Om os | Ud og lær Randers\nHvad er Ud&Lær.randers.dk\nUd & Lær Randers er en portal, der samler og formidler undervisnings- og aktivitetstilbud fra de mange forskellige udbydere i Randers Kommune. Ideen med portalen er at gøre det lettere for skoler og dagtilbud at skabe sig overblik over de mange muligheder, som tilbydes af byens kulturinstitutioner, oplevelsescentre, foreninger mv. til at henlægge undervisning og aktiviteter til de særlige miljøer, der præger disse og kan bidrage til skolernes og dagtilbuddenes arbejde med læringsmål og pædagogiske læreplaner.\nHvem står bag portalen\nUd & Lær drives af Børnefagligt Udviklingscenter og Skolernes Udviklingscenter i Børn- og Skoleforvaltningen i Randers Kommune. Randers Kommune finansierer drift og udvikling af Ud og Lær Randers, og platformen bliver således løbende opdateret med nye forløb fra udbydere.\nFAQ om Ud & Lær Randers\nSådan booker du et forløb\nVed hvert forløb og ved hver udbyder er der angivet kontaktoplysninger som du kan kontakte, hvis du ønsker at booke et forløb hos den pågældende udbyder.\nIkke alle forløb er gratis\nNogle forløb er gratis og andre koster noget, det fremgår under præsentationen af de enkelte forløb.\nHvad gør jeg, hvis jeg har en ide til et forløb\nDu er altid velkommen til at kontakte en udbyder med din ide, der hvor du tænker det kunne passe ind. Dernæst er du altid velkommen til at kontakte medarbejderne bag portalen på email: udoglaer [at] randers [dot] dk\nBliv udbyder på Ud og Lær Randers (Selvstændigt menupunkt)\nFor at blive udbyder og samarbejdspartner skal man udbyde undervisnings- og læringsforløb der retter sig mod dagtilbud, grundskole og/eller ungdomsuddannelse. Tilbuddene skal understøtte såvel læring som oplevelser i forhold til læringsmålene i lov om folkeskolen og/eller dagtilbudsloven.\nFor at blive udbyder skal du oprette en præsentation på Ud og Lær Randers, hvorefter du lægger dine forløb ud. Ønsker du at bliver udbyder og tilbyde dine læringsforløb til skoler og dagtilbud på portalen, skal du kontakte:\nUD & LÆR skoleområdet\nTlf. +45 51302928\nKristian [dot] Suusgaard [at] randers [dot] dk\nUD & LÆR dagtilbudsområdet\nJulie Rasmine Helbak\nTlf. +45 21302413\nJulie [dot] Rasmine [dot] Helbak [at] randers [dot] dk\nUD & LÆR Randers\nEmail: udoglaer [at] randers [dot] dk


Misbrugsområdet ses efter i sømmene | Nyheder | fredericia.dk\nMisbrugsområdet ses efter i sømmene\nEn evaluering af misbrugsområdet skal styrke den fremtidige indsats – især over for unge\nSocial- og Beskæftigelsesudvalget går nu i gang med en evaluering, som går i bund med misbrugsområdet for at få viden om effekten af behandlingstilbud, og som øger fokusset på forebyggelse især over for unge.\n”Vi ønsker at vende udviklingen på misbrugsområdet, og derfor har vi sat en evaluering af området i gang. Vi har kortlagt området, og på den baggrund henter vi ekstern bistand til at vurdere kvaliteten og komme med anbefalinger til, hvor vi som kommune kan styrke indsatsen” siger formanden for udvalget Peder Wittendorff Tind.\nEvalueringen skal både kortlægge og afdække området, så kommunens indsats på misbruget fremadrettet bliver en forebyggende og helhedsorienteret indsats på tværs af civilsamfund og familie-, beskæftigelses-, uddannelses- og socialområdet.\nDer kommer flere, især unge misbrugere, og det er en udvikling politikerne i Fredericia ønsker at vende. Udover evalueringen bliver der derfor også arrangeret et dialogmøde den 24. august 2018 med forældre, unge, læger og apoteker om misbrugsområdet i Fredericia. Her ønsker udvalget at lytte til, hvad dem, der er tættest på de unge og misbrug, oplever.\n”Det er rigtig godt, at vi får et overblik. De bliver yngre og yngre, så vi skal have vendt udviklingen. Det gør vi kun med en målrettet indsats. Vi skal tidligere ud, og vi skal forebygge. Vi skal fange de unge så tidligt, at det ikke går galt – for hvis det går galt, bliver det svært at ændre” siger Inger Nielsen, medlem af Social- og Beskæftigelsesudvalget.\nVoksenservice har kortlagt misbrugsområdet i samarbejde med Familie- og Børnesundhed, Børn og Unge og Arbejdsmarkedsafdelingen.\n”Mange borgere er i kontakt med flere kommunale serviceområder. Derfor er et samarbejde omkring disse borgere på tværs af kommune og civilsamfund meget relevant”, siger formanden for Udsatterådet Bjarne Dahlmann.\nKortlægningen skal sammen med delevalueringer danne grobund for, at en ekstern samarbejdspartner kan udarbejde en endelig og samlet evaluering af misrugsområdet, der kan føre til handlingsanvisninger, som kan omsættes og implementeres i praksis.\nSocial- og Beskæftigelsesudvalget ønsker, at evalueringen af misbrugsområdet bliver gennemført over få måneder, da flere projekter, der er særligt stilet mod unge, skal afsluttes i december 2018. Derfor er en aftale med en ekstern samarbejdspartner allerede faldet på plads. Det bliver Psykologisk Institut, Center for Rusmiddelforskning i Århus, der vil stå for på opgaven.


Hvordan fjerner PUP-XAL-PS | Genesis Computer\nHvordan fjerner PUP-XAL-PS\nEr PUP-XAL-PS virus er alvorlig?\nPUP-XAL-PS er en browse-siden, der kan komme som din indstille startsiden, og søg værktøj i en tvetydig tilgang og gnub dig til døden. Den software, du ikke tillade din browser at køre ordentligt og plager din opgave på systemet virkelig alvorligt. Vi har besluttet, at udforske denne hjemmeside hurtigt bestræber sig på at ride med på bølgen af en legitim hjemmeside, Bing, og kontrollerer justeret søgeresultater via denne tredjeparts websted. Nogle andre negative træk af PUP-XAL-PS er, at to add-ons og add-ons er installeret inde i den kendte browsere kærlighed Google Chrome, computer-netværk Explorer eller Mozilla Firefox. Ikke blot dette, er ved at ikke give du browser nettet som sædvanlig længere, men ud over at du kan få adgang til risikable websteder efter at trykke på en kommerciel annonce.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne PUP-XAL-PS\nFor at fjerne PUP-XAL-PS, køre en komplet systemscanning med en velrenommeret anti-malware-program, for eksempel, er Anti-Malware Værktøj eller StopZilla. PUP-XAL-PS redirect virus blev udviklet til at reklamere for en bestemt reklame websteder, og det er brugt, Men det er blevet udnyttet af Google direkte Trojan – en skadelig software, som at dirigere trafik fra Google, Bing, Yahoo og alternative søgemaskiner til web-sider, som PUP-XAL-PS, som får cyberkriminelle formue via fremsendt klik. Browsere. PUP-XAL-PS er et søgesystem, der forsøger at fortælle en svajende historie og opfordre folk til at benytte de ikke-god facilitet. Der er, så har du intet andet valg end at bruge en inficeret tredje-parts side som din indstillet startside på alle tidspunkter, hvis du ønsker dette eller ej. På trods af det faktum, at du ikke har en antimalware installeret på din computer, kan du afinstallere PUP-XAL-PS hjælp af den manuelle metode.\nHvordan til at fjerne PUP-XAL-PS-PUP-XAL-PScom?\nSom anført, hijacker er en del af en serie af forbundne risici, og du kan være kommet på tilsluttede domæner tidligere. Således påvirket browser kan låse PUP-XAL-PS bare som den er startet, lige som du kan producere en ny fane eller installere en ny browser. Der er masser af forbundet søgeværktøjer, der er klar til at udgive det. Du kommer til at have en chance for at i høj grad at minimere risikoen for at beskadige dit system på en sådan slags en måde, som er let at erhverve alle dine programmer fra legitim leverandører’ hjemmesider blot. Sidstnævnte opnås ved at holde styr på, hvis din browser.\nSelv om det ikke er til direkte skade på din computer, PUP-XAL-PS virus kan forårsage omadresseringer til ondsindede websteder, der kan indeholde infektioner. Du er i stand til at inspicere den liste over installeret software eller blot scanne dit system med chargeless examinener. Bare erhverve nogen af disse programmer, og drive en bombarderet beskyttelse undersøge. Det ville afsløre alle de filer, der er tilsluttet til denne browser flykaprer og slette dem nødvendigvis. Udover, en anti-malware-program, der kan modvirke forbundet indtrængen i det forestående, så du burde virkelig forestille sig at få den hurtigere, smartere. Den enkleste og bedste metode til afinstallere PUP-XAL-PS spyware er ved at gennemføre unik sikkerhed program software, kærlighed Anti-Malware Værktøj.\nHvorfor PUP-XAL-PS markeres som en browser hijacker?\nNår du trykker på, på detaljer, der måtte fremgå af cyber skurke, der påvirker denne web-side til at støtte deres egen farlige websteder, du kan rettes til web-sider, der ikke kunne, hvad de synes. Som vores forskere siger, at det skal være mere end nok til at genoprette browseren, og browseren ubuden gæst vil ikke længere bøvl for dig. Uanset hvilken løsning du vælger, er det meget vigtigt at tage tyren ved hornene og fjerne PUP-XAL-PS. Under set-up proces procedurer for noget som er gratis-of-charge tilføjelser til dit system, skal du beslutte, avanceret/brugerdefinerede indstillinger så ikke nogle andre papir ville blive tilladt at komme ind i din maskine. Eller Hitman er glimrende valg, hvis systemet ikke bevarer et computer program til beskyttelse. Følg hver installation trin og fjerne markeringen muligheder, der tilbyder udskiftning af din hjemmeside til PUP-XAL-PS eller anden ukendt hjemmeside.\nManuel PUP-XAL-PS fjernelse\nNedenfor finder du anvisninger på hvordan du sletter PUP-XAL-PS fra Windows og Mac-systemer. Hvis du følger trinene korrekt, vil du kunne fjerne det uønskede program via Kontrolpanel, slette unødvendige browserudvidelse og fjerne filer og mapper, der er relateret til PUP-XAL-PS helt.\nFjern PUP-XAL-PS fra Windows\nFjerne PUP-XAL-PS udvidelse fra din browsere\nPUP-XAL-PS kan tilføje udvidelser eller tilføjelser til dine browsere. Det kan bruge dem til at oversvømme din browsere med reklamer og omdirigere du til ukendte websteder. Helt fjerne PUP-XAL-PS, skal du fjerne disse udvidelser fra alle dine webbrowsere.\nLokalisere PUP-XAL-PS udvidelse i forbindelse med\nVælg PUP-XAL-PS udvidelse i forbindelse med\nPrevious Previous post: Hvordan fjerner PUA:Win32/CoinMiner\nNext Next post: Hvordan fjerner Gen:Application.Heur2


