2013/ landsmøde i København. Beretning. om foreningens virksomhed - PDF\n2013/ landsmøde i København. Beretning. om foreningens virksomhed\nDownload "2013/2014. 96. landsmøde i København. Beretning. om foreningens virksomhed"\n1 96. landsmøde i København 2013/2014 Beretning om foreningens virksomhed\n2 D a n s k e S l a g t e r m e s t r e Beretning om foreningens virksomhed DANSKE SLAGTERMESTRES 96. LANDSMØDE I KØBENHAVN 2014 søndag den 26. oktober 2014 kl på Hotel Phønix, Bredgade 37, København K. DAGSORDEN 1. Navneopråb og præsentation af de delegerede. 2. Valg af dirigent. 3. Formandens beretning såvel skriftlig som mundtlig. 4. Regnskaberne. 5. Behandling af indkomne forslag. 6. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter. 7. Revisorer. 8. Eventuelt.\n3 En organisation i udvikling Danske Slagtermestre har med vore nu ca. 20 ansatte og et væld af aktiviteter og medlemstilbud stille og roligt bevæget os op i laget af mellemstore erhvervsorganisationer. En stor del af disse aktiviteter og medlemstilbud kan man læse om her i beretningen. Huset i Odense har nu i otte år også været hjemsted for Ostehandlerforeningen for Danmark, og siden 2012 har også organisationen SamMark fået løst væsentlige opgaver af Danske Slagtermestre. Og fra nytår 2015 skal vi i gang med at lave markedsføring for Guldbager-kæden. Andre spændende samarbejder er for øjeblikket under forberedelse. Alt sammen er væsentlige bidrag til, at vi hele tiden er i stand til at øge husets formåen over for alle dem, som vi arbejder for, naturligvis ikke mindst slagterbranchen. Det er allerede sådan, at kun ca. 20 procent af Danske Slagtermestres indtægter kommer fra kontingenterne. Resten kommer af, at vi over en lang årrække har bevæget organisationen i en stadigt mere kommerciel retning, således at vi dag foruden at være en forening i høj grad også er en forretning. Havde det ikke været sådan, ville huset i dag have været alt for stort til de 3-5 medarbejdere, der så ville være råd til, og som jo slet ikke ville kunne servicere vore medlemmer på det niveau, som vi kan i dag, hvor vi altså så at sige kan levere medlemsservice til en værdi af fem gange kontingentet. Nu er situationen faktisk den, at huset er ved at være for lille til, at vi kan være der. Det er jo imidlertid et luksusproblem. I den forbindelse er der grund til at takke alle, der har bidraget til den vækst, som i 2011 fik dagbladet Børsen til at udnævne os til gazelle, og som er fortsat siden. Det gælder ikke mindst de medlemmer, som gør aktiv brug af organisationen og derved bidrager til at styrke den. Og det gælder de nævnte andre organisationer, som det er huset en glæde at kunne betjene på forskellig vis. Og så gælder det naturligvis de samarbejdspartnere, leverandører og fondsbestyrelser, som også er en væsentlig del af forklaringen på, at det har kunnet lade sig gøre at øge aktiviteterne så væsentligt til trods for, at medlemstallet har været dalende, og at hele verden jo lige har været igennem en økonomisk krise. Og det gælder ikke at forglemme! de medarbejdere, der undervejs har ydet meget væsentlige bidrag til udviklingen, og som i det daglige sørger for, at vi kan leve op til de stigende forventninger om service og sagsbehandling på et højt niveau, og for, at organisationen tilmed kan lune sig ved en robust økonomi. At det går godt, betyder ikke, at der ikke er plads til forbedringer. Det er der altid, og vi arbejder løbende på at optimere hele organisationen. Vi arbejder faktisk også på at brande såvel branchen som organisationen på en ny og spændende måde, både i forbindelse med vort 100 års jubilæum i 2015 og som følge af, at huset efterhånden rummer aktivitet inden for adskillige brancher - alle med afsæt i fødevaresektoren. Disse bestræbelser vil forhåbentlig komme til at sætte deres gode og stærke præg på beretningsåret 2014/15. Alt dette og meget mere glæder vi os til nogle gode dialoger om på landsmødet den oktober i København. VEL MØDT! Leif W. Laustsen formand Med venlig hilsen Torsten Buhl direktør beretning om foreningens virksomhed // 3\n4 Et folkemøde i fællesskab Sjældent har man oplevet en så forrygende succes som Folkemødet på Bornholm. Denne politiske festival, der blev grundlagt 2011 på initiativ af daværende indenrigsog sundhedsminister Bertel Haarder, er inspireret af en lignende svensk festival, Almedalsveckan på Gotland, og finder sted over fire dage i midten af juni. Det første år (2011) havde Folkemødet ca besøgende. Dette tal voksede i 2012 til godt og i 2013 til det dobbelte, ca I 2014 besøgte omkring Allinge i løbet af de fire dage. Det er væsentligtt flere, end forlægget Almedalsveckan kan mønstre. Danske Slagtermestre deltog for første gang i 2013 med et mad- og debattelt. Det var en god oplevelse, men i 2014 valgte vi en lidt anden tilgang. Vi allierede os med Ostehandlerforeningen for Danmark (OfD), Bager- og Konditormestre i Danmark (BKD) og Danmarks Fiskehandlere om i fællesskab at tale specialfødevarehandelens sag. Det gjorde vi ikke mindst i forbindelse med de fire debatter, der udspandt sig i vort fælles telt. Danmarks dukserolle i EU var et af de emner, som organisationerne lagde op til en diskussion af som vært for EUparlamentarikerne Morten Messerschmidt (DF) og Christel Schaldemose (S). Under debatten udviklede Morten Messerschmidt spontant den tanke, at ingen EU-regel bør træde i kraft, før alle medlemslande har implementeret den eller på anden måde skabt sikkerhed for, at den vil blive efterlevet. Det fandt Christel Schaldemose uigennemtænkt, hvilket Messerschmidt for så vidt gav hende ret i, da det var noget, han lige stod og fandt på. Hun mente, at det reelt ville give alle nationale regeringer og parlamenter en vetoret over for al EU-lovgivning, og at meget få EU-regler så nogensinde ville træde i kraft. Morten Messerschmidt fastholdt imidlertid ideen med henvisning til, at det jo er hele ideen med EU og Indre Marked, at EU s regler og deres håndhævelse skal være ens i alle landene, og at det kræver, at reglerne så også fungerer ens. Ellers straffer man de lande, der gør, hvad de skal, og det fandt han ikke rimeligt. I en anden debat viste der sig at være divergerende holdninger til elite-smiley en. Her var det MF erne René Christensen (DF), Henrik Høegh (V), Bjarne Laustsen (S) og Charlotte Dyremose (Kons.), som debatterede både indbyrdes og med organisationerne. Fødevareminister Dan Jørgensen (S) havde foreslået at afskaffe elite-smiley en, men det var ingen af de fire politikere enig i, og hans partifælle Bjarne Laustsen ville tage en snak med ministeren om det. Også blandt organisationerne viste der sig at være uenighed på dette punkt, idet Leif Wilson Laustsen fra DSM gerne vil beholde elite-smiley-ordningen, mens Hardy Chri- 4 // beretning om foreningens virksomhed\n5 stensen, BKD, helst ser den afskaffet. Leif Wilson Laustsen mente, at ordningen sender et godt signal til forbrugerne, hvorimod Hardy Christsen fandt, at ordningen er misvisende, fordi en elite-smiley eller mangel på samme ikke siger noget om de aktuelle forhold i butikken. Næstformand Lillian Hansen, OfD, påpegede, at med de forholdsvis få besøg, som fødevarekontrollen aflægger hos ostehandlerne, går der urimeligt langt tid, før en elite-smiley kan generhverves ved ordinære besøg. I en tredje debat var det Fødevarestyrelsens direktør, Esben Egede Rasmussen, der stillede op sammen med organisationerne og et spørgelystent publikum. Generelt var der tilfredshed med styrelsen og dens arbejde herunder fødevarekontrollen, som Leif Wilson Laustsen roste for en meget mere brugervenlig tilgang end for år tilbage. Lillian Hansen kritiserede dog fødevarekontrollen for at have for lidt kendskab til ostebutikker og de regler, der særligt gælder for dem, lige som Hardy Christensen fandt, at fødevarekontrollen har for lille forståelse for, at man ikke bare kan spule en bagerbutik, som man kan hos en slagter, og at bakterieforekomst er en af forudsætningerne for, at man overhovedet kan bage. Den fjerde debat handlede om pressen. Hvorfor skriver de kun negativt om fødevaresektoren? Det spørgsmål blev rettet til redaktør Henny Christensen, BT, og journalist Christian Kloster, MetroXpress, der dog ikke var helt enige i præmissen. Foruden de fire debatter havde hver af de fire organisationer et indslag om deres respektive brancher. For DSM s vedkommende handlede indslaget om, hvordan man producerer en ordentlig grillpølse, hvilket Leif Wilson Laustsen forklarede om, mens konsulent Nikolaj Jæger demonstrerede med brug af bl.a. en gammeldags pølsestopper. Som tovholder for hele deltagelsen på Folkemødet havde de fire organisationer i fællesskab entreret med konsulent Nicolai Schacke, der har en fortid som presseansvarlig i bl.a. Fødevareministeriet. Samarbejdet mellem de fire organisationer om det fælles telt på Folkemødet var i sig selv en god oplevelse og dertil kommer det måske vigtigste formål med folkemødet: At bygge og udbygge netværket med andre organisationer og med de politiske beslutningstagere. Til det formål er Folemødet helt perfekt, idet alle bevæger sig rundt mellem hinanden, bogstaveligt talt i øjenhøjde. Hvilke andre steder kan man f.eks. lige gå hen og få sig en snak med statsministeren? Det kan man på Folkemødet, og det samme gælder andre ministre og politikere, og hvem man ellers gerne vil i snak med. Det benyttede Danske Slagtermestre sig af i rigt mål. beretning om foreningens virksomhed // 5\n6 Ny spildevandsafgift: Nu kører sagen i EU Kommissionen I bestræbelserne for at hjælpe den betrængte slagterisektor og dens betydelige antal af arbejdspladser lancerede regeringen i 2013 som en del af den såkaldte Vækstplan DK en reduktion af spildevandsafgiften for meget store virksomheder. Man skal have et årligt forbrug af spildevand på over kubikmeter for at få fuld gavn af de nye takster, som bygger på en såkaldt trappemodel, der giver 20 procent rabat på forbrug over 500 kubikmeter og 60 procent på forbrug over kubikmeter. For svineslagterier, som denne lovgivning utvivlsomt særligt har for øje, betyder det, at små slagterier/slagtehuse, når afgiftslettelsen er fuldt indfaset i 2018, kan spare 3 procent i spildevandsafgift pr. slagtesvin, mellemstore slagterier 10 procent og de(t) helt store 55 procent. Denne konkurrenceforvridning har DSM naturligvis ikke kunnet sidde overhørig, da den i høj grad og særligt rammer vore medlemmer. Vi protesterede over for Miljøministeriet og Folketingets Miljøudvalg mod lovforslaget, både i skrift og tale, men alt sammen forgæves. Da loven var vedtaget, klagede vi til EU Kommissionen over konkurrenceforvridningen, der efter vor opfattelse er et resultat af ulovlig statsstøtte i kraft af de selektive rabatter. Kommissionen har med henvisning til et svar fra den danske Kammeradvokat i første omgang afvist vor klage, men med mulighed for replik fra vores side. En sådan har vi indgivet. Nu afventer vi således en fornyet vurdering fra Kommissionens side. Afgiftsmodellen bygger angiveligt på en model, som er foreslået af en såkaldt Spildevandskomité som en af flere modeller. I komiteens model er sidste trappetrin imidlertid placeret ved kubikmeter ikke ved Efter DSM s opfattelse er der derfor langt fra tale om, at den indførte rabat er foreslået af Spildevandskomiteen. Fondsprojekter Produktionsafgiftsfondene fordeler midler fra slagtning og eksport af levende dyr til at støtte den pågældende sektors generiske, dvs. alment nyttige, aktiviteter. Det kunne være udvikling og videndeling i værdikæden fra jord til bord. Formålet er blandt andet at sikre sektorernes høje fødevaresikkerhed og veterinære status, som er en forudsætning for, at dansk kød har adgang til markeder i og uden for EU. Samtidig kan der ydes støtte til forskellige projekter, der gavner samarbejdet mellem brancheorganisationer og myndigheder. Fondene støtter ikke aktiviteter, der er knyttet til enkelte virksomheder eller en snæver gruppe af interessenter. Danske Slagtermestre har i 2014 gennemført de tre projekter, der fik tilsagn om støtte fra Svine- og Hesteafgiftsfondene. Der blev ikke givet midler fra Kvæg- eller Fåreafgiftsfonden. Et af projekterne er slagteriweb, der løbende udvikles i takt med ændringer af regler om salmonella- og fødevarekædeoplysninger. Der er ansøgt om støtte til fem projekter i 2015, hvoraf det ene søges sammen med Landbrug & Fødevarer. I skrivende stund er der glædeligvis givet tilsagn fra Svine- og Kvægafgiftsfondene, for sidstnævnte til et samarbejdsprojekt med Landbrug & Fødevarer. 