser er anderledes end din kollegas, og derfor er det interessant at høre, hvad netop du har på hjerte. Du er med til at give os alle nye vinkler, hvis du blander dig i debatten, eller skriver engageret om noget, du er optaget af.\nDin hverdag kan være super interessant, og din faglighed er måske nyt stof for andre – men sørg for at bruge ord, de forstår. Undgå for mange fagudtryk, eller forklar, hvad de betyder, hvis de er nødvendige at bruge. Forkortelser er en uvane – skriv i stedet, hvad bogstaverne står for.\nPyt med fejlene\nLæs din tekst igennem, inden du trykker send, og ret det, som du får øje på. Derefter skal teksten af sted. Der er masser af grammatisk flimmer på LinkedIn, men det gør ikke noget. Hovedsagen er, at folk kommunikerer og inspirerer hinanden.\nHvis du ved, at du laver en del fejl, kan du bede nogen læse korrektur på artikler, fordi de ’lever’ i længere tid end opslagene. Artiklerne bliver stående øverst på din profil, og er derfor værd at gøre lidt ekstra ud af.\nSkab et positivt image\nLad være med at brokke dig! Og hvis du absolut skal komme med et surt opstød, så vent lige en time med at trykke send, så du når at dampe af. Eller spørg en anden til råds inden, du udgiver opslaget. Sommetider har man en dårlig dag, eller oplever noget træls, uden at det skal indgå i dit professionelle udstillingsvindue. Det, som du lægger op, fortæller noget om dig, og det er ikke klogt at fremstå som en kværulant.\nVær heller ikke for sælgende, men sørg i højere grad for generøst at dele viden, erfaringer og tanker.\nSkal jeg giver dig hjælp til LinkedIn?\nFx ved at skrive din profiltekst eller give dig 1-1-sparring?\nNogle mennesker tager kurser. Andre vil gerne have individuel hjælp.\nJeg tilbyder dig fuld fokus på DINE udfordringer med LinkedIn. I fortrolighed guider jeg dig igennem det, som du er i tvivl om.\nDet kan fx være hjælp til\nat skrive din profiltekst.\nat guide dig gennem den praktiske opsætning.\nat give dig sparring på dine indlæg eller artikler, inden du offentliggør dem.\nKøb et klippekort, som du kan bruge til sparring og tekstoplæg.\nMed et klippekort på fire eller ti timer, kan jeg hjælpe dig hurtigt i mål med LinkedIn. Hver time deles op i kvarter, så med et fire timers klippekort har du 16 klip til rådighed.\nMåske bruger du tre-fire timer på én gang til et profiloplæg, og derefter 1-2 klip af gangen for at få feedback på dine egne oplæg til fx indlæg eller artikler. Fordelingen er op til dig; du skal blot bruge klippene inden et år fra købsdato.\nDet er en nem og fleksibel ordning, hvor du har sparring til rådighed, imens du vænner dig til at bruge LinkedIn. Læs mere om klippekortet her


Colliers | Rentestigninger vil især påvirke danske og mindre investorer\nBy Mehrdad Mangaard Sarraf, Senior Director og direktør for Investment og Leasing, Aarhus\nDe seneste mange år har kombinationen af rigelig kapital og ekstremt lave renter fået interessen for investeringsejendomme til at eksplodere. Alene sidste år nåede transaktionsvolumenen op på et historisk niveau på 105 mia. kr.\nDer er udsigt til, at 2022 på mange måder også bliver et rigtig godt år for ejendomsbranchen. Stigende renter og historisk høje inflationsniveauer samt skærpede finansieringsvilkår kan imidlertid give usikkerhed i markedet.\nDe høje renter har ikke helt samme betydning for finansieringsmulighederne, som det tidligere har været tilfældet. Efter finanskrisen har Finanstilsynet og dermed realkreditinstitutterne nemlig skærpet deres fokus på selve driften af ejendommen.\nHvor realkreditinstitutterne tidligere især interesserede sig for, hvor meget man havde lånt i ejendommen, har de i dag et langt større fokus på investeringsejendommes nøgletal og især deres drift (EBITDA) og egenkapital.\nI praksis betyder det, at der ved belåning af en investeringsejendom i dag skal være positiv drift i ejendommen med en standardfinansiering. Med standardfinansiering menes et fastforrentet lån med afdrag over eksempelvis 30 år for boligudlejningsejendomme.