Resumé af Basisanalysen samt forslag til Væsentlige Vandforvaltningsmæssige Opgaver.\nVanddistrikt Jylland og Fyn\nLillebælt. Foto: Ole Malling.\nFyns Amts basisanalyser\nResumé af basisanalyser for naturområderne:\n108 Æbelø, havet syd for og Nærå\n111 Røjle Klint og Kasmose Skov\n123 Bøjden Nor\n124 Maden på Helnæs og havet vest for\n240 Svanninge Bakker\nEU vedtog i 2000 Vandrammedirektivet. Direktivet fastlægger bindende rammer for vandplanlægningen i EU, - og det overordnede mål er, at alt vand, overfladevand og grundvand, senest i 2015 skal have opnået mindst "god tilstand". I Danmark er direktivets bestemmelser lovmæssigt fastlagt i miljømålsloven, "Bekendtgørelse af lov om miljømål m.v. for vandforekomster og internationale naturbeskyttelsesområder, nr. 1756 af 22/12/2006".\nBogense havn, nordlige Lillebælt. Foto: Michael Hansen.\nProcessen og tidsplanen for arbejdets gennemførelse fremgår af tabel 1.\nBasisanalyserne udgør et vigtigt grundlag for det videre arbejde hen imod vandplanerne. Basisanalyserne blev lavet af de tidligere amter, og består af to dele. Basisanalyse I viser en beskrivelse og analyse af miljøtilstanden og miljøbelastningen af vandområderne, mens Basisanalyse II (risikovurderingen) kortlægger, hvilke vandområder der er i risiko for ikke at opfylde miljømålene i 2015 med de i dag vedtagne foranstaltninger.\nArbejdet med at fastlægge, hvilke fælles kriterier, der på EU plan skal gælde for opfyldelse af Vandrammedirektivets mål, er endnu ikke endelig afsluttet. Som bedst mulig tilnærmelse er basisanalysernes risikovurdering derfor baseret på de målsætninger, der er fastlagt i de enkelte amtslige regionplaner.\nBasisanalyserne kan således på visse punkter afvige fra hinanden, hvilket blandt andet afspejler forskelle mellem amternes regionplaner.\nSenest 22. december 2004\nSenest 22. december 2006\nHøring i 6 måneder\nSenest 22. juni 2007\nForslag til oversigt over væsentlige vandforvaltningsmæssige opgaver\nSenest 22. december 2008\nSenest 22. december 2009\nSenest 22. juni 2010\nHøring 8 uger\nSenest 22. december 2010\nSenest 22. december 2012\nSenest 22. december 2015\nTabel 1. Oversigt over arbejdsproces med tilhørende tidsfrister, jf. miljømålsloven.\nMed amternes nedlæggelse og udviskningen af amtsgrænserne har der vist sig behov for en vis harmonisering af basisanalyserne. Harmoniseringen har primært haft betydning på grundvandsområdet, hvor der er sket en ny udpegning af grundvandsforekomsterne og i konsekvens heraf udarbejdet en ny basisanalyse herunder en ny risikovurdering. På overfladevandsområdet har der primært været tale om at ensarte den foreløbige identifikation af de såkaldte stærkt modificerede vandområder.\nDette resumé af basisanalysen for Hovedopland Lillebælt (Fynssiden) sammenfatter resultaterne fra en eller flere amtslige basisanalyser, der er harmoniseret som beskrevet. Der vil således ikke være fuld overensstemmelse mellem de oprindelige basisanalyser og foreliggende resumé. Det skal dog præciseres, at risikovurderingerne fra de oprindelige basisanalyser videreføres i uændret form, bortset fra grundvandsområdet. For nogle områder er der foretaget enkelte korrektioner, hvor der har været fejl/mangler i risikovurderingerne. Der foreligger resuméer for alle 23 hovedoplande i Danmark.\nDe oprindelige basisanalyser kan ses på www.ode.mim.dk .\nIfølge miljømålsloven skal der offentliggøres et forslag til oversigt over de væsentlige vandforvaltningsmæssige opgaver, der skal løses (se tabel 1). Denne oversigt findes i afsnit 7.\nLillebæltområdets opland har en størrelse på 993 km 2 , hvilket svarer til ca. 28 % af Fyns areal. Området strækker sig fra Æbelø i nord til Horneland ved Fåborg i syd, mens Middelfart og Tommerup på Højfyn ligger ved den henholdsvis vestlige og østlige rand.\nKystvandene i området omfatter området fra syd for Langeland til Æbelø-Bjørnsknude nord for Fyn.\nBrende Å og Stor Å som er de 2 største vandløb i oplandet afvander til det henholdsvis sydlige og nordlige Lillebælt.\nLandskabet er ret varieret, med markante morænebakker nord for Middelfart og vest for Haarby, grusbakker ved Ørslev Bjerge og smeltevandssøer i den mest østlige del af oplandet. Oplandets højeste steder er placeret i den vestlige del, navnlig ved Vissenbjerg og Frøbjerg på Højfyn (ca. 130 m). Lerjord udgør sammen med lerblandet sand dominerende jordtyper.\nArealanvendelsen i oplandet er domineret af landbrug, og andelen af landbrugsjord udgør 69 %, hvilket ca. svarer til landgennemsnittet. Også andelen af naturarealer som eng, mose, overdrev, søer og vådområder svarer med 7 % til landsgennemsnittet. Derudover udgør byområder 9 % og skov 11 % af oplandet.\nDer bor knap 83.000 indbyggere i Lillebæltoplandet. Befolkningstætheden er gennemsnitligt 84 indbyggere/ km 2 , hvilket er noget mindre end gennemsnittet for hele Danmark (122 per km 2 ). Ca. 13 % af befolkningen bor i det åbne land uden for bymæssig bebyggelse og kloakerede områder. Kommunerne Middelfart, Nordfyn, Assens, Fåborg-Midtfyn, Odense og Ærø bidrager med større eller mindre arealer til oplandet.\nHusdyrtætheden i oplandet er gennemsnitligt 0,9 dyreenheder pr. hektar landbrugsjord, svarende til landsgennemsnittet. Husdyrproduktionen i oplandet (i alt 61.000 dyreenheder per år) er fordelt på 58 % svin, 38 % kvæg og 4 % anden husdyrproduktion. Der har været en stigning i den samlede husdyrproduktion de senere år, hvor svineproduktionen er steget markant samtidig med, at der er sket et fald indenfor kvægsektoren.\nFigur 1. Lillebæltområdets opland.\nVandområderne påvirkes på forskellig vis af menneskets aktiviteter, dels ved tilførsel af forurenende stoffer, dels ved forskellige former for fysiske forstyrrelser. De forurenende stoffer kan tilføres med vand eller fra luften.\nDe mest betydende forurenende stoffer i oplandet til Lillebælt er næringsstoffer (kvælstof og fosfor), iltforbrugende organiske stoffer og miljøfarlige stoffer. Forureningen kan komme både fra diffuse kilder som f.eks. udvaskning af næringsstoffer fra landbrugsarealer og fra punktkilder som spildevand fra husholdninger og industri, luftafkast fra industri, samt landbrug (stalde og gyllebeholdere)\nDen største påvirkning med kvælstof sker fra landbruget. Som det fremgår af figur 2 sker ca. 76 % af afstrømningen fra oplandet til Lillebælt som diffus udledning fra landbrugsarealer, mens punktkilder udgør en langt mindre del (9 %). Også når man ser på kvælstoftilførslen fra luften er landbruget den dominerende kilde.\nFor fosfor er kildefordelingen anderledes (figur 2). Ca. 40 % af den nuværende fosforafstrømning fra oplandet skyldes spildevandsudledninger fra spredt bebyggelse, regnvandsudløb og kommunale renseanlæg. Bidraget fra landbrugsarealer udgør ca. 30 % af fosforafstrømningen.\nFigur 2. Kvælstof- og fosforafstrømningen fra Lillebælt oplandet fordelt på kilder (%).\nSiden begyndelsen af 1980'erne er kvælstofafstrømningen i oplandet til Lillebælt reduceret med ca. 30 % og fosforafstrømningen med ca. 80 %. For kvælstof skyldes det især et fald i udledningen fra landbrugsarealer som følge af vandmiljøplanindsatsen. For fosfor skyldes faldet, at spildevandet i dag renses langt bedre end tidligere.\nI perioden frem til 2015 forventes indsatsen i landbruget som følge af Vandmiljøplan III at bidrage til en yderligere reduktion i kvælstofudledningen til vandområderne i Hovedopland Lillebælt. Dertil kommer en forventning om at overskudstilførslen af fosfor til markerne halveres.\nDesuden kan opdræt og fodring af ænder i søer i visse tilfælde medvirke til en betydende tilførsel af næringsstoffer, særligt fosfor, til især mindre søer.\nPunktkilder er de mest betydende bidrag til påvirkningen af vandområderne med iltforbrugende organisk stof. Bidraget kommer især fra knapt 500 regnbetingede udløb i byområder og ca. 6500 spredte bebyggelser i oplandet.\nUdledninger fra punktkilder af blandt andet organisk stof og næringsstoffer er i dag reduceret væsentligt i forhold til sidst i 1980'erne. Faldet skyldes, at renseanlæggene er blevet udbygget, samt at en langt større del af spildevandet fra husholdninger og industri i dag ledes til offentlige renseanlæg. I oplandet til Lillebælt er der 37 større renseanlæg. På de største af disse er rensningen i dag så god, at der ikke kan forventes en større yderligere reduktion i udledningen af organisk stof og næringsstoffer i de kommende år. I oplandet til Lillebælt afledes ca. en tredjedel af spildevandet fra kloakoplandet til Faaborg Centralrenseanlæg, mens ca. en anden tredjedel sammenlagt afledes til Assens Renseanlæg og Middelfart Renseanlæg.\nUdledninger fra regnbetingede udløb fra fælleskloakerede områder forventes at blive reduceret væsentligt, primært ved etablering af bassiner. Udledningen fra den spredte bebyggelse forventes ligeledes at blive reduceret i de kommende år som følge af forbedret spildevandsrensning i det åbne land.\nVandområderne tilføres miljøfarlige stoffer, bl.a. fra anvendelsen af disse stoffer i husholdninger, industri og landbrug og ved udledning af forurenet grundvand for at friholde drikkevandsboringer for miljøfarlige stoffer. Der foreligger ikke undersøgelser af betydningen af de regnbetingede udløb i oplandet til Lillebælt, men f.eks. undersøgelser i Odense Å har vist forhøjede koncentrationer af tungmetaller og miljøfarlige stoffer i vandløbsbunden neden for regnbetingede spildevandsudløb.\nHøje koncentrationer af miljøfarlige stoffer og tungmetaller i Lillebælt skyldes spildevandsudledninger i oplandet og tilførsler fra skibstrafikken.