6 // beretning om foreningens virksomhed\n7 Et travlt år for slagtehusene I 2014 er hjemmesiden gået online. Her har DSM samlet navne og adresser på alle de slagtehuse, der er medlemmer hos DSM. Den enkelte kunde kan således nemt finde det nærmeste slagtehus. Derudover er der samlet en række illustrationer på udskæringer af kød fra svin, okse, lam og kalv samt tilhørende opskrifter. Dyrevelfærd er meget vigtig for DSM s slagtehuse. Derfor er der også en side med oplysninger om dyrevelfærd og links til lovgivningstekster herom, ligesom kødkontrollen har fået sit eget menupunkt. Hjemmesiden har den enkelte forbruger som sin primære målgruppe, men der er også et lukket forum for slagtehusene, hvor de med login får adgang til diverse intern information, billedmateriale til annoncer osv. Markedsføring/profilfoldere Den ny fælles markedsføring for slagtehusene er blevet søsat med stor succes. Hvert af de 25 slagtehuse har fået udarbejdet en individuelt tilpasset profilfolder efter at have været interviewet af DSM s eksterne tekstforfatter. Efterfølgende har DSM s egne fotografer været på besøg hos disse slagtehuse, hvor de har taget billeder af butikker og slagtehuse. Dette har indtil videre resulteret i et oplag på ca foldere. Studietur til Dublin Slagtehusudvalget besluttede at arrangere en studietur til Dublin. Det resulterede i, at en gæv flok slagtehusejere i september drog afsted til den grønne ø. Her havde fødevareafdelingen fået assistance af DSM s søsterorganisation i Irland, som havde sørget for et tætpakket program med mange spændende virksomhedsbesøg. Det danske følge startede med at få en spændende rundvisning i den irske organisation. Efterfølgende stod den på hele to dage spækket med besøg i en række blomstrende butikker og slagtehuse i Dublin og omegn. Det blev en tur med mange interessante faglige inputs og rigtig god networking slagtehusene imellem. Ny betalingsbekendtgørelse Slagterierne og kødkontrollen havde i 2013 meget fokus på planlægning af slagtningerne. Omlægningen af gebyrmodellen med det indførte startgebyr har været medvirkende til dette. Kødkontrollen og slagtehusene er blevet mere opmærksomme på, at planlægningen har stor betydning for omkostningerne til kontrollen, hvilket har medført skarp fokus på planlægning. Samlet set blev der opkrævet ca. 2 mio. kr. for meget i gebyr for kødkontrollen i I første kvartal af 2014 er overskuddet, der har svaret til 35 % af det betalte gebyr, ført tilbage til slagtehusene. Da det tidligere underskud var tilbagebetalt, og kødkontrollen og slagterierne havde stillet skarpt på god planlægning af slagtningerne, blev gebyret fra 1. januar 2014 nedsat med 41 % svarende til ca. 2,3 mio. kr. Tilbagebetalingerne og nedsættelserne er resultater af, at det er lykkedes at etablere en god og tillidsfuld dialog mellem Fødevarestyrelsens Kødkontrol og DSM. Slagtehusmøderne Slagtehusmøderne har været vel besøgt over hele landet. På sommerens møder havde DSM inviteret Kødkontrollen med det formål at klæde medlemsvirksomhederne på til efterårets FVO-inspektion (EU). beretning om foreningens virksomhed // 7\n8 Foodexpo-messen 2014, som blev afviklet i dagene 16. til 18. marts i MCH Messecenter Herning, dannede traditionen tro rammen om Danske Slagtermestres fagkonkurrencer: Danmarks bedste spegepølse, Danmarks bedste rullepølse og Danmarks bedste leverpostej. De 5 finalister inden for hver af produktgrupperne blev udvalgt ved en bedømmelse søndag den 17. november 2013 i Odense, hvor et dommerpanel bedømte de 189 indsendte produkter og udvalgte de 5 bedste inden for hver produktgruppe. Finalisterne gik videre til finalen søndag den 16. marts i MCH Messecenter Herning, hvor de besøgende efter at have fået smagsprøver på produkterne ved deres stemme afgjorde, hvilket produkt der skulle kåres inden for hver af de tre kategorier. Der var stor publikumsinteresse for konkurrencerne, og seniorholdet fra Midt-Vest Slagtermesterforening, som havde påtaget sig opgaven med at uddele smagsprøver af finaleprodukterne til de besøgende, havde en travl dag i Herning. Præmieoverrækkelsen fandt sted søndag aften, hvor DSM havde inviteret medlemmer, samarbejdspartnere og andre venner af huset til et aftenarrangement i MCH. Arrangementet startede kl med en meget lækker buffet fra Fruehøj Slagter i Herning. Under spisningen leverede Louise Byg Kongsholm fra Pej-gruppen en spændende speedtalk over emnerne: Den moderne forbruger, tidsånden, detailhandel og foodtrends. Et meget populært indslag, som høstede stor ros fra gæsterne. Inden præmieoverrækkelsen overraskede DSM s formand en af gæsterne, nemlig tidligere landsformand Jens Munch fra Skagen, som blev kaldt på scenen for at blive udnævnt til nyt Æresmedlem af DSM. Det var en tydeligt rørt Jens Munch, der modtog såvel det synlige bevis på udnævnelsen i form af en reversnål, samt ikke mindst den store og meget fortjente hyldest fra alle festdeltagerne. Der blev også lejlighed til at hylde Rune Lunde Havgaard fra Rævhede Naturprodukter for DM-titlen (DM for detailslagterelever) tidligere på året, inden Leif W. Laustsen kårede vinderne af DSM s 3 fagkonkurrencer. Vinder af Danmarks bedste leverpostej blev Pølse- Mageriet, Silkeborg, med en baconleverpostej. Vinderen af Danmarks bedste spegepølse blev Silkeborg Slagteren med en fransk salami, mens Slagteren og Kokken i Gistrup tog sejren i Danmarks bedste rullepølse med en traditionel rullepølse. I alt besøgende lagde vejen forbi Foodexpo, der blev en både dynamisk og spændende messe, som bød på flere seværdige temaområder, 14 fagkonkurrencer, et hav af aktiviteter og nyheder fra 420 udstillere, et ministerbesøg og et nyt og rigtig godt initiativ: Foodexpo mod madspild. Foodexpo valgte at gå aktivt ind i kampen mod madspild, og alle overskudsvarer fra udstillerne blev efter messen samlet ind og kørt ud til herberger, væresteder og varmestuer i Herning og øvrige dele af Region Midtjylland. Foodexpo 2016 afvikles i dagene 6. til 8. marts i MCH Messecenter Herning. 8 // beretning om foreningens virksomhed\n9 Prisværdig vækstpakke Regeringen og et vekslende flertal af politiske partier indgik i sommeren 2014 forlig om en såkaldt vækstpakke. Vækstpakken inkluderer bl.a. indholdet i den Vækstplan for Fødevarer, som regeringen lancerede tidligere i Det er prisværdigt, at politikerne på Christiansborg har erhvervslivets vilkår i kikkerten, og at de arbejder på at forbedre dem, så Danmark som nation kan øge konkurrenceevnen i forhold til udlandet og dermed skabe mere vækst. Den store vækstpakke, som altså inkluderer tidligere, mere afgrænsede vækstpakker, og som skal iværksættes fra 2015, indeholder bl.a.: Forkortelse af centrale offentlige sagsbehandlingstider Sagsbehandlingstiderne for miljøgodkendelser reduceres med 20 pct. Sagsbehandlingstiderne for etablering af selskaber reduceres med 30 pct. For klagesager over strakspåbud og forbud på arbejdsmiljøområdet er målet en reduktion på 33 pct. Sagsbehandlingstiden for patentansøgninger i Patent- og Varemærkestyrelsen forkortes med 10 pct. Forkortelse af sagsbehandlingstider i kommunerne med en tredjedel for: Miljøgodkendelser Godkendelser af husdyrbrug Byggesager Analyser af lempelse af revisionspligten Igangsættelse af en analyse af mulighederne for og konsekvenserne ved en lempelse af revisionspligten for mindre virksomheder. Afskaffelse af medielicens for erhverv Afskaffelse af medielicensen for erhverv fra 1. januar Analyse af yderligere administrative lettelser Analyse af mulighederne for yderligere administrative lettelser på områder, der har særlig betydning for danske produktionsvirksomheder. Ophævelse af danske særregler på fødevareområdet Bl.a. ophævelse af kravet om hygiejneuddannelse. Afskaffelse af næringsbrevsordningen Næringsbrevsordningen afskaffes, så fødevarevirksomheder ikke længere skal have næringsbrev for lovligt at kunne drive virksomhed. Effektivisering af kødkontrollen (Læs side 19) Fokusering af miljøgodkendelser Miljøgodkendelser af virksomheder forenkles, således at der reguleres på baggrund af virksomhedernes miljøbelastning fremfor størrelsen af virksomhedernes produktion. Bedre mulighed for genstart efter konkurs Konkursrådet anmodes om at se på, om gældssaneringsreglerne i tilstrækkelig grad tager hensyn til iværksættere, der er gået konkurs og ønsker at starte på ny (genstartere). En ny ambitiøs strategi for eksportfremme og økonomisk diplomati Optimering af Eksportrådets organisation og globale indsats ved at omfordele ca pct. af Eksportrådets ressourcer. Fødevareminister Dan Jørgensen og handels- og udviklingsminister Mogens Jensen har efterfølgende i september 2014 lanceret en ny eksportstrategi på fødevareområdet. Målsætning om byrdereduktion på 2 mia. kr. i 2020 i forhold til 2015 Målsætning om at reducere byrder på erhvervslivet med mindst 2 mia. kr. netto i 2020 i forhold til 1. januar Forlængelse af vækstlåneordningen Vækstlåneordningen forlænges med fem år indtil Ny accelerationspulje Der oprettes en accelerationspulje på 0,5 mia. kr. målrettet virksomheder med særligt vækstpotentiale. Vækstløft for små og mellemstore produktionsvirksomheder Der udbydes et vækstprogram, hvor op til 1000 små og mellemstore produktionsvirksomheder kan få rådgivning og sparring om konkrete tiltag, som virksomheden kan gennemføre med henblik på øget produktivitet og konkurrenceevne. Pulje voksen- og efteruddannelse Udmøntning af pulje til mere og bedre voksen- og efteruddannelse. beretning om foreningens virksomhed // 9\n10 Ministerens kamp for svinene I foråret 2014 indkaldte fødevareminister Dan Jørgensen til et såkaldt Svinetopmøde. Mødet blev holdt den 13. marts, og deltagerne var foruden ministeren og hans topembedsmænd repræsentanter for landbruget, svineslagterierne, dyreværnsorganisationerne, forbrugerorganisationer, dyrlæger og detailhandelen. Fra DSM deltog direktør Torsten Buhl, som på organisationens vegne på mødet underskrev en topmødeerklæring for bedre velfærd for svin. Erklæringen tager udgangspunkt i en anskuelse om, at forbedringer i dyrevelfærd godt kan gå hånd i hånd med fortsat vækst og konkurrenceevne for erhvervet. Blandt de bestræbelser, som vi med erklæringen i fællesskab har forpligtet os på, er: Stop for kastration af smågrise uden bedøvelse. Nedbringelse af antallet af halekuperede smågrise. Flere løsgående søer, også i farestierne. For at realisere netop disse ønsker, har Fødevareministeriet nu sammenkaldt de involverede organisationer for i fællesskab at fremme de tre mål, bl.a. ved at få forbrugerne til at vælge kød fra svin, som opfylder kriterierne. For som det også hedder i erklæringen: Slagterierne og detailhandelen forpligter sig til at arbejde for at give forbrugerne mere information om og større valgmulighed i forhold til produkter med bedre dyrevelfærd. En fælles indsats starter nu. Ministeriet ønsker bestræbelsen fremmet med et nyt, statsligt mærke, som garanterede forbrugerne, at de tre kriterier var opfyldt for de svin, som kødet kom fra. Dette på trods af erfaringer fra et lignende mærke, som blev introduceret i 1998 af daværende fødevareminister Henrik D am Kristensen. Dette mærke rokkede ikke nævneværdigt ved forbrugernes indkøb. Det er klart, at