\nDette gælder uagtet, at man ønsker en anden låntype, som eksempelvis rentetilpasningslån/flexlån med afdragsfrihed. Hvis ejendommens drift efter renter, afdrag og bidrag bliver negativ, skal finansieringen nedbringes, indtil driften som minimum er i balance.\nNetop her har de seneste måneders kraftige rentestigninger formentlig en indflydelse på investorernes appetit på investeringsejendomme, især fordi afkastet ikke er steget i samme omfang som renterne.\nMed det aktuelle renteniveau betyder det, at der ved køb af en boligudlejningsejendom til eksempelvis 3% i afkast alene kan opnås en 48% belåning (figur 2) sammenlignet med en 63% belåning i januar (figur 1). Det vil sige, at der ved køb af en ejendom til eksempelvis 100 mio. kr., skal findes 15 mio. kr. mere i egenkapital i dag sammenlignet med for knap 6 måneder siden, alene på baggrund af rentestigningerne.\nDet vil være nærliggende at overveje efterstående lån i form af banklån, pantebreve mv., dog gælder samme krav om positiv drift, da det er en helhedsvurdering der foretages i forbindelse med realkreditbelåningen, hvorfor der som udgangspunkt ikke vil være mulighed for yderligere belåning.\nHandler i disse afkastniveauer på fuldt udviklede ejendomme er ikke usete i København og Aarhus. Indtil for nylig var denne udfordring alene begrænset til boligudlejningsejendomme i Danmarks to største byer, men de seneste rentestigninger har gjort problemstillingen gældende i andre større byer såsom Aalborg, Odense, Horsens og Vejle, men altså også omkringliggende satellitbyer.\nFaktisk skal man som ejendomsinvestor op omkring et afkast på 5% på eksempelvis en boligudlejningsejendom, før det kan lade sig gøre at få en finansiering med en belåningsgrad på 80%.\nRentestigninger vil især påvirke mindre investorer\nHvad betyder det så for investorernes investeringslyst? Svaret på dette er ikke entydigt, da det afhænger meget af øjnene, der ser. Forskellen skal primært findes blandt de nationale og de internationale investorer samt de institutionelle investorer som eksempelvis pensionskasser.\nEt kvalificeret bud er, at det kommer til at have den mindste betydning hos de internationale investorer. For at forstå baggrunden for dette, skal man starte et lidt andet sted.\nDe senere år har vi i Danmark oplevet en fortsat større interesse for erhvervsejendomme fra udenlandske investorer. Faktisk udgjorde de internationale investorer 54% af den samlede transaktionsvolumen i 2021.\nInvestorerne orienterer sig mod Danmark, da vi er konkurrencedygtige på afkast sammenlignet med vores europæiske nabolande. Økonomisk og politisk stabilitet er desuden de væsentligste samfundsøkonomiske årsager.\nDerudover lokker mulighederne for lange tilsagn på finansieringen med en høj grad af finansiering og lave renter. Men også fastkurspolitikken mod euroen er en fordel, fordi de internationale investorer ikke behøver at afdække deres valutarisiko, hvilket de eksempelvis er nødsaget til i Sverige.\nDette kombineret med et stort behov for placering af likvider gør det fortsat interessant at investere i Danmark. De internationale investorer finansierer oftest deres køb med 50% finansiering eller derunder, hvorfor de er mindre følsomme overfor de seneste rentestigninger.\nDe nationale investorer derimod er mere forvænte end de internationale, da de historisk er vant til højere gearing på deres investeringer. De er derfor langt hurtigere til at finde højere egenfinansieringskrav mindre interessant.\nDet forventes, at de internationale investorer også i år udgør mere end 50% af den samlede transaktionsvolumen, hvorfor afkastkravet forventes at være relativt upåvirket – måske med en korrektion i opadgående retning på op til 0,25% på afkastet som en gennemsnitsbetragtning på tværs af ejendomstyper over de kommende 12 måneder.\nTurnkey projekter og forward funding på tilbagegang\nMange investorer har i forlængelse af kravet om positiv drift i forbindelse med finansiering og stigende renter med rette haft fokus på cash flowet i deres ejendomme samt egenkapitalforrentningen, som alt andet lige er blevet forringet over de seneste måneder.