\nMiljøfarlige stoffer kan også stamme fra gamle, forurenede industrigrunde. De forurenede grunde er steder hvor der har ligget et renseri, en tankstation eller lignende, og grundene findes ofte i byområder. De miljøfarlige stoffer kan sive ned i grundvandet eller ud til vandløb og hav. Der er typisk tale om klorerede opløsningsmidler, tjærestoffer og olie.\nFysisk påvirkning mv.\nHøslet Bæk, der er et tilløb til Brende Å, er blevet restaureret. Dette betyder, at de fysiske forhold er blevet mere varierede og livsvilkårene for plante- og dyrelivet dermed forbedret. Foto: Annette Sode. Der er gennem tiden etableret opstemninger i vandløbene for at udnytte vandkraften og dække et behov for vanding af enge. Disse opstemninger virker som spærringer for fiskenes naturlige vandring i vandløbene. Uanset at der i de seneste årtier er blevet fjernet en del spærringer, findes der stadig mange tilbage, især i mindre vandløb.\nEn stor del af vandløbene i oplandet er regulerede, især for at sikre behovet for dyrkningsarealer. Mindst 1/5 af vandløbene er rørlagt, og mindst 1/3 af de tilbageværende åbne vandløb vurderes at være reguleret i form af udretning, uddybning m.v. Når vandløbene vedligeholdes for at sikre evnen til at aflede vand, medfører det i mange vandløb ustabile forhold til skade for plante- og dyrelivet. Desuden mindskes vandløbenes evne til selvrensning.\nI løbet af de seneste 50-100 år er mindst halvdelen af det dyrkede areal i oplandet til Lillebælt drænet for at sikre afvanding af landbrugsjord. Med dræningen sker der også en afvanding af vådområder.\nOver halvdelen af de større enge/mose-områder er forsvundet i løbet af de sidste 100 år. I ådalene er en stor del af de tidligere enge/mosearealer således gjort dyrkbare ved vandløbsregulering og løbende vandløbsvedligeholdelse.\nTilsvarende er der sket en markant reduktion i antallet af søer og vandhuller. Siden slutningen af 1800-tallet er der afvandet 7 større søer i oplandet til Lillebælt. Især ved den nordlige kyst er store arealer blevet inddæmmet. Samlet set er i alt ca. 1150 hektar blevet omdannet til landbrugsjord ved inddæmning.\nDer er planlagt, og i et vist omfang allerede gennemført, retablering af vådområder og vandløbsrestaurering i oplandet. Dette forventes at medføre en øget tilbageholdelse og omsætning af næringsstoffer i de kommende år, samtidig med at naturindholdet bliver større.\nAndre betydende påvirkninger af vandområderne omfatter vandindvinding, sejlads, fiskeri, klapning, uddybning og oprensning af sejlrender samt sandsugning.\nNogle områder i Lillebæltoplandet er omfattet af internationale konventioner, nationale love og regionale bestemmelser.\nNatura 2000 områder omfatter EU-Habitatområder, EF-Fuglebekyttelsesområder og Ramsarområder. I oplandet findes 6 habitatområder: Svanninge Bakker, Røjle Klint og Kasmose Skov, Bøjden Nor, Maden på Helnæs og havet vest herfor, Æbelø og havet syd og vest herfor og Gyldenstens Inddæmmede Strand, samt Lillebælt <link til kort>. For hvert område er der lavet et resume af basisanalysen (link til Natura 2000 basisanalyse-resume øverst på siden).\nHabitatområder er udpeget med henblik på at beskytte bestemte naturtyper og arter. De 4 førstnævnte områder er desuden udpeget som EF-Fuglebeskyttelsesområder med henblik på at beskytte udvalgte fuglearter.\nNatura 2000 områderne har et samlet areal på ca. 16.000 hektar, hvoraf godt 60 % udgøres af havområder.\nAndre internationale beskyttelsesområder er drikkevandsforekomster og skaldyrsvande i havet. Drikkevandsforekomsterne er områder med vand, hvor der indvindes mere end 10m3 vand om dagen, eller hvor der hentes vand til mere end 50 personer, samt de forekomster af vand som det er hensigten at anvende hertil. Alle grundvandsforekomster i oplandet er drikkevandsforekomster. Disse strækker sig over hele oplandet. Skaldyrsvande findes langs hele oplandskysten. Store dele af kysten er udpeget som badevandsområder, fra Bogense i nord til Middelfart og fra Føns Vig til Lyø Krog i syd. Endelig er hele landet udpeget som næringsstoffølsomt område efter EU's Nitratdirektiv.\nNationalt beskyttede områder\nDe våde naturtyper moser, ferske enge og strandenge er sammen med vandløb og søer omfattet af naturbeskyttelseslovens §3. Det betyder, at deres tilstand ikke må ændres. De udgør i alt 6,5% af oplandet. De beskyttede vandløb har en samlet længde på 595 km.\nInden for Lillebæltoplandet findes desuden store fredede arealer, f.eks. ved Æbelø, Vissenbjerg, Hagenskov Gods, Bøjden Nor og Vitsø Nor. Vildtreservater findes ved Gamborg og i kystvande ved Bastholm, Mågeøerne og ud for Middelfart.\nRegionalt beskyttede naturområder\nI Fyns Amts Regionplan 2005- er der udpeget særlige biologiske interesseområder, og der er opstillet målsætninger for havområder, søer og vandløb samt naturtyper på land. Regionplanen er nu blevet ophøjet til landsplandirektiv som følge af kommunalreformen.\nOverfladevand og grundvandsforekomster\nOplandet indeholder 840 km vandløb, hvoraf det største er den 32 km lange Brende Å. De fleste vandløb er dog små, men samtidig en meget vigtig del af det samlede net af vandløb. De "naturlige" vandløb er inddelt i 3 typer efter størrelse < link til kort >, hvortil kommer kunstige vandløb (tabel 2). Nettet af vandløb er inddelt i 175 økologisk set ensartede "områder" af 0,1-19 km's længde. Nogle af disse er indtil videre identificeret som stærkt modificerede vandområder. Det betyder, at de f.eks. er opstemmede, undertiden rørlagte i hele deres forløb, eller på anden måde stærkt regulerede < link til kort >.\nBrende Å er her fuldstændig ureguleret og stærkt snoet. Den tilhører type 2 - de mellemstore vandløb. Foto: Annette Sode.\nKilde, som fører vand til Brende Å. Kildebækken tilhører type 1 - de små vandløb.\nFoto: Annette Sode.\nType 3 (store)\nType k (kunstige)\nAndel af total\nTabel 2. Oversigt over fordelingen af vandløb efter størrelse i oplandet.\nSarup Sø. Som de fleste andre ferske søer i området tilhører Sarup Sø den kalkrige, klarvandede og lavvandede søtype. Søen er en af de få, der har bevaret en vis vegetation af undervandsplanter. Foto: Jan Kofod Winther.\nBøjden Nor er afskåret fra havet ved en smal strandvold. Noret er et vigtigt fugleområde. Foto: Jette Christiansen.\nStrandeng ved Helnæs Made.\nVed Røjle Klint nordøst for Middelfart kan man se, hvordan et grundvandsmagasin af sand ser ud. Foto: Gunnar Larsen.\nGamborg fjord. Føns Vig anes til højre i billedet. Foto Jan Kofod Winther.\nI oplandet findes mere end 2600 søer og vandhuller (over 100 m 2 ). De fleste er meget små, og kun 10 af dem er større end 5 hektar. Til sammen dækker søerne et areal på ca. 8 km 2 - eller knap 1 % af oplandet. I alt 14 søer er med i basisanalysen, da de er særskilt målsat eller har et areal større end 5 hektar, men de øvrige skal også have en god miljøtilstand.\nDe fleste af basisanalysens søer er naturlige. Hylkedam er dog dannet ved en mølleopstemning i topenden af Hygind Bæk, og derfor foreløbigt identificeret som et stærkt modificeret vandområde. Endvidere er to tidligere tørlagte vandområder (Wedellsborg Hoved og Føns Vang) gendannet indenfor de senere år som Vandmiljøplan II vådområdeprojekter. Disse er ligeledes identificerede som stærkt modificerede områder, da de er etableret bl.a. med det formål at mindske tilstrømningen af kvælstof fra landbrugsområder til kystvande.\nSøerne er inddelt i typer efter indhold af kalk, farve, saltholdighed og dybde < link til kort >. 6 af søerne er mere eller mindre saltvandspåvirkede, og disse er alle lavvandede. Af de ferske søer tilhører to den dybe type, mens 4 er lavvandede.\nSiden 1800-tallet er flere søer i oplandet blevet afvandet, og 7 af de større tørlagte søer er identificeret som stærkt modificerede områder < link til kort >.\nVådområder omfatter moser, ferske enge og strandenge, der er afhængige af tilførsel af overflade-, grund- eller regnvand. Der findes i oplandet i alt 2117 hektar moser, 1943 hektar ferske enge og 1652 hektar strandenge fordelt på ca. 2600 lokaliteter. Særligt kan nævnes moser, kilder og ferske enge langs Brende Å. Her er udstrakte vådområder, som flere steder indeholder en artsrig vegetation f.eks. ved Kerte. I Natura 2000 området "Maden på Helnæs og havet vest for" findes særdeles artsrige rigkær, og på Brandsø i Lillebælt ses en nedbrudt højmose, som er under retablering. Langs oplandets kyster findes store strandenge som f.eks. Flægen, Gardersø og omkring Emtekær Nor.\nI oplandet er der 10 grundvandsforekomster, som strækker sig over hele oplandsarealet. De fordeler sig på 1 terrænnær som ligger over 9 såkaldte regionale forekomster i tre forskellige dybder. I de terrænnære og regionale forekomster strømmer grundvandet i lag af smeltevandssand fra istiderne, og de har alle kontakt til overfladevand. Forekomsterne er mange steder i oplandet dårligt eller slet ikke beskyttet mod forurening, fordi de har mindre end 15 meter lerdække over sig. Der hvor dæklaget kun består af sand kan forureningen nemlig let sive igennem. Der findes ingen dybe forekomster i oplandet.\nOmrådet omfatter det nordlige Lillebælt fra Æbelø til Strib, Snævringen ved Middelfart, det sydlige Lillebælt ned til farvandet syd for Langeland, samt to større fjordområder Gamborg Fjord og Helnæs Bugt og en række mindre nor og kystlaguner støder til de åbne områder.\nDe åbne kystvande omkring Fyn ligger centralt i overgangen mellem det salte Skagerrak og den ferske Østersø. Til forskel fra de andre danske stræder har Lillebælt en kort og meget smal del, Snævringen, med meget kraftig strøm, der præger området.\nDe åbne kystvande er inddelt i typer efter bl.a. dybde og saltholdighed, mens fjorde, bugter, laguner, m.v. er inddelt efter saltholdighed, lagdelingsgrad og "følsomhed" over for ferskvandsafstrømning < link til kort >.