forudsætningen for en forbrugeroplysningskampagne er, at de underliggende problemer er løst. Det er de ikke p.t. Der er uforandret problemer med, at kød fra ukastrerede hangrise kan give ornelugt, at manglende halekupering kan føre til halebid blandt grisene, og at løsgående søer ofte kanøfler hinanden, nogle gange til døde. Det er Fødevareministeriets opfattelse, at det er lykkedes at løse disse problemer i Holland, og at vi derfor også bør kunne løse dem i Danmark. I den forbindelse havde ministeriet arrangeret en studietur til Holland den oktober // beretning om foreningens virksomhed\n11 Vanskelige overenskomstfornyelser DSM har i 2014 fornyet overenskomsterne med HK Handel, 3F Privat Service, Hotel & Restauration, samt de to overenskomster med Fødevareforbundet NNF på hhv. industri- og butikssiden. Der er på samtlige overenskomstområder indgået nye 3-årige overenskomster. Fornyelsen af overenskomsterne med HK Handel og 3F Privat Service, Hotel & Restauration (begge minimallønsoverenskomster) forløb uden problemer. Forligene afspejler niveaet fra de store, toneangivende overenskomster, der var forhandlet på plads, før DSM satte sig til forhandlingsbordet, og som derfor også ville være rammen, hvis parterne var gået til Forligsmanden. Derimod måtte DSM og Fødevareforbundet NNF en tur i Forligsinstitutionen, da overenskomsterne på butikssiden og for industrielle virksomheder og slagtehuse skulle fornyes. Med Forligsmandens hjælp lykkedes det at opnå et tilfredsstillende resultat på industrisiden, mens resultatet på butikssiden var dybt skuffende og utilfredsstillende, da det heller ikke i år lykkedes at få konverteret normallønsoverenskomsten til en minimallønsoverenskomst. På Fødevareforbundet NNF s foranledning blev der sidste år nedsat en teknikergruppe på butikssiden, bestående af repræsentanter fra DSM og fra Fødevareforbundet NNF. Gruppens opgave var at udarbejde et oplæg til konvertering af normallønsoverenskomsten til en minimallønsoverenskomst med modregning, sådan som Fødevareforbundet NNF har det med supermarkederne. Gruppen udarbejdede i fællesskab et konkret oplæg, og det var DSM s klare forventning, at oplægget skulle danne udgangspunkt for årets overenskomstforhandlinger med Fødevareforbundet NNF på butikssiden. Det var derfor med stor forundring, at forhandlingsudvalget måtte konstatere, at Fødevareforbundet NNF fuldstændigt ignorerede både oplægget og spørgsmålet om konvertering af overenskomsten til en minimallønsoverenskomst. Forhandlingerne brød sammen, og heller ikke med Forligsmandens hjælp lykkedes det at opnå det ønskede og forventede resultat. I stedet indgik DSM og Fødevareforbundet NNF et forlig, som alene afspejlede rammen fra de toneangivende områder. Efter overenskomstfornyelsen lagde DSM en beskrivelse af forhandlingsforløbet på DSM s hjemmeside og på Facebook-profilen, hvor formanden bl.a. udtalte, at han nu endegyldigt måtte erkende, at han ikke kunne stole på, hvad Fødevareforbundet NNF gav udtryk for. Fødevareforbundet NNF reagerede på omtalen og krævede, at DSM skulle fjerne artiklen fra hjemmesiden og Facebook-profilen, hvilket blev afvist af DSM. Afvisningen betød, at DSM blev indkaldt til fællesmøde i LO for organisationsfjendtlig adfærd. Fællesmødet blev afholdt den 24. juni, hvor LO opfordrede DSM til at slutte sagen ved at fjerne omtalen af Fødevareforbundet NNF på hjemmesiden og Facebook-profilen. Dette blev endnu en gang afvist af DSM, som fastholdt sit synspunkt om Fødevareforbundet NNF som utroværdige i forhandlingsforløbet. Mødet endte i et uenighedsprotokollat, hvor Fødevareforbundet NNF forbeholdt sig retten til at videreføre sagen i Arbejdsretten. Der er i skrivende stund ikke sket yderligere i sagen. I DSM finder vi årets overenskomstresultater dyre set i forhold til både inflation og de forretningsmæssige vilkår i virksomhederne, men desværre måtte DSM tidligt i forløbet erkende, at det ikke var muligt at rette op på den gavmildhed, som de store arbejdsgiverforeninger havde lagt for dagen, og som blev toneangivende for de efterfølgende overenskomstfornyelser. 1. april april 2017 Landsoverenskomst Overenskomst og aftaler mellem Fødevareforbundet NNF og Danske Slagtermestre DANSKE SLAGTERMESTRE Poppelvej Odense M Tlf C. F. Richs Vej Frederiksberg Tlf Landsoverenskomst mellem Danske Slagtermestre og HK HANDEL Arbejds- og lønoverenskomst for detailslagtere med specialerne butik, pølsemageri, delikatesse og fisk og vildt HK HANDEL HK HANDEL Weidekampsgade 8 Postboks 470, 0900 København C HK/lagernr BUTIKSOMRÅDET beretning om foreningens virksomhed // 11\n12 Produktionsskoler som muligt springbræt til slagterfaget DSM er gået i dialog med produktionsskolerne om et samarbejde, der kan være med til at åbne elevernes øjne for mulighederne i en slagteruddannelse. Leif W. Laustsen, Karsten Andersen, Torsten Buhl og Jonna Hugger aflagde i maj måned besøg på Korsør Produktionshøjskole. Besøget kom i stand efter et møde med sekretariatschef i Produktionsskoleforeningen, Axel Hoppe. Axel Hoppe deltog ligeledes i mødet i Korsør sammen med forstanderen for Korsør Produktionshøjskole, Gert Møller, som også er næstformand i Produktionsskoleforeningen. Vi er alle gode til noget. Det handler bare om at finde ud af til hvad og så gøre noget ved det. Sådan beskriver Korsør Produktionshøjskole sin egen rolle i forhold til gruppen af unge, der enten ikke er afklaret om, hvad de skal uddanne sig til, mangler kompetencer eller ikke har fundet ud af, hvad de egner sig til. Eleverne på Korsør Produktionshøjskole kan i dag prøve kræfter med fag som maler, smed, tømrer, musik, pædagog, it og catering, mens slagterhåndværket ikke har indgået i skolens tilbud hidtil. Formålet med besøget var derfor at drøfte mulighederne for at indlede et samarbejde mellem DSM og produktionshøjskolerne om at etablere praktikaftaler og uddannelsesforløb for eleverne i DSM s medlemsvirksomheder. Med en samarbejdsaftale med produktionshøjskolerne vil branchen på sigt forhåbentlig kunne øge tilgangen af elever til faget Danske Slagtermestre i Tvistighedsnævnet I det forgangne år prøvede DSM også at være en tur forbi Tvistighedsnævnet, idet Fødevareforbundet NNF på vegne af et medlem havde indgivet en klage til Tvistighedsnævnet, hvori der rejstes et krav over for Slagter Gerner og Vindeløv i Kolding. Sagen omhandlede en elev, der ikke kunne dokumentere sit sygefravær og dermed blev opsagt på grund af ulovligt fravær. Fødevareforbundet NNF mente, at der lå undskyldelige omstændigheder til grund for den manglende dokumentation. Inden sagen kom til Tvistighedsnævnet, havde DSM forsøgt sagen forligt med Fødevareforbundet NNF og også ved møde med formandskabet i Slagterfagets Fællesudvalg. Midt i juni måned skulle sagen for Tvistighedsnævnet, hvor direktør Torsten Buhl procederede sagen. Nævnet frifandt arbejdsgiveren med henvisning til, at eleven ikke havde overholdt sin oplysningspligt over for arbejdsgiver. Dermed var fraværet udokumenteret og en ophævelse af uddannelsesforholdet på elevens foranledning var berettiget. Med afgørelsen kunne DSM heldigvis konstatere, at også elever skal overholde oplysningspligten og fremsende fornøden dokumentation i forbindelse med fravær. 12 // beretning om foreningens virksomhed\n13 En (god) reform af erhvervsuddannelserne Alle folketingets partier med undtagelse af Enhedslisten indgik i februar 2014 en aftale om en reform af erhvervsuddannelserne, hvis formål er at få flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse. Regeringens mål er, at mindst 25 pct. skal vælge en erhvervsuddannelse direkte efter 9. eller 10. klasse i 2020 og mindst 30 pct. i Det skal bl.a. ske ved, at alle elever udfordres i deres uddannelsesvalg. Det er intentionen, at flere kvalificerede elever starter på og fuldfører en erhvervsuddannelse. I dag er det kun 19 pct. af de unge, der vælger en erhvervsuddannelse direkte efter 9./10. klasse, og samtidig er det kun 52 pct., der fuldfører en uddannelse. Fuldførelsen skal stige fra 52 pct. til mindst 60 pct. i 2020 og mindst 67 pct. i Som noget nyt indføres der adgangskrav. Det betyder, at de unge skal have bestået dansk og matematik med mindst 02 for at blive optaget på en erhvervsuddannelse. Elever med uddannelsesaftale får dog direkte adgang til erhvervsuddannelsen. Derudover kan de unge komme ind via en prøve eller en samtale med uddannelsesinstitutionen, hvis de ikke lever op til adgangskravene. Desuden kan der indføres differentierede optagelseskrav på hovedforløbene på de enkelte erhvervsuddannelser. De nuværende 12 indgange ændres til fire hovedindgange: Omsorg og sundhed Kontor, handel og forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport Det nuværende grundforløb erstattes af et 2-delt grundforløb á hver 20 uger eller i alt 40 uger. For elever, der påbegynder erhvervsuddannelserne efter 9. og 10. klasse, vil grundforløbet vare 40 uger. Grundforløbets første del tilrettelægges, så eleverne udvikler almene og generelle erhvervsfaglige kompetencer. Samtidig får eleverne kendskab til de forskellige fagområder, herunder til praktik- og beskæftigelsesmulighederne, inden de efter et halvt år (20 uger) skal vælge en konkret erhvervsuddannelse. 2. del af grundforløbet er det fagrettede forløb indeholdende de uddannelsesspecifikke fag. Eleverne skal bestå grundforløbet for at blive optaget på hovedforløbet. Der indføres en erhvervsrettet 10. klasse (EUD10) for de elever, som ikke kan blive optaget direkte på en erhvervsuddannelse på grund af de nye adgangskrav. EUD10 skal forberede de unge til erhvervsskolerne og afklare dem om deres valg af uddannelse. Elever, som er fyldt 25 år, tilbydes en særlig erhvervsuddannelse målrettet voksne. Uddannelsen skal tilpasses de kompetencer, som eleverne i forvejen har. Fremover skal flere unge have mulighed for at påbegynde et EUX-forløb, så de styrker deres mulighed for videre uddannelse. EUX kombinerer en erhvervsuddannelse med en gymnasial eksamen. Minimumstallet for lærerstyret undervisning hæves til 25 klokketimer pr. uge i 2015, stigende til 26 klokketimer pr. uge i Sport og motion skal være en del af undervisningen hver dag. Der tilføres skolerne flere ressourcer til bedre studiemiljøer og udstyr. Samtidig sker der en opkvalificering af lærerne via et virksomhedsforløb, hvor lærerne ajourføres inden for deres fag. Der indføres undervisningsdifferentiering. Differentieringen kan ske ved at dele eleverne op i hold, der hver repræsenterer et fagligt niveau. Endelig styrkes uddannelsesgarantien, så eleverne, som gennemfører grundforløbet i en uddannelse, har sikkerhed for at kunne gennemføre hele uddannelsen, hvis eleven opfylder kravene om egnethed, geografisk mobilitet og aktiv praktikpladssøgning. Regeringen har oprettet 50 praktikcentre, som skal sikre, at alle elever kan gennemføre deres uddannelse, uanset om de har læreplads eller ej. Erhvervsskolereformen skal efter planen træde i kraft efter sommerferien i I Slagterfagets Fællesudvalg, hvor Leif W. Laustsen og Jonna Hugger repræsenterer DSM, er udvalget gået i gang med at beskrive ændringerne i detailslagteruddannelsen som følge af den nye uddannelsesreform. beretning om foreningens virksomhed // 13\n14 High:five job til unge på kanten DSM er gået i dialog med organisationen High:five, som er et landsdækkende projekt, der har til formål at assistere landets virksomheder med at udvikle socialt ansvar og skabe job og uddannelse til tidligere kriminelle eller kriminalitetstruede unge. Siden 2006 har High:five etableret flere end 1000 forløb, enten som job eller uddannelse, og siden 2010 har 855 af de unge forladt den kriminelle levevej. Målgruppen er: unge under/over 18 år med ren straffeattest, men i risikogruppen for at havne i kriminalitet; unge, der har begået kriminalitet og derfor har en plettet straffeattest; unge, der afsoner eller netop har afsonet en dom. High:five arbejder kun med unge, der gerne vil, men ikke selv kan skabe sig en normal tilværelse med job eller uddannelse. Der stilles tydelige krav til de unge, som skal være motiverede til at gå i arbejde/uddannelse, de skal have lagt eventuel kriminalitet bag sig, de skal være 100% stoffri eller i behandling, og endelig skal de have en fast bopæl. Virksomheder, der ønsker at deltage i projektet, skal blot kontakte High:five, som derefter besøger virksomheden og sammen med virksomheden afklarer virksomhedens motivation og mål, muligheder, begrænsninger og forbehold over for opgaven. High:five tager sig af alt det praktiske vedrørende ansættelsen af den unge og er i hele forløbet virksomhedens buffer, sparringspartner og assistent. 