\nDer er dog et andet vigtigt parameter, som man som investor også skal holde sig for øje.\nI de senere år har man set en stigende tendens til køb af turnkey projekter og ofte kombineret med forward funding. Ved forward funding leverer køber den fornødne egenkapital til brug for sælgers opførelse af en ejendom. Denne model har visse fordele, da den til dels kan være med til at begrænse eller optimere sælgers behov for kapital, især hvis sælger har flere projekter i gang sideløbende.\nForward funding har således også givet udviklere, som ikke har haft den fornødne kapital, mulighed for at gennemføre projekter sammen med køber. Dette har samtidig givet køberne mulighed for at komme tidligere ind i forløbet med den risiko, det nu medfører, men med en gevinst i form af lavere kvadratmeterpriser på købet.\nKøber løber selvsagt en byggerisiko sammen med sælger, men der er også en anden risiko, som de færreste måske er opmærksom på – nemlig slutfinansieringen af projektet. Realkreditlovgivningen er nemlig således indrettet, at et byggeri skal færdigmeldes i forbindelse med slutbelåning. Et vigtigt parameter i forhold til færdigmeldingen er, at den budgetterede leje og det forudsatte afkastkrav holder.\nEt simpelt eksempel på dette er en ejendom, som er handlet til 100 mio. kr. med et afkast på 3,5%, og som står færdig om 2 år.\nKøber ønsker en 80% finansiering og skal således selv lægge 20 mio. kr. I forbindelse med færdigmelding og slutfinansiering af projektet kan afkastkravet være steget med 1%-point, så det nu er på 4,5%.\nKøbesummen er fortsat 100 mio. kr., men kreditforeningen vurderer nu projektet til 78 mio. kr. og dermed udgør 80% finansiering nu kun 62 mio. kr.\nEgenfinansieringskravet har derfor ændret sig fra 20 mio. kr. til 38 mio. kr. - altså næsten en fordobling - som investor alt andet lige selv skal tilvejebringe.\nNetop den risiko kan ikke afdækkes, og der vil derfor altid være en risiko i forhold til finansieringen. Det er der sådan set ikke noget nyt i, men problemstillingen har ikke været relevant i et opadgående marked.\nRisikoen vil formentlig ændre investorernes investeringslyst, så markedet vil opleve større søgning mod ejendomme, som står færdige indenfor kort tid, måske 6-12 måneder, eller færdigudviklede ejendomme, som allerede er i drift. Derudover oplever bygherre i stigende grad, at der fra bankerne bliver stillet krav om, at egenkapitalen skal komme direkte fra ejer af projekter og ikke den kommende køber i forbindelse med etablering af byggekreditter.\nDermed vil der i de kommende år med al sandsynlighed være mindre appetit på køb af turnkey projekter med opførelsesperioder på 2-4 år.\nLejereguleringer kan modvirke inflationen\nDen høje inflation har allerede givet de første ridser i lakken i form af konkurser blandt entreprenører. Mange har arbejdet med entreprisekontrakter i fast tid og pris, hvilket har betydet, at entreprenørerne har taget en del af tabet på prisstigninger, inden de har kunnet sende regningen videre til bygherre.\nErfaringen er, at det der står med småt i kontrakterne og behandler prisstigninger, får en større bevågenhed. Og interessen kan være modsatrettet mellem bygherre og entreprenør. En konsekvens kan på kort sigt være, at flere vælger at sætte byggeprojekter, som er i de tidligere stadier, på pause, hvilket forventes at påvirke transaktionsvolumenen negativt.\nMen det er ikke kun dårligt nyt. Core ejendomme med centrale beliggenheder og sikre cash flows kan blive mere efterspurgte i forhold til inflationsbeskyttelse. Det kan både være boligudlejningsejendomme, kontorer og industri/logistik ejendomme, men også retail, som vinder frem post-corona.\nDen stigende inflation giver nemlig mulighed for lejereguleringer i mange tilfælde, hvilke i nogen grad kan modvirke de stigende renter samt forventeligt højere afkastkrav. Her er det vigtigt at holde sig for øje, at lejeforhøjelser kan give en højere udskiftning af lejere, hvilket kan medføre udsving i ejendommens likviditet i forhold til tomgang og genudlejningsudgifter.