\nI det op til 25 m dybe nordlige Lillebælt er vandmasserne meget ofte lagdelt med et relativt ferskt overfladelag og et salt bundlag. Den kraftige strøm i Snævringen skaber turbulens, og vandet er her stort set altid fuldt opblandet. Det sydlige Lillebælt modtager salt vand fra Skaggerak sydfra gennem Storebælt, snarere end gennem Snævringen. Der er en relativt lille vandudskiftning i det sydlige Lillebælt, der bevirker at bundvandet i de store meget dybe dele, over 30 m, udskiftes sjældent eller meget langsomt.\nI Lillebæltområdet er der foreløbigt identificeret flere typer af såkaldt stærkt modificerede områder. Det drejer sig om sejlrender, værfter, havne, broer og klappladser, samt inddæmmede arealer som Gamborg Nor < link til kort >.\nRisikoanalysen kortlægger, hvilke vandområder, der er i risiko for ikke at opfylde miljømålene i 2015 med de i dag vedtagne foranstaltninger.\nUreguleret vandløb med snoet forløb, varieret bund og naturligt underskårne brinker. Foto: Annette Sode.\nVandløb påvirket af regulering og vandløbsvedligeholdelse. Foto: Frank Gert Larsen.\nOplandet til Lillebælt indeholder bl.a. Stor Å-, Viby Å-, Brende Å-, Puge Mølleå-, Kærum Å- og Hårby Å-systemerne, samt en række mindre vandløbssystemer. Mest markant er Brende Å, der samlet set er ét af Fyns fineste vandløb med et over lange strækninger naturligt og ureguleret forløb i god hydrologisk balance med den omgivende ådal. Ud over at en væsentlig del af hovedløbet er meget flot rent fysisk, findes der i ådalen bl.a. mange fine kilder med tilhørende vældmoser og en relativt uberørt skov.\nRisikoanalysen har dog vist, at mere end 90 % af vandløbene i oplandet ikke når at opfylde miljømålene i 2015 med de i dag besluttede tiltag. Det er her forudsat, at der i god tid inden 2015 er gennemført den hidtil planlagte rensning af spildevandet fra den spredte bebyggelse og regnvandsudløb i oplandet. Årsagen til, at målet ikke nås, er dårlige fysiske forhold (83 %), og for visse især mindre vandløb også en fortsat tilførsel af spildevand fra ukloakerede ejendomme i det åbne land eller fra regnvandsudløb (33 %) < link til kort >. De fysiske forstyrrelser omfatter især en intensiv vandløbsvedligeholdelse og forskellige former for regulering, herunder rørlægning og etablering af spærringer for dyrenes frie vandringer i vandløbene.\nFor at opfylde miljømålene kræves, at de fysiske forhold er varierede, at der er vand nok, at vandet er rent, at der ikke er spærringer, og at plante- og dyrelivet er rigt og alsidigt. Hvor tilstanden er god, vil man som besøgende kunne se, at det strømmende vand er klart og bunden er varieret, ligesom man kan glæde sig over mange forskellige planter og dyr både i og langs vandløbet.\nRisikoanalysen viser, at kun meget få vandløb vil opnå denne gode tilstand, hvis ikke der sættes yderligere ind med forbedringer af de fysiske forhold og nogle steder også af vandkvaliteten.\nSønderby Sø. Den idyllisk beliggende sø midt i byen har været massivt forurenet af spildevand fra husene omkring den. Spildevandet bliver nu renset og ledes ikke længere til søen. I 2001 gennemførtes et forsøg på at restaurere søen ved at binde fosfor i søbunden ad kemisk vej. Tilstanden bedredes mærkbart, men er endnu ikke god nok til, at miljømålet forventes opfyldt.\nFoto: Kjeld Sandby Hansen.\nFlere af søerne i oplandet er præget af en kystnær beliggenhed, idet der er tale om strandsøer eller nor, der tidligere har været eller stadig er i forbindelse med havet. Det gælder f.eks. Bøjden Nor, Flægen ved bunden af Tybrind Vig og Vestermose på Bågø samt Vestersjø og Østersjø på Lyø. De tre førstnævnte ligger i Natura-2000 områder, og nyder derfor international beskyttelse på grund af deres naturværdier.\nInde i landet kan nævnes de to forholdsvis dybe søer Søholm Sø og Nordby Sø, samt eksempelvis Sarup Sø ved Hårby, Sønderby Sø og (Sdr.) Søby Sø ved Sø Søby.\nRisikoanalysen har vist, at alle de 11 målsatte søer i basisanalysen er i risiko for ikke at opfylde miljømålene i 2015. Søerne har typisk store algemængder om sommeren og manglende eller sparsom vegetation af undervandsplanter. Årsagen er for stor tilførsel af næringsstoffer - især fra landbrugsdrift - samt intern belastning < link til kort >. Desuden tilføres enkelte søer næringsstoffer og evt. miljøfarlige stoffer fra regnbetingede udløb eller næringsstoffer fra opdræt af ænder.\nDet er her forudsat, at kommunerne i god tid inden 2015 har gennemført den planlagte rensning af spildevandet fra den spredte bebyggelse i oplandet til søerne.\nDen interne belastning skyldes, at tidligere tilførsler af næringsstoffer (især fosfor) har hobet sig op i søbunden, hvorfra de kan frigives til vandet mange år efter, at tilførslerne er ophørt.\nVed opfyldelse af miljømålet vil en sø fremstå som klarvandet, med ringe forekomst af alger og en udbredt vegetation af undervandsplanter. En sø i denne tilstand vil give mulighed for et rigt liv af smådyr, fisk og fugle i og ved søen. Som besøgende vil man kunne se ned i det klare vand og evt. opleve noget af livet under vandoverfladen.\nRisikoanalysen viser altså, at alle oplandets søer er i risiko for ikke at opnå denne tilstand, hvis ikke der sættes yderligere ind overfor tilførslen af næringsstoffer - specielt fosfor. Og i de fleste tilfælde er tilførslen fra landbrugsområder i fokus.\nSiden 1940'erne er der sket en markant reduktion (70 %) af arealet af moser, ferske enge og strandenge, og i dag udgør den våde natur kun ca. 5,8 % af oplandets areal. Denne udvikling har medført, at de store sammenhængende naturområder i dag er blevet meget mindre og ligger isolerede fra hinanden adskilt af især agerjord. Godt halvdelen af lokaliteterne er således mindre end 1 hektar. Små og isolerede naturområder kan ikke opretholde det samme plante- og dyreliv som store sammenhængende naturarealer. Flere plante- og dyrearter er allerede uddøde fra Fyn, og den hidtidige arealreduktion og isolation af naturområderne betyder, at tilknyttede arter også i fremtiden vil uddø, hvis ikke der genskabes meget betydelige naturarealer.\nStrand ved Bågø i Lillebælt med bl.a. strandskade, klyde og havterne. Foto: Leif Bisschop-Larsen.\nDer er en række trusler imod de resterende våde naturområder. Mere end halvdelen vurderes at være direkte påvirket af dræning eller vandstandssænkning som følge af regulering af tilstødende offentlige vandløb. Desuden ligger størsteparten af kilder, moser og ferske enge i områder, hvor vandindvinding til drikkevand kan have sænket vandstanden. Af 1652 hektar strandenge er 75 % påvirket af dræning og/eller inddigning.\nTilførsel af gødning, herunder kvælstof, er især et problem for moserne. Tålegrænsen for kvælstoftilførsel fra luften er således overskredet på ca. 90 % af mosearealet. For strandengene er tålegrænsen overskredet på halvdelen af strandengsarealet.\nTilgroning som følge af ophørt afgræsning er et stort problem i de våde naturområder. Selv om der bliver givet tilskud til græsning betyder det, at meget store arealer med mose, strandeng og fersk eng ikke bliver afgræsset og er under tilgroning. Derved ødelægges levestederne for en lang række plante- og dyrearter.\nDe samme trusler gør sig gældende for moser, strandenge og ferske enge inden for Natura 2000 områderne (link til Natura 2000 basisanalyse-resume øverst på siden).\nDet er vigtigt at opfatte den våde natur som en integreret del af vandområderne. Ved at genskabe våde naturområder i tilknytning til vandløb, søer og havområder og skabe optimale levesteder for plante- og dyrearter i moser, ferske enge og strandenge kan man både forbedre tilstanden af vandområderne, standse nedgangen i biodiversiteten og medvirke til at skabe en "gunstig bevaringsstatus" for naturtyper og arter i Natura 2000 områderne.\nGrundvandet bruges til drikkevand for mennesker og dyr, til at vande afgrøder og i industrien. Desuden har tilførslen af grundvand stor betydning for søer, vandløb og vådområder.\nGrundvandets tilstand beskrives på to måder, nemlig i form af mængden (den kvantitative tilstand) og af vandkvaliteten (den kemiske tilstand). Hvis der indvindes mere vand fra jordlagene, end der kommer ned med regnen, vil der komme til at mangle drikkevand. Desuden vil mængden af vand, der strømmer til vand- og vådområder begrænses, således at deres tilstand påvirkes negativt. Forurening af grundvandet sker overvejende ved at nitrat og sprøjtegifte fra landbruget samt skadelige stoffer fra gamle industrigrunde siver ned i grundvandet. Der kan også trænge saltvand ind, hvis indvindingen af grundvand er for stor. En dårlig kvalitet af grundvandet kan også have negativ indflydelse på de vand- og vådområder, som tilføres grundvand.\nIfølge miljøcenterets beregning sker der i dag ingen mængdemæssig overudnyttelse i nogen af de grundvandsforekomster der ligger i Lillebæltoplandet < link til kort >. Der vil formentlig heller ikke generelt ske en overudnyttelse af grundvandet i oplandet i 2015. Indvindingen er nemlig faldet fra slutningen af 1980erne til midten af 1990'erne, hvorefter den har holdt sig på et stabilt niveau. Dette niveau antages at blive holdt, fordi der er stor interesse for at spare på vandet. Der er bl.a. afgifter på vandforbruget, ligesom der foretages reparation af utætte ledninger og anvendes vandsparende apparater i husholdning og industri. Antagelsen forudsætter dog, at der ikke indtræffer mange tørre år i træk, hvor behovet for vanding øges, og grundvandsstanden falder.\nDen kemiske tilstand af grundvandet er i Lillebæltoplandet især påvirket af pesticider og stoffer fra forurenede grunde, men også nitrat. Store dele af den terrænnære grundvandsforekomst er påvirket af nitrat, og lokalt er områder indenfor de regionale forekomster også påvirket. Der er således 8 af de i alt 10 grundvandsforekomster, der har en dårlig kemisk tilstand < link til kort >.