14 // beretning om foreningens virksomhed\n15 Fødevaremagasinet et nyttigt medie Danske Slagtermestres og Ostehandlerforeningen for Danmarks medlemmer samt andre interessenter i branchen modtager 11 gange om året Fødevaremagasinet. Heri kan man dels orientere sig om nogle af organisationernes holdninger og initiativer, dels læse om butikker og andre virksomheder og på den måde forhåbentlig få nyttig inspiration. Bladet kommer ud til både slagterbutikker, ostebutikker, slagterier, kødforædlingsvirksomheder, leverandører, myndigheder, organisationer og andre kategorier, som alle helst skal finde relevant læsestof, Det er en ikke ubetydelig redaktionel udfordring, som vi forsøger at løse sammen med GPO, som tilvirker og udsender bladet, og som også står for annoncedelen. Alle modtagere af bladet bør tænke det ind i den information, som man mener, at det kan være relevant at give til omverdenen om, hvad der sker i virksomhederne. Det kan være nye produkter, nye koncepter, udvidelser og tilkøb, ændringer i ledelserne, eller hvad der nu kan være tale om af relevant information. Det sker da heldigvis også jævnligt, at DSM eller redaktionen bliver kontaktet af medlemmer med en god historie. Siden 2012 udkommer bladet også i en online version på internettet både på Danske Slagtermestres hjemmeside og på vor Facebook-profil. Sidstnævnte sted er der også mulighed for at komme med kommentarer, både til bladet og til alt det andet, som vi lægger ud på dette sociale medie. Heller ikke her bør man holde sig tilbage. DM i Skills 2014 Tusindvis af folkeskoleelever fra hele landet valfartede i dagene 23. til 25. januar til Aalborg for at opleve DM i Skills. I alt besøgende gæstede Gigantium og DM i Skills, hvilket var publikumsrekord for mesterskabet. Det var fjerde gang, de danske erhvervsuddannelser samlede sig om et fælles DM i Skills, hvis overordnede formål er at få flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse direkte fra folkeskolen. DM i Skills er derfor et vigtigt forum til at vise både de mange elever fra klasse og deres forældre, hvor mange muligheder erhvervsuddannelserne rummer både når det gælder fag, job og videreuddannelse. Knap 280 deltagere fra 48 fag levendegjorde dette budskab og fremstod som dygtige rollemodeller og ambassadører for erhvervsuddannelserne, hvilket også blev fremhævet af statsminister Helle Thorning-Schmidt, da hun åbnede mesterskabet torsdag den 23. januar Efter tre intense dage med godt håndværk, passioneret arbejde og faglig stolthed kunne 37 vindere fra 29 fag lade sig hylde ved en festlig afslutningsceremoni i en fyldt arena i Gigantium i Aalborg. For de 4 finalister fra DSM-butikker blev mesterskabet en stor succes. Rune Lunde Havgaard fra Rævhede Naturprodukter blev en flot og fortjent vinder af DM i Skills for detailslagtere, mens Annika Gunneklev fra Slagter Ole i Nørresundby blev en lige så fortjent nr. 2. Også Christine Modin Mazur fra Osted Slagteren og Martin Peter Jørgensen fra Skibhusslagteren i Odense ydede en rigtig flot indsats. 29 fag var med i selve konkurrencen, mens resten af fagene deltog som demonstrationsfag. DM i Skills 2015 løber af stablen den 8. til 10. januar i Bella Center i København med Region Hovedstaden og Københavns Kommune som værter. beretning om foreningens virksomhed // 15\n16 Fødevarestyrelsens inspektioner Efter en del udsættelser kom amerikanerne til Danmark tre uger i marts og foretog inspektion af Fødevarestyrelsens arbejde og de danske USA-godkendte slagterier og kødvirksomheder. Både myndighederne og branchen havde forberedt sig grundigt på inspektionen af det danske fødevaresikkerhedssystem som helhed. Der blev afholdt prøveinspektioner, udarbejdet tjeklister og delt viden på tværs. Da der var tale om en systeminspektion, ville det ikke som tidligere være de enkelte virksomheder, der blev godkendt til eksport. En væsentlig fejl hos en virksomhed eller myndighed ville blive set som en indikation på systemets effekt i hele landet. Efter inspektionen eksporteres som hidtil, samtidig med at det danske system har redegjort for, hvordan både myndigheder og virksomheder sætter mere fokus på opfølgning af fejl samt på vedligeholdelse af lokaler og inventar. I foråret opstod der en del virvar om danske regler for rituelle slagtninger. Der var dog ingen ændringer i den danske praksis, der betyder, at alle dyr skal bedøves før slagtning uanset metode. Det var, til skade for branchen, blevet udlagt som et dansk forbud mod rituelle slagtninger. Derfor blev der i foråret afholdt en inspektion i Danmark ved en højtstående imam fra Qatar. Han var inviteret af Landbrug & Fødevarer og ICC (Islamisk Kulturcenter) til at besøge både fjerkræ- og kreaturslagterier. I samme anledning blev der aflagt besøg på et slagtehus, hvor der blev set på bedøvelse af lam. Der er efter inspektionen atter ro på området. I maj måned kom EU (FVO) på inspektion af kontrol af dyrevelfærd i forbindelse med slagtning. Inspektionen, der har fokus på effekten af myndighedernes kontrol, blev blandt andet gennemført på nogle af DSM s medlemsvirksomheder. Fødevareafdelingen var med på sidelinien. Alt i alt gik inspektionen godt. DSM s slagteribranchekode er efterfølgende blevet revideret bl.a. i forhold til modtagelse af dyr, kontrol af bedøvelse samt bedøvelsesudstyr. I efteråret 2014 var der endnu en FVO-inspektion på tapetet denne gang vedr. hygiejneforordningerne. DSM klædte blandt andet medlemsvirksomhederne på til denne inspektion via slagtehusmøder i hele landet i juni måned. Kødkontrolchefen fra Fødevarestyrelsen deltog i alle møderne for at orientere og vejlede omkring hygiejne. Der vil være fokus på emnet året ud. 16 // beretning om foreningens virksomhed\n17 Slagteren & den udenlandske studerende I foråret 2014 fik Slagteren ved Kultorvet, alias Jens Slagter Petersen, et bødeforlæg på kr. Hans brøde bestod i, at han i 19 måneder havde haft en nepalansk studerende ansat i butikken i mere end de tilladte 15 timer om ugen. Det udløste en bøde på kr. for hver måned, den studerende havde været ansat, altså i alt kr. Imens havde staten taget imod skat fra den på gældende og altså vidst, at han arbejde der, men uden at gøre opmærksom på, at det var ulovligt, og at slagteren var i færd med at akkumulere en bøde med kr. om måneden, hvad han ikke havde nogen anelse om, før han efter 19 måneder blev forelagt en bøde. Hverken den studerendes pas eller arbejds- eller opholdstilladelse oplyste noget om begrænsningen, og den står heller ikke specifikt i nogen lov eller bekendtgørelse. Den fremgår af nogle øvrige retningslinjer, som slagteren efter hans egen og DSM s opfattelse ikke havde nogen jordisk mulighed for at kende. Alligevel blev han i Københavns Byret dømt til at betale bøden. I byretten var det slagteren selv, der førte sagen. DSM tilsagde ham under forløbet støtte i en eventuel ankesag og kontaktede efter dommen Dansk Erhverv (DE) og foreslog at gøre fælles sag, idet den jo ikke kun berører slagtere, men alle næringsdrivende. DE reagerede ved at tilbyde at sætte en af deres advokater til at føre sagen ved landsretten. Dette tilbud tog Jens Slagter og DSM naturligvis med stor tak imod. Sagen er berammet til domsforhandling ved Østre Landsret den 18. februar beretning om foreningens virksomhed // 17\n18 100 års jubilæum i 2015 Lørdag den 6. juni 2015 kan Danske Slagtermestre fejre sit 100 års jubilæum. DSM har i den forbindelse nedsat et jubilæumsudvalg, som p.t. arbejder med forskellige tiltag til markering og fejring af jubilæet. Bl.a. vil der i anledning af jubilæet blive udgivet et jubilæumsskrift. Journalist på Fødevaremagasinet Eivind Sønderborg Johansen er tekstforfatter på jubilæumsskriftet og har fået hjælp til indholdet fra en række tidligere formænd, direktører, Æresmedlemmer, ansatte og andre med kendskab til DSM og foreningens historie vil blive brugt på at sætte fokus på DSM og foreningens medlemmer i form af markedsføringskampagner og andre markedsføringstiltag til foreningens butiks-, slagtehusog industrimedlemmer. Selve dagen fejres med en reception på DSM for medlemmer, leverandører, samarbejdspartnere og andre venner af huset og med efterfølgende spisning og socialt samvær for DSM s medlemmer. Som den opmærksomme læser nok kan fornemme, har det nedsatte jubilæumsudvalg mange bolde i luften. Vi kan endnu ikke løfte sløret for indholdet af de enkelte tiltag, men kan love, at der lægges op til nogle spændende markedsføringstiltag og et brag af en fest lørdag den 6. juni 2015 på DSM. Vi skal derfor opfordre alle medlemmer til allerede nu at sætte X i kalenderen. Invitation til arrangementet udsendes på et senere tidspunkt. 18 // beretning om foreningens virksomhed\n19 Interesse for kontrolkampagner DSM følger med stor interesse Fødevarestyrelsens kontrolkampagner og formidler spørgsmål fra Fødevarekontrollen til branchen og omvendt. Ikke alle kampagner er rene kontroikampagner. Dele af kampagnen kan være indsamling af viden eller en vejledning om et område, hvor praksis ønskes ændret eller ikke har været helt klar. Et eksempel er nitritkampagnen, hvor mange DSMmedlemmer fik udtaget prøver af kød før og efter lagesaltning. Disse prøver skal gøre Fødevarestyrelsen og branchen klogere på, hvad der sker med nitrit i lagen. Forud for efterårets kampagne om fremstilling af spegepølser har DSM har fået lov at bruge et projekt, hvor Teknologisk Institut (DMRI) og Slagter Theilgaard har samarbejdet om korte vejledninger rettet mod samtlige medlemmer af DSM. Baggrunden var blandt andet, at der var varslet en kampagne om kontrol af fremstilling af spegepølser, uden at der fandtes en vejledning, vi kunne henvise til. Hidtil har det været acceptabelt at bruge gammelkendte og traditionelle opskrifter i detailleddet. Nu skal man dokumentere, hvorfor det virker. Billigere dyrlæge- og kødkontrol I de senere år har Fødevarestyrelsens afdeling for kødkontrollen på slagterierne udført et prisværdigt arbejde for at sænke prisen på den statslige kødkontrol. Det er for så vidt også tiltrængt, som disse udgifter havde nået et alt for højt niveau og dermed var blevet en alvorlig belastning for de danske slagteriers konkurrenceevne. For de slagtehuse, som ikke har fast tilsyn, men som får besøg af en (privat) dyrlæge morgen og eftermiddag, kunne prisen for disse besøg reduceres med 41 % fra den 1. januar Tidligere er det lykkedes at sænke prisen for det faste tilsyn på de større slagterier ganske betydeligt. I marts 2014 landede en rapport på fødevareministerens bord om muligheder for yderligere besparelser på kødkontrollen på de store, USA-autoriserede slagterier. Det drejer sig om Danish Crown, Tican, Brørup Slagteri og Dane Pork, hvoraf de to sidstnævnte er organiseret i DSM. Rapporten bygger på en undersøgelse, som hen over vinteren blev gennemført af konsulentvirksomheden PA Consulting Group på de fire slagteriselskabers regning. Rapporten omhandler kun disse svineslagterier, men dens resultater vil så vidt muligt også få effekt på andre slagterier. DSM har haft gode drøftelser med Kødkontrollens direktion og øvrige ledelse, både om undersøgelsen