\nSituationen for ejendomsinvestorerne afhænger dog af, hvor i landet deres ejendomme ligger samt ejendomstypen.\nI København har der i mange år eksempelvis været et stort underudbud af boligkvadratmeter i forhold til efterspørgslen, som toppede i 2016 med et underudbud på over 1 million kvadratmeter, hvilket har presset både boligpriser og huslejeniveauer op.\nStigningerne har medført en større søgning ud af byen mod Storkøbenhavn, hvorfor der kan være tale om en hårfin balance for, hvor meget lejen kan hæves, inden lejerne søger mod omegnen. Der er fortsat et underudbud i København, hvorfor der fortsat bør være mulighed for lejeforhøjelser.\nI landets næststørste by, Aarhus, har man bevæget sig fra et stort underudbud af boliger til noget, der ligner en balance mellem udbud og efterspørgsel. Det kommer til udtryk i den generelle udvikling i markedslejen, som umiddelbart har været stabil de sidste 3-4 år.\nSituationen har derfor ændret vilkårene for investorerne, som nu i højere grad skal kunne tilbyde de rigtige boliger med den rigtige indretning og gode kvalitet, til de rigtige priser på de rigtige beliggenheder. Den større konkurrence om lejerne kan derfor gøre det svært at hæve lejeniveauerne ukritisk.\nOverordnet set viser befolkningsfremskrivningerne dog fortsat, at de større byer vokser. Kombinationen af dette og en eventuel opbremsning i nybyggerier, kan derfor hurtigt ændre billedet og udviklingen.\nDet er som bekendt svært at spå – især om fremtiden – men et billede, der tegner sig i krystalkuglen, er, at man indenfor de kommende 6-12 måneder vil opleve en nedgang i det samlede transaktionsniveau.\nMarkedet er fragmenteret mellem nationale og internationale investorer samt pensionskasser, som har forskellige forudsætninger for deres investeringer, hvorfor afkastniveauet formentlig ikke vil udvikle sig i den grad, som renten umiddelbart tilsiger på kort sigt.\nRentestigningerne vil på den korte bane mest påvirke de nationale investorer grundet øget krav til egenfinansiering. Nybyggerier vil på grund af stigninger i materialepriserne og mindre appetit på køb af turnkey projekter blive sat på pause, indtil tiderne igen er gunstige.\nPå trods af udfordringerne, som lurer om hjørnet, er der dog også mange positive takter. Der er fortsat god likviditet og kapital i markedet, hvilket vil sikre, at der er et pænt transaktionsniveau i 2022, selvom det næppe vil overgå 2021.\nDer vil være en større appetit på core ejendomme, der er i drift, hvor der er kort aftræk fra køb til overtagelse. Fast ejendom er fortsat et interessant aktiv i forhold til allokering af kapital i en portefølje og giver i nogen grad en inflationsbeskyttelse i form af lejereguleringer.\nPå længere sigt kan et stigende underudbud af boliger, grundet nedgangen i nybyggerier, skubbe yderligere til denne udvikling.\nTilmeld dig vores nyhedsbreve og få seneste transaktioner, markedsindsigt og investeringsejendomme direkte i din mailboks her.\nMehrdad Mangaard Sarraf\n+45 30 60 89 19


Britta Nielsens dom står fast – anklager anker ikke - politiken.dk\nDanmark 26. feb. 2020 kl. 12.51\n»Min klient er lettet og glad for, at det hele er overstået«, sagde han.\nLæs også: Hun stjal 117 millioner og tog tilliden til det offentlige med sig\nI en pressemeddelelse oplyser Søik, at dommen ikke ankes, da den 'ligger i den høje ende af praksis i sager om økonomisk kriminalitet.'\n»Vi har ikke tidligere haft en lignende sag i Danmark, men nu har vi fået rettens grundige vurdering af, hvilken straf en sådan langvarig og alvorlig forbrydelse udløser«.\n»Anklagemyndigheden forventer ikke, at landsretten vil komme frem til et markant anderledes resultat, og det er baggrunden for, at sagen ikke bliver anket, siger Kirsten Dyrman, statsadvokat«, i pressemeddelelsen.\n»Det er en meget streng dom. Den lander på fuldstændig samme hylde som andre sager om den groveste økonomiske kriminalitet«, sagde Lisbeth Jørgensen.