\nVandkvaliteten vil sandsynligvis ikke være nævneværdigt ændret i 2015 i forhold til i dag. Det skyldes, at regnvandet er 5-50 år om at nå ned til de lag, hvor det ligger som grundvand. Da indsatsen for at begrænse og fjerne forurening først er sat ind meget sent, vil virkningen først ses om mange år.\nSamlet set er dermed i alt 8 grundvandsforekomster ud af 10 i oplandet, som forventes at have en dårlig tilstand i 2015. Tilsammen dækker de et areal på ca. 81.570 hektar, eller 82 % af hele oplandet.\nÅlegræs på sandbund ved Bågø. For 100 år siden var Ålegræs udbredt helt ud til 10 m dybde. Men for mange næringssalte har forårsaget store mængder af planktonalger i vandet, så lysforholdene ved bunden mange steder er blevet så dårlige, at Ålegræs i dag kun findes ud til dybder på 6 m. Foto Nanna Rask.\nFor mange næringssalte kan forårsage langvarige og kraftige iltsvind ved bunden i store dele af Lillebælt. Det går hårdt udover både planter og dyr ved bunden. Her forsøger søstjerner at flygte fra iltsvind ved bunden ved at "stå på tær" eller klatre højere op, Helnæs Bugt. Foto Nanna Rask.\nLillebælt indeholder flere Natura 2000 områder (se kap. 4), et større område nord for Fyn ved Æbelø og et i Bredningen samt nogle mindre ved Helnæs, Bøjden Nor og syd for Ærø. Disse områder er under international beskyttelse pga. deres bevaringsværdige naturværdier i form af specielle plante- og dyrearter (f.eks. marsvin, kystfugle) eller specielle naturtyper (f.eks. stenrev).\nRisikoanalysen har vist at alle kystområderne er i risiko for ikke at opfylde miljømålet i 2015 < link til kort >. Årsagen hertil er en for stor tilførsel af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) fra land, og for de åbne dele af Lillebælts vedkommende, tillige fra atmosfæren. Hertil kommer den direkte påvirkning af dyr og planter fra fiskeri, muslingefiskeri, klapning, sejlads, oprensning af sejlrender, råstofindvinding mv. Den manglende målopfyldelse giver sig generelt udslag i store algeopblomstringer og intensive, ofte langvarige iltsvind i store dele af det nordlige og især det sydlige Lillebælt samt forekomster af hurtigtvoksende trådalger i de lavvandede og beskyttede fjorde og laguner.\nI flere fjorde og bugter i Lillebælt er tilstedeværelsen af miljøfarlige stoffer en yderligere markant faktor, der kan hindre målopfyldelse. Der er blandt andet set påvirkninger af organiske tinforbindelser (TBT) fra skibsmaling på kønsudviklingen hos snegle.\nMiljømålene i områdets kystvande er opfyldt, når forekomsten af mikroalger i vandet er så lave, at vandet er klart, og at der derfor kan gro undervandsplanter, f.eks. ålegræs og flerårige makroalger, til stor dybde langs den åbne kyst og i fjorde og laguner; når bestanden af bunddyr er rig og alsidig; når iltsvind ikke forekommer i fjorde m.v. og er sjældne eller fraværende i dybere lagdelte områder; når området er godt fiskevand; samt, hvis betingelserne er til stede, når det er et gyde- og opvækstområde for fisk. Endelig skal forekomster af miljøfarlige stoffer til enhver tid være i overensstemmelse med gældende nationale og internationale grænseværdier. Et kystområde i en sådan tilstand vil også komme fuglelivet til gode.\nRisikoananalysen viser således, at kun med en lavere næringsstoftilførsel, en yderligere reduktion i tilførslen af miljøfarlige stoffer, samt ved eventuelt at reducere direkte fysiske påvirkninger kan miljømålene nås i områdets kystvande.\nBasisanalysen for Lillebæltområdet viser, at for at opnå miljømålene i vandområderne skal der gennemføres en række supplerende foranstaltninger, der reducerer de menneskeskabte påvirkninger af vandområderne. Det drejer sig både om reduktion af de fysiske påvirkninger, og begrænsning af tilførslen af forurenende stoffer fra såvel diffuse kilder som punktkilder.\nDisse foranstaltninger skal supplere allerede iværksatte og planlagte initiativer som følge af region- og spildevandsplanlægningen, samt vandmiljøplanerne, herunder den seneste Vandmiljøplan III. Der er her tale om aktiviteter, som allerede har reduceret eller forventes at reducere påvirkningerne af vandområderne. Regionernes indsats med oprydning på forurenede grunde, samt statens og kommunernes igangværende arbejde på grundvandsområdet er også eksempler på en allerede igangværende indsats der nedbringer forureningspåvirkningen af vandområderne. Dertil kommer kommunernes planlagte og igangværende indsats med at nedbringe forureningsbelastningen fra regnbetingede spildevandsudløb og spredte bebyggelser i det åbne land. I tabel 3 er oplistet en oversigt over forslag til væsentlige vandforvaltningsmæssige opgaver j.fr. miljømålslovens §29 stk. 2. Oversigten er baseret på basisanalysens risikovurdering < link til kort >\nOmråder i risiko\nÅrsager til manglende målopfyldelse\nPåvirkninger, der skal eventuelt skal reduceres/forhindres\nReguleringer og rørlægning af vandløb\nVandløbsvedligeholdelse og dræning af ådale til landbrugsformål\nSpærringer, der hindrer fri faunapassage\nNæringsstoftilførsler fra især landbrug\nNæringsstoffrigivelse fra ophobede næringsstoffer i søbund\nMiljøfarlige stoffer fra bl.a husholdninger, skibsfart og øvrige erhverv\nSpildevandsudledninger fra især spredt bebyggelse og regnbetingede udløb\nEventuelle fysiske påvirkninger fra bl.a. oprensning af sejlrender, fiskeri, klapning, råstofindvinding mv.\nNitrattilførsel fra landbrugsdrift\nMiljøfarlige stoffer der udvaskes fra\nGl. industrigrunde m.v.\nBrug af sprøjtegifte\nPåvirkning fra overudnyttelse af vandressource\nReduceret vandafstrømning i vandløb og gennem søer\nUdtørring af vådområder\nIndtrængning af saltvand mv.\nArealreduktion, fragmentering af naturarealer og udtørring (grundvandssænkning) af arealer som følge af:\nNæringsstoftilførsler fra især landbrug, særligt den luftbårne tilførsel af ammoniakkvælstof\nTilgroning af arealer som følge af manglende naturlig afgræsning\nTabel 3. Forslag til oversigt over væsentlige vandforvaltningsmæssige opgaver j.fr. miljømålslovens § 29, stk. 2. Opgaverne er relateret til de forskellige typer af vandområder.\nFor vandløbene omfatter opgaverne især supplerende foranstaltninger der forbedrer de fysiske forhold (87 % af vandområderne). Der kan dog også være behov for en indsats der yderligere reducerer udledninger af spildevand fra især ukloakerede ejendomme i det åbne land eller fra regnvandsudløb (42 % af vandområderne).\nForbedrede fysiske forhold opnås ved at skabe fri faunapassage ved spærringer i vandløbene og ved at iværksætte foranstaltninger der reducerer påvirkningerne fra den landbrugsmæssige udnyttelse af ådalene. Påvirkningen fra landbrugsdriften i ådalene er et resultat af dræning, regulering og rørlægning af vandløbene, samt påvirkning fra vandløbsvedligeholdelse i form af grødeskæring og oprensning. Der er registreret 232 spærringer i Lillebæltområdets vandløbssystemer.\nDet forudsættes at kommunerne i god tid inden 2015 har iværksat den i Region- og spildevandsplanlægningen planlagte nødvendige rensning af spildevandet fra ukloakerede ejendomme i det åbne land og regnbetingede spildevandsudløb.\nMålopfyldelse i søerne forudsætter supplerende foranstaltninger der reducerer påvirkningen fra tilførsel af fosfor og kvælstof fra især landbruget, samt reducerer påvirkningen fra søbunden af tidligere tilførsler af næringsstoffer (især fosfor) der har hobet sig op i søbunden. I visse søer kan der endvidere være påvirkning fra regnbetingede udløb eller andeopdræt.\nDet er også her forudsat, at kommunerne i god tid inden 2015 har iværksat den i region og spildevandsplanlægningen planlagte nødvendige rensning af spildevandet fra den spredte bebyggelse i oplandet til søerne.\nFor kystvandenes vedkomne er opgaven med at sikre målopfyldelse især betinget af en supplerende indsats, der reducerer tilførslen af næringsstoffer. Det drejer sig både om den vandbårne tilførsel af næringsstoffer og kvælstoftilførslen fra atmosfæren, der for de åbne områder af Lillebælt udgør en væsentlig del af næringsstofbelastningen. Der er især behov for en indsats, der reducerer næringsstoftilførslerne fra landbrugsdriften. I Lillebælt er foranstaltninger der reducerer påvirkningen fra miljøfarlige stoffer også væsentlig for at sikre målopfyldelsen.\nHertil kommer eventuelt foranstaltninger der reducerer den direkte påvirkning af flora og fauna fra fiskeri, muslingefiskeri, klapning, sejlads, oprensning af sejlrender, råstofindvinding mv.\nMålopfyldelsen for grundvandsområderne forudsætter foranstaltninger som sikrer at påvirkningen fra nitratudvaskningen fra markerne reduceres, at påvirkning fra brug af sprøjtegifte forhindres, samt at påvirkningen fra udsivning af forurenende stoffer fra gamle industrigrunde m.v. minimeres. Der kan også være tale om foranstaltninger til at reducere påvirkningen fra indtrængende saltvand eller forurenende stoffer som følge af for stor vandindvinding.\nDer vil eventuelt også nogen steder være behov for at gennemføre foranstaltninger for at hindre en overudnyttelse af grundvandsreserven og en eventuel grundvandssænkning i vådområder.\nVådområder (enge og moser)\nIndsatsen i forhold til vådområder skal koordineres i forhold til Habitatdirektivet (NATURA 2000 planlægningen) med henblik at opnå synergieffekter.\nVådområdeindsatsen skal modvirke tidernes påvirkning i form af arealreduktion og fragmentering, hvilket indebærer en forøgelse af arealet samt sikring af mere sammenhængende naturområder. Endvidere skal der iværksættes foranstaltninger som sikrer en naturlig hydrologi i områderne og modvirker påvirkningerne fra dræning, landvinding og vandindvinding. Desuden er der behov for at gennemføre foranstaltninger der reducerer påvirkninger med næringsstoffer og sprøjtegifte fra især landbrugsdrift og behov for at hindre påvirkning fra tilgroning af arealerne som følge af manglende naturlig afgræsning.