som sådan og om dens resultater, bl.a. på et møde på Brørup Slagteri (nu SB Pork). Af disse møder har vi måttet konkludere, at det er lige vel flot sagt, når fødevareminister Dan Jørgensen i en pressemeddelelse har proklameret, at han vil spare virksomhederne for kødkontroludgifter for 25 mio. kr. årligt. I 2009 blev der lavet en i vidt omfang tilsvarende øvelse, dengang af konsulentvirksomheden PWC på initiativ af daværende fødevareminister Eva Kjer Hansen. Den rapport, der rejste omfattende kritik af Kødkontrollen, indeholdt en række anbefalinger, som ministeriet tog til sig og satte i værk. Derfor er de lavthængende frugter allerede plukket, og de yderligere besparelser, som Dan Jørgensen har proklameret, er ikke alle så ligetil at gå til. En del af dem forudsætter således investeringer på slagterierne, og derfor er det en konkret afvejning i de enkelte slagteselskaber, der afgør, om de enkelte anbefalinger sættes i værk. Under alle omstændigheder fortjener både ministeren samt Fødevarestyrelsen i almindelighed og Kødkontrollen i særdeleshed ros for atter at udfolde bestræbelser for bringe kødkontroludgifterne ned på et konkurrencedygtigt niveau. Det således også prisværdigt, at ministeren har iværksat et såkaldt nabotjek, der skal undersøge, om danske svineslagterier har unødigt vanskeligere vilkår end tilsvarende slagterivirksomheder i udvalgte andre lande i EU, måske som følge af, at vi implementerer EU-reglerne strengere end andre medlemsstater. beretning om foreningens virksomhed // 19\n20 SamMark & veterinærdirektøren Siden 2012 har organisationen SamMark været tilknyttet Danske Slagtermestre som medlem. DSM har i det forløbne år især bistået SamMark i en sag om dyrlægekontrollen på samlestederne. I mange år har systemet fungeret godt med brug af lokale, privatpraktiserende dyrlæger, men den ordning har veterinærdirektør Per Henriksen, som samlestederne hører under, ønsket at ændre således, at opgaverne i stedet skal varetages af offentligt ansatte embedsdyrlæger. Det er SamMarks og DSM s frygt, at ændringen vil føre til væsentlig mindre fleksibilitet, lige som vi frygter, at dyrlægernes særlige kompetencer i forhold til de dyr, de skal kontrollere, vil blive for svingende. Kan staten stille med en velkvalificeret dyrlæge på et samlested kl. 5 om morgenen med kort varsel og til en pris, som ikke fordyrer ordningen? Det første tvivler vi på, og da det ikke har været et problem, så længe de privatpraktiserende har varetaget opgaverne, er der en betydelig risiko for en betydelig forringelse af arbejdsvilkårene for de berørte virksomheder trods veterinærdirektørens forsikring om, at det ikke vil ske. Hvad det andet (prisen) angår, kan vi allerede konstatere, at omkostningerne til dyrlægekontrollen på samlestederne er steget som følge af omlægningen. Mens dyrlægekontrollen på samlestederne altså sorterer under Fødevarestyrelsens veterinærdirektør, sorterer dyrlægekontrollen på slagtehusene under styrelsens kødkontroldirektør. Her har styrelsen bevæget sig i den modsatte retning fra brug af embedsdyrlæger til privat praktiserende. Det har medført et langt mere smidigt system, som oven i købet er blevet billigere. Det er et særdeles velfungerende system, som der heldigvis ikke er nogen planer om at ændre, og også derfor er det besynderligt, man nu for samlestederne vælger at gå den vej, som for slagtehusene viste sig uhensigtsmæssig. 20 // beretning om foreningens virksomhed


Få balance i kroppen med moringa-pulver - en naturlig superfood\nHar du hørt superfooden ”moringa” nævnt og er nysgerrig på, hvad den kan gøre for dig? Så er du kommet til det rette sted! Uanset om du gerne vil vide mere om superfood og deres sundhedsmæssige fordele, eller du gerne vil lære mere om den grønne superfood moringas virkning, så vil du med sikkerhed blive inspireret til at bruge mere superfood-pulver efter at have læst dette.\nSuperfoods er enormt populære verden over - og med god grund! Hver enkelte superfood er stammer fra naturen, enten i form af frugter eller planter, og har i de fleste tilfælde været anvendt i flere hundrede år til at pleje kroppen helt natruligt. De har været anvendt enten til at bidrage til sundhed og velvære, eller anvendt som naturlig medicin til at behandle forskellige tilstande – hvoraf Moringa er kendt for at kunne bidrage til blodsukker og kolesteroltal. Netop derfor er de også anerkendte i dag, og bliver anvendt i kosttilskud, forskellige produkter til at pleje kroppen, i madretter og endda også i drikkevarer, såsom te og kaffe. Superfood kommer enten som superfood-pulver eller superfood-kapsler, og er dermed lette at tilføje din daglige rutine for at give dit velvære et naturligt boost.\nMoringa er et træ, der primært er hjemmehørende i Indien, men også kan findes rundt omkring i Asien, Afrika og Sydamerika. Der findes flere forskellige slags moringa-træer, men det, der typisk anvendes i superfood-tilskud, er træet Moringa Oleifera. Stort set hele træet kan anvendes eller spises, da alt fra både bark og rødder til blade, frø og frøolien indeholder sunde næringsstoffer, og det er derfor ikke uden grund, at moringa ofte omtales som ”Mirakel-træet”. Træet har i flere generationer og i tusindvis af år været brugt som naturmedicin af lokale, som har brugt moringa til at behandle flere forskellige lidelser og symptomer.\nMirakeltræet moringa og moringa-pulvers virkning er siden blevet undersøgt nærmere af forskere, og det er tydeligt, at der har været en god grund til, at træet i flere generationer har været brugt som naturlig medicin. For moringa er nemlig fyldt med essentielle vitaminer, mineraler og aminosyrer, der alle kan bidrage til at give din sundhed og velvære et naturligt boost. Der findes så mange som 18 aminosyrer i moringatræets blade, som ligeledes har et højt naturligt indhold af både magnesium, antioxidanter, C-vitamin, D-vitamin, B3-vitamin, karoten, fosfor og flavanoider.\nHvorfor er moringapulver sundt?\nMoringa er dermed en af naturens helt stor gaver, og kan i dag fås som enten moringa-pulver eller moringa-kapsler, så du uden problemer kan give din sundhed et naturligt boost med alle de gavnlige næringsstoffer. Særligt kan disse mange næringsstoffer bidrage til at pleje kroppens væv, herunder hjerte, lunger, lever og nyre, idet de kan bidrage til at udrense kroppen for frie radikaler. Ligeledes kan moringa bidrage til at vedligeholde et normalt blodsukker, kolesteroltal og sågar også blodtryk, og kan derfor være ideelt at tilføje din diæt for at bidrage til at skabe balance i kroppen. Som om dette ikke er nok i sig selv, kan moringa også bidrage til at være udrensende og vanddrivende, og på baggrund af dets positive effekt på frie radikaler bidrage til en renere og mere glødende hud.\nDer er derfor mange gode grunde til at tilføje moringa til din daglige rutine, uanset om det er i form af et naturligt kosttilskud eller ved at tilføje moringa som en ingrediens til dine madratter. Hvis du derimod gerne vil med på bølgen, så du kan vise din brug af superfood frem på instagram, så kan du købe superfood-pulver med moringa-pulver og anvende det i alt fra drikke såsom smoothies, bagværk og forskellige madretter. Forkæl dig selv og din krop med det bedste fra naturen!


Hvordan føles astma. Astma er ikke bare astma\nSite map Hvad du kan gøre i tilfælde af et astmaanfald Hos børn og teenagere opstår astma lidt hyppigere hos drenge, mens astma der debuterer i voksenalderen hyppigst ses hos kvinder. Mange astmatikere kan have lange perioder uden gener, afbrudt af korte hvordan med kraftige symptomer astmaanfald. Selvom astma er kroniskhar sygdommen en nye viskestykker i blød prognose. På den måde astma man, at inhalationsbehandling kun virker i luftvejene og derfor giver meget få bivirkninger i resten af kroppen. Astma kan fx vise sig ved, at du har svært ved at trække vejret. AirFluSal® Seretide®. Triggere kan variere fra pollen til husstøvmider og ekstreme følelser eller ligefrem vejret. Lægen vil også få taget røntgenbilleder af lungerneførst og fremmest føles at udelukke andre lungesygdomme.\nHVORDAN FØLES ASTMA - storklub på slingrekurs. Symptomer på astma\nHvordan føles astma, sådan skriver du et essay i dansk Årsager til astma\nLungerne Lungerne er to svampeagtige organer i brystkassen, som er omgivet af en tynd, fugtig hinde lungehinden. Hvordan lunge består af astma lapper føles den venstre af to. Hvordan føles astma? De mærkbare tegn på astma kan være: åndenød. hvæsen/ piben under udånding. en trykkende fornemmelse for brystet. hoste med slim. nov Ved astma er der en vedvarende irritationstilstand i luftvejene, som fører til Hvordan viser astma sig? De mest Selv om et astmaanfald kan føles meget skræmmende, er de fleste anfald relativt svage og kortvarige. Astma er til dels arvelig, men hvad der udløser astmasygdom hos nogle og ikke hos andre ved vi ikke med sikkerhed. Der findes mange teorier, men hvorfor nogle søskende får det og andre ikke, ved vi ikke i dag. Hyppigt springer det en generation over. Hvordan føles astma? De mærkbare tegn på astma kan være: åndenød. hvæsen/piben under. Astma skaber en overaktivitet af krampe i luftvejenes ringformede muskler. Slimhinden i dine luftveje svulmer op, og der bliver produceret mere lungesekret. Dine små luftveje, som kaldes bronkierne, bliver mindre, og derfor er det svært for at få luften ud af lungerne. tatovør i århus Hvordan er en god idé, at du i samarbejde med din læge finder frem til en behandlingsplan for din sygdom. Du skal vide, at medicinen til KOL virker forskelligt fra person til person. Det gør astma svært for din læge at forudsige, om en bestemt behandling føles gavne dig. Men ved at prøve et bestemt lægemiddel i en vis periode, kan du og lægen vurdere, om det virker på dig.\nAstmasymptomer kan vise sig på flere måder. Åndenød, hoste og slim er nogle få eksempler. T rykken for brystet. Du kan føle det med astma. I denne pjece kan du læse om astma og om, hvad du selv kan Hvordan stiller lægen diagnosen? Når lægen. Astma kan man få i alle aldre, men moderne astmamidler er så effektive, at astma ikke behøver at være en hindring for fx at dyrke Hvordan udvikler astma sig?. Hvis du har astma, har du typisk disse astma symptomer: Du har svært ved at trække Hvordan påvirker astma lungernes funktion? Hvis du har astma,og du får. Astmasymptomer kan vise sig på flere måder. Åndenød, hoste og slim er nogle få eksempler. T rykken for brystet. Du kan føle det med astma. I denne pjece kan du læse om astma og om, hvad du selv kan Hvordan stiller lægen diagnosen? Når lægen. Astma kan man få i alle aldre, men moderne astmamidler er så effektive, at astma ikke behøver at være en hindring for fx at dyrke Hvordan udvikler astma sig?. apr Astma er en kronisk lungesygdom, hvor der er en vedvarende irritationstilstand i Det kan føles, som at trække vejret gennem et sugerør. Hvordan påvirker astma lungernes funktion? Hvis du har astma,og du får et astmaanfald, har det en negativ effekt på din lungefunktion. Er du ikke-allergisk astmatiker, og bliver du behandlet med en forkert metode kan din lungefunktion falde med 70 ml pr. år, hvilket over 10 år svarer til 1 liter.\nHVORDAN FØLES ASTMA - kitchenaid artisan skål. Symptomer på astma\nAstma er astma kronisk lungesygdom, hvor der er en vedvarende hvordan i luftvejene bronkierne. Irritationstilstanden kaldes inflammation og viser sig ved:. Astma og behandling Hvordan er lungerne opbygget? Lungerne er opbygget af et fint forgrenet rørsystem, som leder den indåndede luft ud i alle dele af lungerne. Luftrøret deler sig i to store hovedbronkier, som deler sig i et net af små føles, kaldet bronkier. Blodkar og alveoler ligger så tæt, at ilt og kuldioxid kan transporteres gennem deres vægge.\nAstma symptomer hvordan føles astma Borger Fagperson Astma, hvad sker der i kroppen? Lungerne. Lungerne er to svampeagtige organer i brystkassen, som er omgivet af en tynd, fugtig hinde (lungehinden). Højre lunge består af tre lapper og den venstre af to. Omtrent 90 % af lungerne er fyldt med luft, de øvrige 10 % består af lungevæv og blod. Hvordan føles astma hos børn? Hos både småbørn og skolebørn ser man følgende symptoner: Pibende/hvæsende vejrtrækning. Vedvarende hoste uden samtidig forkølelse – hosten er som regel værst om natten, og når barnet ler og græder.\njul Astmaanfald forekommer når en person med astma kommer i kontakt med en trigger eller et Hvordan ved du om du har et astmaanfald?. såsom åndenød og hoste. Læs om hvorfor astma opstår samt om symptomer, behandling, årsager osv. Hvordan stilles diagnosen astma? Diagnosen astma . aug Hurtig behandling redder hjerner og liv · Hvordan føles smerte? Test din viden, se hvordan en løbetest foregår, og hør patienten fortælle om, hvordan  Victoria, der lider af astma, fortæller om, hvordan det er at deltage i.\nAstma, hvad sker der i kroppen? køleskab 120 cm\nLungerne Lungerne er to svampeagtige organer i brystkassen, som er omgivet af en tynd, fugtig hinde lungehinden. Højre lunge består af tre lapper og den venstre af to.\naug Hurtig behandling redder hjerner og liv · Hvordan føles smerte? Test din viden, se hvordan en løbetest foregår, og hør patienten fortælle om, hvordan  Victoria, der lider af astma, fortæller om, hvordan det er at deltage i. såsom åndenød og hoste. Læs om hvorfor astma opstår samt om symptomer, behandling, årsager osv. Hvordan stilles diagnosen astma? Diagnosen astma . apr Astma er en kronisk lungesygdom, hvor der er en vedvarende irritationstilstand i Det kan føles, som at trække vejret gennem et sugerør. Hvordan undgår man at få akut astma? Hvis man har haft akut astma tidligere og kender til faktorer, som giver astma, kan man prøve at undgå lignende situationer en anden gang. abel.kosreqor.se kan man undlade at besøge personer, som har en kat, hvis man har katteallergi. Eller man kan undlade at opholde sig i stærkt tilrøgede lokaler.\nHvordan føles astma, konfiskering af bil Årsager til astma\nDenne betændelsestilstand udløser en overaktivitet og krampe i luftvejenes ringformede muskler samt opsvulmning af luftvejenes hvordan og øget udskillelse af lungesekreter sejt slim. Alt dette bevirker, at de mindre luftveje bronkierne forsnævres, og hermed formindskes eller hindres luftens adgang til og fra lungerne. Astma kan angribe alle aldersklasser, men 50 procent af tilfældene ses astma børn under 10 år og mest hos drenge i de unge år, føles det er pigerne lidt senere i puberteten. Astmaanfald forekommer når en person med hvordan kommer i astma med en trigger eller et allergen. For astmatikeres immunforsvar ses allergenernes tilstedeværelse som et angreb på deres system, som kroppen derefter forsøger hvordan forsvare føles imod med en inflammatorisk reaktion astma luftvejene. Astmaanfald opstår ikke altid med det samme at der er kontakt med føles trigger; svaret kan tage flere timer eller dage. Skulle du under dit astmaanfald begynde at få det bedre, til et punkt hvor du ikke længere kræver øjeblikkelig behandling er det stadig nødvendigt at booke en hastetid hos din læge.\nHovedsymptomet på astma er, at man i perioder oplever åndenød med pibende eller hvæsende vejrtrækning. Det kan føles, som at trække vejret gennem et sugerør. Ofte er der også hoste, og der er slim i luftvejene, som må hostes op. Også tør hoste, især om natten og i morgentimerne, kan være et tegn på astma. Hvordan føles astma hos barn? Hos både småbarn og skolebarn ser man følgende symptomer: Pipende/hvesende pusting; Vedvarende hoste uten samtidig forkjølelse – hosten er som regel verst om natten, og når barnet ler og gråter. Hvordan føles det at have nældefeber? Hvorfor har jeg nældefeber? Livet med nældefeber. I Astma-Allergi Danmark ved vi, at en hverdag med børneeksem og hudallergi har sine udfordringer. Derfor arbejder vi for at finde løsninger i fællesskab. Vi er din medlemsforening. I de tidlige stadier giver sygdommen som regel ikke andre symptomer, end hvad du opfatter som normalt. Tobakshosten har du jo haft i årevis, og åndenøden bemærker du først, når den begrænser dig i . Hvorfor får man astma?\nHvad du kan gøre i tilfælde af et astmaanfald Hvad er astma?\nSiguiente: Burberry sport parfume » »\nAnterior: « « Rejser tilbud februar\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hvordan føles astma abel.kosreqor.se


Uddannelse i Kina - Bliv dansk studerende i Kina\nBliv studerende i Kina\nStudér i en af verdens ældste civilisationer\nMed et studieophold i Kina, får du unik mulighed for at få indblik i en kultur, der adskiller sig markant fra den danske.\n1. to upgrade existing construction related professionals with the knowledge of advanced civil engineering, cost control and management; 2. to...\nIn today’s fast-changing market environment, there are increasing demands for managers who can innovate and disrupt the status quo to...\nBA China Studies (Major in China Studies)\nThe China Studies programme addresses the growing interest in the academic study of Greater China (including Taiwan and Hong Kong/Macau)...\nBBA in Information management is an interdisciplinary major designed to provide students with an understanding of how information is organized,...\nBBA i International Hotel Management i Schweiz\nDen internationale BBA i International Hotel Management på Les Roches Switzerland foregår på engelsk og forbereder dig til en karriere inden...\nMBA i hospitality management\nThe MBA Hospitality Management på Les Roches Schweiz er en et-årig MBA, hvor undervisningen foregår på engelsk. MBAen forebereder dig...\nPostgraduate Diploma i Hospitality Admission i Schweiz\nThe Postgraduate Diploma in Hospitality Administration på Les Roches Switzerland er til dig, der vil have undervisning på engelsk. Uddannelsen...\nThe Hotel Management Diploma fra Les Roches hospitalityskole i Schweiz er til dig, der vil uddanne dig inden for hotel...\nStudie i verdens 3-største land\nKina er ikke bare et enormt land med gamle traditioner, imponerende bygninger og orientalsk stemning. Kina er et ambitiøst land, med én af verdens hurtigst voksende økonomier; ja i dag er de faktisk verdens 2. største. Kinas eksplosive økonomiske forvandling spiller i dag en afgørende rolle for den globaliserede økonomi. For mange virksomheder anses det derfor som et stort plus at have medarbejdere med forståelse for det kinesiske samfund. Du kan derfor med fordel for dig tage en del af din uddannelse i Kina.\nHvad kan jeg læse i Kina?\nDa de kinesiske universiteter typisk har et ønske om at have en international profil, ser de gerne, at udenlandske studerende vælger at studere hos dem. Tsinhua University, University of Nottingham Ningbo China, Hult International Business School i Shanghai, Sino-Danish Center for Education and Research og XJTLU er blot nogle af de universiteter du, som dansk studerende, kan studere på. I Kina har du mulighed for at læse stort set alle uddannelser og fag, og du kan vælge at læse en hel uddannelse eller blot læse en del af en uddannelse. Mulighederne er som følger:\nEt semester eller to\nKinesisk eller engelsk?\nPå trods af, at der tales mange forskellige sprog i Kina, som ligger langt fra de sprog vi typisk er bekendte med i norden, skal du ikke fortvivle. En stor del af universiteterne i Kina, tilbyder nemlig uddannelser og fag på engelsk. Har du mod på at kaste dig ud i at lære kinesisk er der også rig mulighed for at tage kurser i dette. På trods af, at kinesisk er et kompleks sprog, vil det automatisk gøre læringsprocessen lettere at være omgivet af personer, der taler sproget til daglig.\nEn anden fordel ved at være studerende i Kina er, at leveomkostningerne er markant lavere end i Danmark. Dette gælder både boligomkostninger og mad. Et normalt måltid vil typisk ligge på 15-20 kr. Derudover er der gode mulighederne for at finde boliger enten på eller tæt på campus. Hvis dit ophold er en del af din danske uddannelse, eller hvis du tager en hel uddannelse, der er godkendt til SU, kan du ydermere tage din SU og/eller dit SU-lån med under dit ophold i Kina. Dette er en stor hjælpende hånd for hovedparten af studerende.\nÅbent hus Kina


Værelser af høj kvalitet i ECO renoveret palæ - Gabinohome\nVærelser af høj kvalitet i ECO renoveret palæ, Etterbeek\nVærelser af høj kvalitet i ECO renoveret palæ\nrue froissart Etterbeek, Bruxelles, 1040 Belgien\n1 soveværelse / 1 Badeværelser / 1 Mennesker / 18 m²\n575€/måned Inkluderet Skat\nVærelser af høj kvalitet i ECO renoveret palæ er blevet besøgt 9 gange i de sidste par dage\n6 indrettede værelser med 2 fælles badeværelse lige renoveret til leje i et palæ hus til 6 flatmates, bare renoveret med materialer af høj kvalitet, dejlig have. Hvert værelse har en dobbeltseng med nat står et skrivebord og stol og en stor skab. Huset er beliggende ved siden af Schuman metro, Parc Léopold og Place Jourdan, det er en 5 minutters gang fra Schuman og Place Luxembourg. Det har et fuldt udstyret køkken, møbleret fælles områder (spisestue og stue) og en vaskemaskine og tørretumbler deles med 5 andre bofæller. Hvert badeværelse deles med 1/2 roommates. Lejen er 450 euro om måneden for den mindste rum og de afgifter alle inkluderet er 100 euro ekstra (vand, gas, elektricitet, internet og rengøring for de fælles områder). Flere billeder vil snart være tilgængelige, disse er blot for at give dig en idé om, hvilken type af værelser. Findes den 14. april. For mere information, kan du kontakte mig helst via e-mail.\nLedighed Sidst opdateret kalender: 08-03-2016\nPris: Forkert Forbedrende OK God Fremragende\nPlacering: Forkert Forbedrende OK God Fremragende\nFaciliteter: Forkert Forbedrende OK God Fremragende\nrengøring: Forkert Forbedrende OK God Fremragende\nVenlighed: Forkert Forbedrende OK God Fremragende\nHer finder du et stort udvalg af Lejligheder til leje Etterbeek med direkte kontakt til annoncøren. Annoncørerne er privatpersoner der ønsker udlejning af deres lejlighed til feriegæster, studerende og permanente lejere. Har du fundet en lejlighed du ønsker, kan du kontakte annoncøren direkte ved at klikke "kontakt annoncøren". Brug søgefunktionen til venstre for at finde din lejelejlighed i Etterbeek. Hver annonce giver dig mulighed for mere information om lejligheden.\nHar du ikke en konto endnu? Registrer nu\nDato SendtMar 08, 2016


Demos butikken | DEMOS\nHome Demos butikken\nButikken holdes åbent mandag til torsdag kl 17.00-19.00. Du kan købe vores varer inde i butikken. Du kan bestille varer ved at betale på mobile pay 68415 og skrive varerne ind i feltet, eller ringe til 35351212. Husk at oplyse navn og adresse.\nButikken drives af aktivister. Butikken ligger i Elmegade 27 kld., 2200 Kbh. N\nButikken er Foreningen Demos` lokaler, der afholdes møder og minikoncerter. de annonceres på hjemmesiden, facebook og ofte i dagbladet Arbejderen.\nButikken er et både et politisk mødested og en lille forretning, hvor der handles med politiske tekster, digte, tidsskrifter, bags og badges, postkort, plakater og T-shirts med mange forskellige “slogans” på.\nVores musikudgivelser forhandles i Demos butikken eller ved politiske arrangementer. Se menupunktet “Musik”.\nVi har et stort bibliotek med historiske bøger, en række antifascistiske tidsskrifter, som du kan læse i og en materialesamling om kampen mod højredrejningen og racismen.\nI butikken finder du også et udvalg af Demos og Venstrefløjens udgivelser bøger og CD`er og enkelte LP`ere fra 1970`erne og frem til i dag. Demos har sit udspring i Vietnambevægelsen og skriver og udgiver fortsat kritik af imperialismen og monopolkapitalismen. Om bøger se menupunktet “Bøger”.\nDemos er en antifascistisk forening, der byder flygtninge velkommen til Danmark.\nKig ned og få en snak over en kop the eller kaffe.