16 LEGE Perspektiver på en beretning om leg og fortælling - PDF\nDownload "16 LEGE Perspektiver på en beretning om leg og fortælling"\n1 Artiklen indgår i Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr 52, LEGE Perspektiver på en beretning om leg og fortælling Omdrejningspunktet for artiklen er den cd-rom Myren Gertrud og andre fortællinger og lege, som følger dette nummer af Tidsskrift for børne- og ungdomskultur. Artiklen rummer fire elementer: Lars Henningsen giver en introduktion til krydsfeltet børns leg, visualitet og dokumentariske grundspørgsmål. Klaus Thestrup følger tråden op ved at koble cd-rom og den dokumentariske tilgang, der karakteriserer udgivelsen, med perspektiv og nedslag i relation til pædagogik og kulturstudier. Derefter følger en kort oversigt over de 16 forskellige lege, det er muligt at klikke sig frem til på cd-rommen. Endelig er indlagt en faktaboks, der placerer baggrunden for produktionen og en håndsrækning til den praktiske afvikling på pc. Om leg, mening og tekst Af Lars Henningsen\n2 I en af de 16 lege på cd-rom en Myren Gertrud og andre lege og fortællinger høres følgende ordveksling: Emil: Åh nej, den sorte laserkanon, åh nej, flygt. Angrib! Hænderne op, store rumskib, angrib, jeg er hr. Pindsvin, og der er ingen, der kan klare mig. Åh nej, jeg blev bange. Lars: Emil, er det den her, der er rumskibet? Emil: Ja. Denne leg præsenteres på cd-rom en som Hr. Gris og fru Pindsvin. Emil reagerer på videokameraet og den lange sorte mikrofon, der er placeret oven på kameraet. Udstyret ligner et rumskib. Der sker samtidig en tæt interaktion mellem voksen og barn, hvor videokameraet inspirerer og bliver modspiller til figuren hr. Gris. Videokameraet indtog altså en direkte og dynamisk rolle i denne og mange andre lege. Kamera og mikrofon var et vitaliserende omdrejningspunkt for intens kropslig udøvelse, for iscenesættelse og energiske og dog koordinerede bevægelsesmønstre. Den visuelle tilføjelse, kameraet, medvirkede til synliggørelse af lege- og fortællekulturerne. Mit særlige fokus i samspillet med SFO-børnene gjaldt den dynamik, der synes at være et gennemgående træk i børns leg, rolleleg og fortælling; nemlig varianter af et metarefleksivt perspektiv, som gør det muligt for børnegrupper at forhandle, koordinere og udvikle komplekse legeforløb. Der er tale om en særlig fortæller-position 1. Børnegruppen udfolder et fælles overblik, mens legen er i gang. Børnene kommenterer, forhandler og tilrettelægger kontinuerligt forløbet, og de forbinder virtuelle og faktiske kvaliteter. Med andre ord: videokameraet, der befinder sig mellem Emil og mig, kan både være et kamera og et rumskib. Og: både dreng og dokumentarist er begge klar over, at vi faktisk befinder os på SFO-stuens grå linoleum, og at det der sker, er en videooptagelse. Samtidig med dette kan vi være inde i legen. Indlevelse og distance veksler tæt og øjeblikkeligt. Legens metakommunikative dimension syntes altså at finde støtte og stimulering i den aktive inddragelse af et visuelt medie. Transformationen af medieoplevelser og et fælles betydningsskabende rum børn og voksen imellem udgjorde vigtige grundelementer i rækken af filmisk berettende forløb i lege- og fortællekulturerne i SFO Risskov. Børn og den voksne skabte fælles tekster i processuel og tæt udveksling; konstruktionens karakter er synlig og en del af forløb og produkt 2. 2\n3 Ydermere er forskellige typer af tekster i spil: Cd-rom en rummer både et visuelt/lydligt interaktivt område, der typisk henvender sig til børn i SFO-alderen samt voksne og et andet område ad cd-rom en omfatter procesnotater, nedskrevne fortællinger, udkast til artikler mv. Et af mange spørgsmål, der rejser sig, er således: - Hvordan kan vi skabe beretninger om leg og fortælling, som rummer overensstemmelse mellem det, der skildres og den tilgang, der tales for og praktiseres? Her er det vigtigt at bemærke en igangsættende dobbelthed, som karakteriserer video- og fotooptagelser; vi møder både spor- og aftrykskvaliteter og et konstrukt i form af livlige fortællinger og betydningstilskrivninger 3. Billederne rummer en basal udfordring, idet forholdet eller spændingen mellem kvaliteterne fascinerer og kræver øvelse i aflæsningerne. For børn er disse spørgsmål om virkelighedsrepræsentation ofte en livlig kilde til fortælling og leg. På den ene siden genkender de situationer, personer og steder. På den anden side er børn ofte meget bevidste om billederne som en opfordring til fortsat leg, til flere billeder og nye historier. Dette sker ikke som først analysere og derefter skabe noget nyt. Tolkning og produktivitet hænger nøje sammen og sker simultant og hurtigt i børnegrupperne. For moderne børn er afkodningen af billeders komplekse kvaliteter et grundvilkår. De synes i høj grad at være parate. En del af ballasten for denne krævende øvelse stammer formentlig fra de metarefleksive dynamikker, vi - som før omtalt - møder i rollelege og fortællinger. Det sker oven i købet i fælles sociale rum, hvor faktiske og fiktive positioner afkodes og udvikles med lyst og energi. Når kameraet inddrages i legekulturerne, gælder det altså ikke om at øve givne regler eller om at skelne, hvad der enten er sandt eller falsk i de billeder, som strømmer fra bånd og skærme 4. Det handler nærmere om produktive undersøgelser og transformationer af udstyrets muligheder og billedernes flertydighed. Myren Gertrud og andre lege og fortællinger giver et eksempel på dette. Et perspektiv er yderligere, at denne udfordring til visuelle medier udgør en vital og nødvendig - invitation til brobygning mellem legekultur og pædagogisk arbejde. Det kreative spændingsfelt mellem videooptagelsernes faktiske og virtuelle kvaliteter rummer et gedigent dannelsespotentiale: virkeligheden bliver også til omkring et kamera. 3\n4 Om leg, pædagogik og forskning Af Klaus Thestrup Myren Gertrud og andre lege og fortællinger er lige til at sætte i den bærbare computer og bruge. Den kan bruges af børnekulturforskere, børnebibliotekarer, politikere, pædagoger, undervisere og forældre som et enestående glimt ind i en legekultur, hvor medierne er vigtigt omdrejningspunkt. Børn opfanger kameraer, musik, nyhedsudsendelser og legetøj og gør dem til medielege. Teknologi og fortællinger fra medierne indgår tilsyneladende fuldstændig uproblematisk i børnenes kropslige og fortællende legekultur. Børnenes leg med medierne får et helt andet perspektiv, når man kigger efter, hvad børnene selv rent faktisk gør med medierne midt i deres hverdagsliv i en pædagogisk sammenhæng. Her er eksempler på leg, der er helt almindelige og hentet lige ud af sofaen foran play-stationen, boldbanen bag skolefritidsordningen og trappen mellem to etager i skolen. Men de selv samme eksempler viser, at børn som aktører i deres eget liv i en pædagogisk ramme overskrider den klassiske diskussion om hvorvidt medier er farlige eller ej. Frem træder en række børn med nysgerrighed, projekter og handlekraft. Medierne er deres legetøj på linie med alt andet, de bruger og leger med i SFO en. Pædagogen og forskeren kan helt enkelt opleve cd-rom en sammen med en børnegruppe og lade den tjene til inspiration for nye fortællinger og lege. Cd-rom en kan på den måde indgå som råstof på linie med computerspil, film og merchandise. Det afgørende på den tekniske side er her cd-rom ens opbygning. Børnegruppen kan klikke sig ind på en række valg og se en kort klip, der med det samme kan give anledning til at afprøve en ny leg. Hvis inspirationen kommer fra klip med teknologisk udstyr er det en god ide at dette udstyr også er til stede i institutionen, når cd-rom en bruges. Cd-rom ens opbygning understeger også en bestemt foreløbig karakter. Der er tale om en dagbog, et notat, en del af en proces. Hvis en børnegruppe fik mulighed for selv at lave en cd-rom ville det umiddelbare publikum til billeder og videoklip være dem selv, deres forældre, de andre børn, forældre og pædagoger i institutionen. Men med den nye udvikling af internettet i baghovedet kunne billeder og videoklip også finde vej til nye cd-romkopier, der kan tages med hjem, s, mms og video på mobiltelefonen, institutionens hjemmeside og andre fora som MysSpace og YouTube på nettet. Billeder og videoklip kunne indgå i en intens kommunikation med en global 4\n5 omverden, hvor forskellige billeder af værdier, drømme og lege kunne udveksles. Det er oplagt at inddrage formgivning og undersøgelser i disse processer. Cd-rom en kan også ses som udtryk for en dokumentationsform, der overskrider skellet mellem dokumentation og fortælling, pædagogik og forskning. Børnene er i gang med at lege og i denne leg er de ved at undersøge, hvad mediernes fortællinger og teknologi er og kan bruges til. Det er i sig selv en eksperimenterende og fortællende proces, der samtidig giver børnene mulighed for sammen med pædagogerne at vise sig selv og andre, hvad livet i deres institution går ud på. Dokumentationen bliver udtryk for et eksperiment og en fortælling, der kan skabe