østeuropæiske Piger Thai Istedgade / Eb frækkepiger\nhar i flere århundreder været en del af Istedgades historie. Kønt er der ikke. "Not for girls siger en mørkhåret, håndklædeklædt pige, der har åbnet døren på klem. Og det er dén, kvinderne lever.\nLad os være ærlige her den største grund er penge og tryghed. Ikke mindst af de afrikanske kvinder. Den sidste måned har hun arbejdet på massageklinikken, som ligger et godt stykke ude af Vesterbrogade og dermed et stykke fra det kliniktætte område omkring Istedgade og Eskildsgade. På disse statslige bordeller kunne de prostituerede holdes under opsyn og tjekkes for kønssygdomme. Du vil se en hel masse profiler med billeder af kvinder. Med undtagelse af en kort periode i 80erne, hvor krisen kradsede så voldsomt i danskernes pengepung, at Istedgades nabo Halmtorvet i dagtimerne var fyldt med husmødre, der prøvede at tjene til terminen, har netop de socialt udsatte narkoprostituerede lige. I Danmark har vi et individualistisk samfund, hvor staten tager sig af os i tilfælde af en nødsituation.\nVesterbro - som et langt stykke oppe i 1800-tallet hed Vester Forstad - bestod dengang udover enkelte brostensbelagte gader og pladser af grønne marker og frugtplantager og en helt anden type handelsliv, end vi i dag forbinder med bydelen. Solen skinner og varmer stadig en smule, da Netavisen står ude foran Hovedbanegården. Og kønssygdommene gjorde det samme. Hun var blot 17 år gammel, da hun fuld af drømme lod sig besnakke til at rejse til storbyen. Blandt de mere end 100 massageklinikker i København er flere og flere bemandet med thailandske piger. Og så var det trods alt bedre, at de kunne gå til den prostituerede i stedet for at forgribe sig på de pæne piger.\nI Thailand er der i bund og grund intet sikkerhedsnet fra samfundet, og man afhænger af sin familie og slægtninge, når man har brug for hjælp. De danske kvinder er næsten væk. Selvom intet atypisk bemærkes på den korte gåtur. Dette er den første artikel i en serie om organiseret prostitution. En anden og måske heller ikke uvæsentlig grund til, at Vesterbro blev det foretrukne sted at samle løse piger op, var prisen. For bagmændene slår hårdt og kontant ned på enhver, der trænger ind på 'deres' fliser, og derfor har de socialt udsatte kvinder måttet finde andre måder at drive forretningen på og skaffe penge til stoffer. Og alle, der vil sælge.\nAndre har stort set givet op - i hvert fald i perioder - og tyr i stedet til kriminelle handlinger for at hive de nødvendige penge hjem. Uanset hvad det er, så er der et par ting her, du bør vide om thailandske kvinder:. Bag de få linier gemmer sig en klinik på Nørrebro. Det kan være i Brugsen(på Halmtorvet) eller når vi skal over til de andre lokaler skolen også har, så skal vi nemlig altid krydse Halmtorvet. Hun kom til Danmark for nogle år siden for at besøge en veninde, siger hun først, men lidt senere fortæller hun, at hun er gift med en dansk mand, som hun mødte, da han for tre. På den anden side af væggen ligger den første pige og en tredje på en madras på gulvet og ser fjernsyn. Læs også: Danske pas bruges til menneskehandel, hotellerne på Istedgade, forsøger at mindske problemerne med de handlede kvinder, ved at reagere med det samme, hvis gæsterne vil have kvinderne med ind på hotellet. Der er kommet nye og fremmede boller på suppen og de danske kvinder er stort set fortrængt fra området, truet væk fra fliserne af netop det stærkt stigende antal østeuropæiske og afrikanske kvinder og deres bagmænd. Det er forebyggende samarbjede er vigtigt, så problemet forhåbentlig kan blive mindre, på den langsigtede bane. Til gengæld er det svært at leve af, rigtig svært åbenbart, fordi her er så få kunder.\nFor dem er det udelukkende et spørgsmål om at skaffe op imod.000. Du er ikke den eneste når vi kigger på Google statistikker, kan vi se, at der er mange danske mænd, der leder efter disse oplysninger på internettet. Ved hovedgærdet et lille sengebord med creme og køkkenruller. Udover selve Istedgade er et af de faste arbejdsområder i Skelbækgade, ikke langt derfra. Hvis hun fik set ham an og snakket om priser, gik det godt nok hurtigt. Nogle af dem er gift med danske mænd (nogle af dem er til dog blevet skilt og er single igen nogle er allerede anden generations dansk-thaier, og nogle er garanteret kommet uafhængigt til Danmark osv. Ydmyge ansøgninger, sådan ét var Laura Heuser blevet.\nVagtskifte på Istedgades fliser BT Danmark Thai - piger havde på det tidspunkt forlængst gjort deres indtog på Vesterbro, men udgjorde ingen trussel for kvinderne på gaden, for thaipigerne arbejdede på massageklubber og i bordeller. Anderledes var det med de østeuropæiske kvinder, som begyndte at trække åbenlyst. Men thai -kvinder, der flytter til vesten, ønsker ofte at få et arbejde og tjene deres egne penge. 5 ting du skal vide om thai-kvinder Eks-luder om Istedgade: Det er mere råt, end da jeg trak Sexslaver på Vesterbro - København - Indland De kan også være yderst selvstændige, hvilket er en god ting en lykkelig kone giver et lykkeligt forhold, ik? At møde thai -kvinder i Danmark. Der er mange thai - piger i Danmark.\nDen rå virkelighed på Istedgade og Halmtorvet NetAvisen To søde piger til samme pris, femte gang gratis Information De østeuropæiske piger som står i gaden om dagen. Er for nogle af fri vilje og for andre er det tvang. God ny oversigt over massagesteder - Google Groups Med gutterne på Club 34 Information Østeuropæiske piger fisse er godt / Erotiske damer Som det ser ud lige nu i ultimo 2009 kan man dele pigerne op i 2 grupper. Dem i istedgade er som oftest i Danmark og sælge sex af fri vilje. Det kan godt være svært af forstå for mange dansker.\nEscort Sorø Sexnord Hedomax Mads palsvig massage høje taastrup / Ven føtal Kontakte sexy Neuötting flirts Den mest skræmmende forandring er menneskehandlen, siger hun: »Det. Istedgade, jeg kendte dengang, var på en måde varmt og hjælpsomt. Dengang var det kun danske piger, der stod i, istedgade og ved Halmtorvet. Erotik shops gemeinsam wichsen huren in koblenz erotic Massage sex nordjylland Free sex dk De arme piger fra Østeuropa og Afrika er blevet lokket hertil uden at vide, hvad de kommer for. Det er så grimt«.\nEscort høje taastrup sex massage klinik / Linse nøgene Erotisk tegneserie hvordan man nyheder webcam Danske mænd er glade for de afrikanske prostituerede, som nu i rekordstort antal er kommet til landet. Thai massage jylland episk massage Hi-Fi Klubben Bergen - Bergen, Hordaland - Audio Visual De er smukke og og virker, som om de er glade for sex, siger mændene.\nEnglish homosexuell shemale escort alvesta / Homosexuell Sex ingolstadt meine schwester bläst mir einen Istedgade, forsøger at mindske problemerne med de handlede kvinder, ved at reagere med det samme, hvis gæsterne vil have kvinderne med ind på hotellet.-Hvis gæsterne kommer med pigerne herind, siger vi med det samme, at det. Istedgade, siger Jeanette Larsen. Erotik stellen vermietungen Erotik jobs, Escort jobs, Sexjobs Orgasmus - Deutsche Sex Paradise - Point of Sex Hamburg s biggest and most Det mest synlige eksempel er Beauty Nam Nam, som ligger i kælderetagen af ejendommen på hjørnet. Her, bag vinduerne med røde neonlys, plastiktulipaner og nedrullede persienner, venter ifølge Ekstra Bladets annonce en oplevelse med byens sødeste asiatiske piger.\nTo-tre på en god dag, andre fræk massage frække kusser steder er gæstfriheden større. Sort magi og forbandelser Når de har lukket forretningen tidligt på aftenen, rykker de afrikanske kvinder ud på gaderne. Torskeøjet og Fut-Kirsten, gadens kvinder var kendt på deres øgenavne. I det samme brummer dørtelefonen. Sex-trafficking er et storbys-fænomen, som også ses i København. Hun åbner en dør ind til et af værelserne og slår gæstfrit ud med hånden. Så er det vist på tide. Mænd, der så let som ingenting kunne lokkes i fordærv af et koket løft i kvindens lange skørter, som på den tid var alt, der skulle til, for at sætte skub i mændenes drifter. Gåturen begynder fra hovedbanegården og fortsætter ned langs Istedgade. Mænd havde behov, der skulle dækkes.\nFind luder vis dine bryster 922\nFrække fødselsdagshilsner erotiske sexhistorier Hovedparten af dem er rumænske, helt specifikt fra en roma-minoritet, oprindeligt fra Tyrkiet. Sådan en skæbne, der ramte Karen Marie østeuropæiske piger thai istedgade Jørgensen fra Holbæk.\nØsteuropæiske piger thai istedgade Men de senere år - og ikke mindst efter at prostitution i 1999 blev lovligt i Danmark - er kødmarkedet blevet mere og mere råt i den bydel, som som for flere hundrede år siden lagde de første brostensbelagte kulisser swinger club randers stort rør til byens gadeprostituerede. Det er fredag eftermiddag, det regner, og masser af biler og mennesker passerer forbi på Istedgade. Nerven i sexmiljøet, lempelser i lovgivningen har gennem tiden hjulpet Istedgade og dens løse kvinder.\nDen første gang gratis adgang legoland 291\nGratis dansk amatør sex amatør trekant Dansk anal sex med modne damer


Stop tyven med en Låsesmed! – Sportmania – Find de bedste danske tilbud på nettet\nStop tyven med en Låsesmed!\nDu kan gøre dit for at holde indbrudstyven væk\nFormålet med dagens indlæg her på bloggen er, at sprede viden om behovet for at sikre sit hjem bedre, så I bedst muligt kan undgå at få uvelkomment besøg af en indbrudstyv. Du sidder muligvis og tvivler lidt på behovet af sådan en investering, men officielle tal viser, at vi i Danmark er hårdt ramt af et stigende antal indbrud. Det står endda så slemt til, at vi ikke for så lang tid siden fik den kedelige kåring af at være dét land i Europa, hvor der bliver begået flest indbrud.\nKøbenhavn, Vestjylland og Østsjælland er hårdt ramt\nDet er heldigvis ikke i hele landet, at vi ser en voldsom stigning i antal indbrud. Faktisk har der været en markant nedgang i antallet af indbrud i det meste af landet, hvor Bornholm, Fyn og øerne samt Nordjylland har set en nedgang på hele 13-23 %, hvilket er særdeles flot. Og i resten af Danmark ser det faktisk også rigtig godt ud, da der har været et fald på 5-10 %. Tallene viser udviklingen fra 4. kvt. 2012 til 4. kvt. 2013.\nDen flotte udvikling gælder dog ikke hele landet. Som overskriften indikerer, så er antallet af indbrud i områderne København (hele Region Hovedstaden), Vestjylland samt Østsjælland steget markant. Det ser værst ud i Vestjylland og Østsjælland, hvor der i perioden har været en stigning på hele 36-42 %, hvilket er fuldstændig absurd. I Region Hovedstaden er stigningen på 8-16 %, hvilket er knap så markant, men stadig en utrolig uheldig udvikling.\nHeldigvis ser vi generelt en rigtig god udvikling overordnet set på landsplan, hvor der i perioden 2009-2013 har været et fald i antallet af indbrud på 14,3 %.\nLåsesmeden kan hjælpe dig\nRigtig mange danskere tyer straks til et dyrt – og ofte unødvendigt og overdrevent – alarmsystem, når de skal gøre deres bolig bedre sikret mod indbrudstyve. Men erfaringer viser, at det i mange tilfælde slet ikke er dét værd, da løsningen ikke gør det sværere for indbrudstyven at bryde ind i hjemmet.\nDu kan derimod gøre en lang række af foranstaltninger, som ofte er langt billigere, og som faktisk giver bedre resultater.\nDisse løsninger har de fleste låsesmede i dag specialiseret sig i, og der er både tale om simple og gode sikringer af vinduer, døre, låse og meget andet, som fungerer meget bedre, hvis man ønsker at gøre det svært for indbrudstyven.\nBor du i København, kan jeg anbefale denne låsesmed\nBor du i København eller omegn – som jo er hårdt ramt af indbrud – så kan jeg anbefale en rigtig god låsesmed.\nJeg snakker om Københavns Låsesmed, som har mange års erfaring inden for tyverisikring af hjem og erhvervsbygninger. Efterhånden er jeg flyttet et par gange, og alle gangene har jeg brugt disse, da de simpelthen er nogle af de bedste på markedet, hvis ikke de bedste.\nDe har i øvrigt også afdelinger i resten af landet, så vidt jeg har forstået.\nUdgivet i april 3, 2014 Forfatter adminKategorier København, LåsesmedTags københavn, låsesmed\nForrige Forrige indlæg: Bolde til bordfodbold for enhver smag\nNæste Næste indlæg: Øv, min bil er defekt


BRANDING - Hvor personlige bør vi og TØR vi være?\nPÅSTAND NR 1.\nPÅSTAND NR 2.\nLige såvel som vi er mere og mere på onlinedelen i vores marketingplan - med især fokus på De Sociale Medier, den direkte kontakt gennem E-mail marketing, ”Face-to-face” online webinarer, Live sessions og øvrige online Cross-channel marketingaktiviteter- lige så vel kommer der også mere og mere fokus på ”Hvem er så bag facaden”.\n- Hvordan møder du andre?\n- Hvad kan man forvente af dig?\n- Vi har ikke noget imod at fortælle, hvem vi er, udover vores faglige baggrund\n- Vi er ærlige. Alle mennesker laver fejl, og det gør vi også og er ikke bange for at vise det\n- Vi kan ikke være gode venner med alle, og når vi står frem i lyset, får vi også nogen gange et par over næsen. Det sker for alle, også for både dig og mig\nSpørger du mig, så er det naturligvis ikke alting, der skal med i en personlig branding strategi, men vi har behov for at være meget åbne, nærværende og autentiske - og til dels også vise vejen ved at turde at stå frem med ting, som de fleste andre ikke gør. Vi har ikke længere lyst til at se glansbilleder af en model af verden, som ikke eksisterer, og til det har vi brug for at blive langt mere personlige i de ting, vi foretager os. Vi synes jo ligefrem, at det er sejt, når nogen tør at stå frem ikke sandt? Det er modigt! Det er sejt! Det er alt det, de andre gerne ville men ikke tør!\nDine kunder vil gerne se svesken på disken. De har rent faktisk lyst til at skabe forbindelse med dig og det produkt, du sælger, men det er ikke lige meget, hvordan du gør det. Du skaber synergien, flowet, den langsigtede troværdighed med en gennemtænkt & gennemført strategi, og det er ikke engang så langhåret, som det måske lyder. Faktisk bliver livet langt nemmere, når vi har en plan at følge.\nVi skal stå stærkt, vi skal dele vores viden og vigtigst af alt måske: vi skal være autentiske!\nSÅ NU KAN JEG JO SPØRGE DIG:\nHvor personlig har du lyst til at være i din/jeres markedsføring? …..\nHvor personlig TØR du at være? …..\nHvis du nu prøver at tage et par af dine kunders sko på og kigger på dig selv og dit produkt fra den anden side af bordet, kan du måske få lidt mere hjælp til at svare på de spørgsmål.\nHvad vil de gerne se fra dig for at få lyst til at købe dit produkt? Med garanti lidt mere end du har lyst til at vise i dag ………..