kontakt til andre og leg med andre. Pædagogen kan deltage i denne proces som medskabende forsker 5 uden at være et udefrakommende øje, der tolker og definerer det liv, som børnene og pædagogen lever i institutionen. Det er en afgørende pointe, at de 16 lege på cd-rom en er hentet fra et pædagogisk rum og ikke fra baghaven, boligblokken eller børneværelset. I en SFO er alt fra den fysiske indretning over planlagte aktiviteter til forholdet mellem børn og pædagoger udtryk for en pædagogisk praksis. Inde i denne pædagogiske praksis er der plads til, at leg og pædagogik kan mødes omkring medieleg og at børn i en pædagogisk sammenhæng godt kan udfolde en legekultur. Teoretisk kunne tredelingen af børnekulturen i kultur for børn, kultur med børn og kultur af børn her være et udgangspunkt for en kulturel mediepædagogik 6. Kultur for børn handler i en pædagogisk sammenhæng om at præsentere noget for børnene. Kultur af børn handler om, at børnene selv organiserer omfang og indhold af en leg og et kulturelt udtryk. Her er pædagogen ofte enten fuldstændig fraværende eller deltager kun i begrænset omfang. Kultur med børn er så den kategori, hvor pædagog og børn mødes. Netop her stilles både pædagog og børn i et fundamentalt valg om hvad de vil med hinanden og hvordan den pædagogiske opgave skal forstås. Potentialet her er, at pædagogen går ind på en kulturel mødeplads, hvor begge parter kan lære af hinanden og børnene kan få mulighed for at vise hvad de gør i deres legekultur. Det afgørende enkle greb er egentlig, at de tre kendte begreber bringes i et dynamisk forhold til hinanden som forbundne rum. Lege, fortællinger, eksperimenter kan flyde mellem kultur for, med og af børn og inspirere og udfordre dem, der udfolder de forskellige kulturelle udtryk i de forskellige rum. Børnenes kulturelle leg med medierne kunne give pædagogen rigtig gode ideer til noget, han eller hun gerne vil præsentere for børnene 5\n6 eller lave sammen med dem. Inspireret af noget børnene eller pædagogen har gjort, kan de i fællesskab undersøge og lave de lege, billeder og videoklip, der skal ud på nettet eller ind på en cd-rom. Ethvert kulturelt udtryk kan blive til inspiration for et andet i et fortsat kredsløb, der i princippet aldrig stopper. Om hekse, slaver og kapla-klodser 16 lege fra børn i SFO Risskov I midten af overvejelserne om pædagogik, mening og legekultur befinder sig en gruppe børn, der udfoldede en række lege i tæt kontakt med en legekulturdokumentarist. Artiklen slutter med en oversigt og teaser til disse lege: Tv-lege Diddle-ræs Dino-leg Vælte klodser Pokémon-tv Mooncar-ræs Sang om hr og fru Olsen Gyserhistorie Heksen Hylda Sport og Rend & hop TV-sport Sportsreklame Rend & hop Mini-legetøj Børneparken Kleopatras slot Hr. Gris og fru Pindsvin Krig og krokodiller 6\n7 Sværd og trolddom I baghold på helten Tyrannen og slaverne Litteratur Bertelsen, Lars Kiel (2000): Fotografiets grå mytologi. Historier på kanten af et medie. Politisk revy/rævens Sorte Bibliotek Bertelsen, Lars Kiel (2002): Om at lege med medier, i: STILL. Omkring kameraet. Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 45, red. Lars Henningsen Henningsen, Lars (2002): - Så gør jeg sådan her, nærmest Et kropsfænomenologisk blik på en leg med kamera, i: STILL Omkring kameraet. Red. Lars Hennningsen. Zip Zap Video og Tidsskrift for børne- og ungdomskultur, nr. 45 Henningsen, Lars (2005): Cirkus, klovn, dino, leopard, kanin Børn som medskabende dokumentarister i leg, i: DisPlay. Refleksivitet intersubjektivitet visualitet. Tidsskrift for Børne- og ungdomskultur nr. 48 Henningsen, Lars (2005): Børnekultur medielege. Syv dokumentarfilm med fokus på samspillet i dokumentariske processer, dvd, i DisPlay. Refleksivitet intersubjektivitet visualitet. Tidsskrift for Børne- og ungdomskultur nr. 48 Larsen, Hanne Miriam (2002): Det intersubjektive kamera - om dokumentarfilmen og den etnografiske metode, i: STILL. Omkring kameraet. Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 45, red. Lars Henningsen Mouritsen, Flemming (2001): Refleksivitet og refleksionstyper i børns udtryksformer i: At forske i en bevægelig verden. Tidsskrift for Børne- og ungdomskultur, nr. 43. Odense Universitetsforlag Nielsen, Henrik Kaare (2002): Refleksivitet, ætetisk praksis og leg, i: STILL Omkring kameraet. Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 45 Pink, Sarah (2001): Doing visual Ethnography. Images, Media and Representation in Research, SAGE Publications Schechner, Richard (1982): Collective Reflexivity, Restoration of Behavior, i: Jay, Ruby, ed.: A crack in the mirror: reflexive perspectives in anthropology, University of Pennsylvania Press, s\n8 Thestrup, Klaus (2007a): Drama og de nye medier i: Pernille Storm (red.): Udtryk, musik og drama, Frydenlund Thestrup, Klaus (2007b): Lad os lege med medierne i: Bjørn Rasmussen (red): Facinasjon forestilling fremtid, Universitetsforlaget, Norge Thestrup, Klaus for Århus Kommune (2006): Mellem computere og børn, evalueringsrapport, Århus Kommune, Magistratsafdelingen for Børn og Unge, Videncenter for Pædagogisk Udvikling, Århus Kommunes Kopicenter, marts 2006 Thestrup, Klaus (2005): Den medskabende forsker en forskerrolle i det pædagogiske laboratorium, Eksamensopgave v. masteruddannelsen i Børne- og ungdomskultur, æstetiske læreprocesser og multimedier, august 2005, ikke udgivet Thestrup, Klaus (2002): Kameraet som kampvogn. Legekulturen i pædagogisk arbejde, i: STILL. Omkring kameraet. Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 45, red. Lars Henningsen Faktaboks Baggrund for og afvikling af cd-rommen Børn i SFO Risskov berettede i fire måneder i 2000 om deres lege og fortællinger. Mikrofon og videokamera blev en del af legene, og børnene indtog rollen som medskabende dokumentarister. Resultatet blev bl.a. filmen Myren Gertrud og andre fortællinger og lege - dette i form af både dvd og cd-rom. Dvd og cd-rom søger at give en oplevelse af den mangfoldighed af udtryk, der cirkulerer i børns legekultur og de netværk, som børn opbygger i bl.a. institutionslivet. Myren Gertrud og andre fortællinger og lege henvender sig både til børn i alderen syv til ni år 8\n9 samt til voksne med interesse for børns liv og kulturelle udtryk. Fx forældre, seminariestuderende og studerende på kulturfag. Dvd og cd-rom rummer i alt over 20 minutters film. Cd-rom en præsenterer yderligere taleudskrift (da/eng), artikler, litteraturhenvisninger og procesnotater fra forløbet i SFO Risskov. Disse sidste elementer henvender sig eksplicit til voksne. Projektinitiativtagere var Lars Henningsen, producent, dokumentarist og voksenstøtte for børnenes videooptagelser og Flemming Mouritsen: leder af projektet Børns Fortællekultur: Narrative og æstetisk, symbolske udtryksformer i legekulturen. Filmen Myren Gertrud og andre fortællinger og lege indgår på dvd en Børnekultur medielege, som følger udgivelsen: Display. Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 48. Dvd en Børnekultur medielege kan også bestilles på: Filmversionen på dvdén har engelske undertekster som tilvalgsmulighed. Dvd og cd-rom er produceret med støtte fra Århus Filmværksted og projektet Børns Fortællekultur. Gertrud the Ant and other Narratives and Plays Children in SFO Risskov (the after school-institution at Risskov Skole) have told about their plays and narratives during four months in Lars Henningsen has followed the performances of the children. Microphone and video camera became part af the plays, and the children took the roles as co-creative documentarists. Some af the children s plays and narratives enter video and cd-rom in extracts. Video and cd-rom is part of the project Children s Culture, Media and Play Culture, University of Southern Denmark, Odense. Projectmanager: Flemming Mouritsen. English transcript of the childern s narratives is included in the cd-rom. Opstart og afvikling af cd-rom Start på: Myren_Gertrud.exe (Rød firkant). Skærmen er sort 5 10 sekunder før start. Klik kun én gang, når du åbner for videoklip mv. Programmet kan afvikles mere smidigt, hvis det kopieres ind på computerens harddisk og afvikles derfra. Pc en skal være forsynet med QuickTime. Dette medfølger på cd-rom en. Denne cd-rom er beregnet til pc. Den kan ikke afvikles på Mac. De enkelte videoklip findes dog i mov -mappen og kan eventuelt åbnes særskilt og afvikles fra både pc og Mac. 9\n10 Indimellem kan der ske det, at kun et halvt videobillede ses; klik igen på videoklippets overskrift, og billedet ses normalt. Hvis lyden ikke er god: geninstallér QuickTime. Når programmet, Myren_Gertrud, er startet, kan du både se video og læse. Der er to muligheder for at læse artikler mv.: Når et videoklip afvikles, kan du klikke på myren nederst til venstre i skærmfeltet. Der står LÆS. Så kan du læse de procesnotater, der specielt hører til videoklippet. Hvis der ikke åbnet for noget videoklip, kan du også klikke på LÆS-myren. Så ser du en række artikel-overskrifter mv. Klik på det, du vil læse. Alle tekster kan desuden findes i filmappen læs. Citater/kredit Cd-rom en Myren Gertrud og andre lege og fortællinger rummer en kort passage med affilmet skærm, hvorpå ses dele af et FIFA Playstation-spil v. EA Electronic Arts. Tillige indgår et fragment af en Dorthe Kollo-sang i forb.m. en pigegruppes dans til getthoblaster. Sluttelig indgår en sang, der ifølge børnegruppe refererer til Smukke Sally. Komponisten Gunnar Geertsen vurderer ikke, at sangen er et citat fra Bølle-Bob-udgivelserne. Forfatterboks Lars Henningsen er dokumentarist og cand.pæd i billedkunst. Har siden 1990 sammen med børnegrupper skabt beretninger om leg og fortælling. Klaus Thestrup er ph.d-stipendiat v. Instititut for Informations- og medievidenskab v. Aarhus Universitet lektor i drama, cand.phil i dramaturgi, master i børnekultur og medier og uddannet pædagog. 