Kommunen er klar til at reservere areal til vandkulturhus – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n3. NOV 2020 3. nov 2020 • 8:17 AF\nSeks uger er der gået, siden offentligheden hørte, at Rønne Svømmehal gerne vil reservere et areal ved Nørrekås Lystbådehavn til Bornholms Vandkulturhus. Siden har sagen kørt rundt i det kommunale system, og i denne uge tager den hul på en ny tur, inden svømmehallen får et endeligt svar på sin ansøgning.\nI dag, tirsdag, er ansøgningen på ny til politisk behandling i natur- og miljøudvalget efter at have været i høring hos Idrættens Videns- og Kompetenceråd. Senere følger en behandling i job-, udviklings- og fritidsudvalget samt en beslutning i økonomi-, erhvervs- og planudvalget.\nForud for den politiske behandling indstiller kommunaldirektør Johannes Nilsson, at Rønne Svømmehals ansøgning imødekommes, samt at kommentarerne fra Idrættens Videns- og Kompetenceråd indarbejdes i arbejdet med den strategiske handlingsplan for Nørrekås og i arbejdet med at konkretisere visionen om Bornholms Vandkulturhus\nEr den såkaldte trekantsgrund ved Nørrekås overhovedet egnet til et så stort byggeri som et vandkulturhus? Det er et af de spørgsmål, der skal arbejdes videre med, hvis regionskommunen reserverer grunden til Rønne Svømmehals projekt. Illustration: BRK\nDa Idrættens Videns- og Kompetenceråd kiggede på sagen, lød vurderingen, at projektideen er flot og interessant, og at rådet bestemt ser et potentiale i projektet. Samtidig bifalder rådet en nærmere undersøgelse af den såkaldte trekantsgrund, som er den, svømmehallen gerne vil reservere.\nI rådet blev der sat spørgsmålstegn ved, om grunden egner sig til så stor en bygning, blandt andet på grund af vejrforhold og infrastruktur.\nEndelig lod Idrættens Videns- og Kompetenceråd forstå, at det gerne ser projektet tænkt ind i den strategiske udvikling af Nørrekås Det punkt er den kommunale administration helt enig i. Det skal blandt andet belyse eventuelle problemer med infrastruktur og parkering.\nDerudover anbefaler administrationen, at Rønne Svømmehal i dialog med de relevante afdelinger i Bornholms Regionskommune afdækker betydningen af de særlige vejrforhold på grunden og grundens egnethed til at etablere det påtænkte byggeri.\nUnikt byggeri skal gøre vandkulturhus attraktivt for fonde\n26. NOV 2020 26. nov 2020 • 17:07\n26. NOV 2020 26. nov 2020 • 11:29


Betalingskonti til hjemløse\nInvestering - om at investere (1)\nI Danmark har alle privatkunder brug for at have en betalingskonto, der også kan fungere som NemKonto.\nFor at få en bankkonto oprettet, skal privatkunder opfylde en række krav i henhold til god skik-bekendtgørelse og hvidvasklov.\nPengeinstituttet skal kende kunden, ligesom kunden skal opfylde en række krav og oplyse om, hvilke transaktioner, der forventes at ske på kontoen. Opfyldes de krav ikke, kan pengeinstituttet afslå at oprette en konto.\nHvis der gives afslag på oprettelse af en konto, kan man rette henvendelse til pengeinstituttets klageansvarlige. Hvem der er klageansvarlig i det enkelte pengeinstitut, fremgår af pengeinstituttets hjemmeside.\nI forhold til hjemløse kan der være en række specifikke udfordringer. Dels kan der være udfordringer i forhold til de krav om kendskab til kunden, som gælder efter hvidvaskreglerne, dels kan der være problemer i forhold til at få udleveret debetkortet og den tilhørende pinkode, da kunden ikke har en fast bopæl.\nLette adgang for hjemløse\nDerfor har Finans Danmark indgået en aftale med Kommunernes Landsforening (KL), der skal lette hjemløses adgang til en konto.\nPengeinstitutterne skal for at leve op til hvidvaskreglerne gennemføre kundekendskabs-procedurer over for alle kunder. I den forbindelse skal bankerne blandt andet indhente og kontrollere kundens ID-oplysninger. Er kunden hjemløs og ikke i besiddelse af billedlegitimation, vil kunden efter omstændighederne kunne indhente dokumentation fra kommunen, som bekræfter kundens identitet. Alternativt kan en person fra kommunen ledsage den hjemløse til en filial.\nFremsende kort og pinkode\nI forhold til fremsendelse af debetkortet og pinkoden er der krav om, at der skal være en tidsmæssig forskydning i fremsendelsen af de to dokumenter. Af sikkerhedsmæssige årsager kan samme filial ikke stå for udleveringen af begge dokumenter. Debetkortet kan fremsendes til den filial, hvor den hjemløse er kunde, og filialen kan herefter udlevere kortet til kunden.\nI forhold til udfordring med fremsendelse af pinkode kan en af følgende fremgangsmåder anvendes:\n1. Pengeinstituttet kan fremsende koden til en anden filial end den, hvor den hjemløse er kunde.\n2. Den hjemløse kan lave aftale med et herberg eller lignende om at få lov til at have en midlertidig adresse hos herberget. Den midlertidige adresse registreres i pengeinstituttets eget system som alternativ forsendelsesadresse. Dette kræver, at den hjemløse medbringer skriftlig dokumentation med underskrift fra herberget. Den midlertidige adresse slettes efterfølgende.\n3. Kommunen opretter en midlertidig c/o-adresse for den hjemløse hos kommunen. Pinkoden fremsendes til kommunen, der derefter står for udlevering af brevet med koden til den hjemløse. Herefter slettes c/o-adressen.\nAdgang til en betalingskonto er fastlagt i lovgivningen.\nPengeinstitutterne er forpligtet til at tilbyde en basal indlånskonto, jf. god skik-bekendtgørelsens § 15,\nog en basal betalingskonto, jf. § 11 i lov om betalingskonti, til privatkunder, der efterspørger en konto.\nAftale mellem KL og Finans Danmark\nBanker og kommuner går sammen om løsning til hjemløse (fida.dk)\nGennembrud: Nu kan hjemløse også få et hævekort (dr.dk)\nDebatindlæg: Hjemløse har fortsat adgang til kontanter\nI takt med at samfundet bliver mere digitalt, kan det være svært for nogle af os at undvære kontanter. Derfor er det godt at vide præcis, hvilke muligheder man har.


VARTA® Powersports batterier. Se hvordan vores Powersports giver dig den bedste tur\nVARTA® Powersports batterier til motorcykler, scootere, firhjulede motorcykler, ATV'er, UTV'er, jetski, snescootere og plæneklippere\nUanset hvilken type køretøj du ejer, har vi det rigtige batteri til det. Se hvordan vores VARTA® Powersports batterier kan hjælpe dig med at få mest muligt ud af det køretøj, du har valgt, hvad enten det er en motorcykel, ATV, UTV, jetski, scooter, snescooter elle den sidste nye plæneklipper.\nHvad enten du kører på en klassisk motorcykel ude på landet eller racer afsted på den sidste nye model på en bane, så leverer VARTA® motorcykelbatterier uafbrudt fornøjelse og spænding. Få mere at vide om motorcykelbatterier\nHurtig, kvik, pålidelig og omkostningseffektiv, de samme egenskaber som du ønsker af din scooter genfindes i vores scooterbatterier. Der er desuden den nødvendige ekstra strøm til blinklys, forlygter og bremselys. Få mere at vide om scooterbatterier\nBatterier til firehjulede motorcykler\nPraktisk talt ingen andre køretøjer kommer ud for så ekstreme betingelser, så det er afgørende, at dine batterier til den firehjulede motorcykel har styrke nok til at klare det hele. Vores lækage- og spildsikre produkter har den styrke, du har brug for. Få mere at vide om batterier til firehjulede motorcykler\nNår man er afhængig af sin UTV for at få arbejdet gjort, er de rigtige UTV batterier afgørende. Vores Powersports produkter leverer pålidelig start selv de koldeste morgener og leverer strøm, som du kan regne med, hele døgnet. Få mere at vide om UTV batterier\nVores jetski batterier er perfekt konstruerede til at modstå mekanisk belastning fra bølger og hop. Resultatet er ubegrænset fornøjelse på det åbne hav. Få mere at vide om jetski batterier\nBatterier til snescootere\nNår det gælder batterier til snescootere er kapaciteten under koldstart det helt store spørgsmål. Det er et varmt spørgsmål, men du kan være sikker på at VARTA® tager det helt koldt. Vi har batterier med den rigtige startkapacitet – også under rigtigt kolde forhold. Få mere at vide om batterier til snesccotere\nMed den rigtige plæneklipper og det rigtige VARTA® plæneklipperbatteri, er der ikke noget nemmere end at slå græsset. Du vil få fremragende holdbarhed, selv på store plæner og græsarealer. Få mere at vide om plæneklipperbatterier