10\n11 1 Vedr. børns leg, fortælling og refleksivitet, se: (Mouritsen 2001), (Henningsen 2002). 2 Om kollaborativ dokumentarisk virksomhed samt kollektiv refleksivitet, se: (Henningsen 2005), (Larsen 2002), (Pink 2001), (Schechner 1982) 3 Om fotografi og billeders flertydighed, se: (Bertelsen 2000) 4 Om visuelle medier, leg, modernitet og repræsentationsspørgsmål, se: (Thestrup 2002), (Bertelsen 2002), (Nielsen 2002) 5 Om den medskabende forsker se: (Thestrup 2006) 6 Om forsøgene på at indkredse denne pædagogiskie position se: (Thestrup, 2007a, 2007b og 2006) 11\nPræsentation af projekt og proces bag Zip Zap Video, Børnekultur - medielege mv. i: Display. Tidsskrift for Børneog ungdomskultur nr.\nPræsentation af projekt og proces bag Zip Zap Video, Børnekultur - medielege mv. i: Display. Tidsskrift for Børneog ungdomskultur nr. 48 Beretninger om leg og fortælling - Jeg tog kameraet med hjem, så\n- Så gør jeg sådan her, nærmest\n- Så gør jeg sådan her, nærmest Et kropsfænomenologisk blik på en leg med kamera Lars Henningsen Artikel fra Tidsskrift for Børne- og Ungdomskultur nr. 45/2002 STILL omkring kameraet - Reflektioner over\nSlangen i vandet. Billeder blandt shuares og deres gæster. Lars Henningsen\nSlangen i vandet Billeder blandt shuares og deres gæster Lars Henningsen Med denne udgave af Tidsskrift for Børne- og Ungdomskultur følger en dvd. Indholdet er skabt i Ecuador ved floden Tayunt sideløbende\nOpdagelsens Øjeblikke Medieleg som social sansning Hanne Miriam Larsen Jeg har en god veninde, mit gudbarn Emma på 3 år. Når jeg taler i telefon med Emmas mor eller far, prøver Emma som regel at låne mobiltelefonen,\nForfatteren beskriver og diskuterer i denne artikel et pædagogisk udviklingsarbejde omkring børn, dukker og medieleg på et fritidshjem. En gruppe drenge og piger fik mulighed for at inddrage et kamera\nEn opfindelse som fortælling\nEn opfindelse som fortælling Et essay om filmen Opfindelsen: refleksivitet som del af innovative processer Lars Henningsen Egentlig bestod opfindelsen af et tykt rør med et låg i den ene ende. Røret gav


Alexandra Instituttet kunstig intelligens\nKunstig intelligens Se alt offentligt content for dette tag\nPressemeddelelser • Aug 09, 2017 06:00 CEST\nSådan lyder det fra Droids Agency, der flytter ind den 1. september i Dansk Center for Anvendt Kunstig Intelligens. Bureauet er et kommercielt co-creative partnerskab mellem Celuma og Spitze & Co., der har bred erfaring med automatisering i både private- og offentlige virksomheder.\nPressemeddelelser • Jun 26, 2017 15:20 CEST\nFieldSense, der er en dansk app, som kan hjælpe landmænd med at overvåge marker ved hjælp af satellitdata, har fået endnu en millionindsprøjtning til videreudvikling af appen. Alexandra Instituttet skal hjælpe med at udnytte kunstig intelligens og billedanalyse til automatisk genkendelse af markgrænser fra satellitbilleder, hvilket kan gøre det muligt at gå internationalt.\nPressemeddelelser • Maj 30, 2017 13:03 CEST\nAlexandra Instituttet står bag et nyt center, Dansk Center for Anvendt Kunstig Intelligens (DCAKI), som vil give virksomheder nemmere adgang til de rigtige ressourcer inden for kunstig intelligens.


Solbeskyttelseråd - NIVEA\nHud- og miljøvenlig\nSolcreme som ikke smitter af på tøjet\nVælg en solcreme, der ikke smitter af på tøjet, og lær hvordan solcremepletter på tøjet kan fjernes\nTag de rigtige skridt mod en glad og sund hud i solen\nVi ved alle, at solens ultraviolette stråler kan være skadelige for vores hud, hvis vi bliver udsat for solen for længe. Men vi er ikke her for at bede dig om at undgå solen. Solen er der for at blive nydt; dens stråler varmer os og giver os en smuk solbrune hud. Se vores udvalg af produkter og find ud af, hvordan du ikke kun kan holde dig beskyttet mod solens stråler, men også bruge dem til din fordel. Her på siden finder du råd om, hvordan du kan beskytte din hud både før og efter din tid i solen.\nDe fleste elsker solen. Uanset om man slapper af på stranden eller hygger sig i haven, er vi her for at informere og inspirere dig til at finde nye sunde måder, du kan nyde solen på. Vores eksperter kan hjælpe dig med at vælge de rigtige produkter til at holde din hud beskyttet og forberedt på solens stråler. Solbadning er en normal del af sommeren for mange mennesker, og D-vitamin har også sine fordele for kroppen. Men du er nødt til at forblive beskyttet, så en dejlig dag i solen ikke bliver til en ubehagelig solskoldning!\nLad NIVEA hjælpe dig med at tilbringe de bedste måneder i solen sikkert\nVores artikelsamling om solpleje er bred og varieret, så vi har gjort det nemt for dig at navigere. Ved at bruge vores emnefiltre - placeret øverst på siden - kan du hurtigt og simpelt sortere artiklerne efter dine interesser og behov. Uanset om du ønsker at forbedre din solbrune farve i solen eller du leder efter nogle sikre produkter til din familie, er det vigtigt at forstå vigtigheden af solpleje og hvilke behov dig og din familie har i solen. Så klik dig igennem vores samling af artikler og find nøjagtigt de tip og tricks om solbeksyttelse, du har brug for.


Medborger- og Demokratiforum - 21-09-2016 | Ishøj Kommune\nForside / Medborger- og Demokratiforum - 21-09-2016\nReferat for Medborger- og Demokratiforums møde onsdag 21. september 2016 kl. 19.00\nSengül Deniz, Bayram Yüksel, Ramazan Ünsal, Foday M. Sankoh, Jesper Friis, Leif Christoffersen, Zein Al-Khafaji, Henriette Ritz Kylmann (mødte kl. ca. 20.15),Lone Glitzky, Jette Ramløse, Anders Hvid Jensen\nAfbud: Leif Christoffersen\n7. Godkendelse af referat fra forrige møde\nKontanthjælpsreform og integrationsydelse\nÆndring i klubstrukturen\nIfølge KL udviser budgettet på landsplan pt. et ÷ på 100 mio.kr. på nettotallet. På anlægssiden er der overbudgetteret med 1,1 mia. kr. og på driftssiden er der underbudgetteret med 1 mia.kr.\nDer afsættes et beløb i 2019/20 til opførelse af en idrætshal ved Vibeholmskolen\nDer er oprettet en støjfond i forbindelse med anlæg af en støjvold/støjskærm ud til mortorvejen (Vibeholms Vænge/Ørnekærs Vænge/Pilegårds Vænge/Bredekærs Vænge/Landlyst Vænge) for at nedbringe støjen.\nDer bygges 6 boliger til hjemløse\nTemaet for 2017 er mangfoldighed\nSåfremt Medborger og Demokratiforum laver arrangementer, der går ud over eget budget, er det muligt, alt efter hvad det er for et arrangement, at søge ekstra bevilling/tilskud i Økonomi- og Planudvalget.\nSom midlertidig løsning - foreløbig for perioden 1. november 2016 til 31. december 2017 - stilles lokalerne på Egely til rådighed for dagtilbud som en aktivitet under Kærbo idet der ikke pt. er plads på Kærbo.\nKontanthjælpsreform og integrationsydelse:\nDen nye kontanthjælpsreform træder i kraft 1. oktober 2016. Det første borgeren bliver ramt på, er boligsikringen. På landsplan bliver ca. 50.000 borgere berørt af den nye kontanthjælpsreform.\nÆndring i klubstrukturen:\nDer arbejdes pt. på en ændring af klubstrukturen i kommunen. Der arbejdes, i samarbejde med de unge på, at finde ud af hvad der er bedst for dem, og hvad der skal til, for at de har lyst til at komme i klubberne.\n9. Byhavefestival og Afterparty\nA. Evaluering af Byhavefestival og Afterparty den 4. juni 2016\nB. Skal arrangementet gentages i juni måned 2017?\nEvaluering af Byhavefestival og Afterparty 4. juni 2016 vedhæftet.\nByhavefestival og Afterparty var en succes. Der var nogle problemer med toiletforholdene, som evt. ved fremtidige arrangementer kan løses ved at bruge toiletterne i svømmehallen.\nMedborger og Demokratiforums udgifter til arrangementet i 2016 beløber sig til ca. kr. 49.000.\nDer er enighed om, at gentage Afterparty arrangementet igen i 2017. På grund af ramadanen (27/5 - 25/6), så flyttes arrangementet til august 2017. Der skal udpeges en administrativ projektleder der sikrer, at hele arrangementet bindes sammen.\n10. Medborger og Demokratiforums rolle\nUdflylder vi den rolle vi har fået?\nTager vi os af de rigtige opgaver?\nKommer vi/vores tanker ud til borgerne?\nskal vi finde en gylden mellemvej ml. store sociale arrangementer og små lukke møder\nMedborger og Demokratiforum skal måske være lidt mere synlige, og måske skal vi have hjælp til hvordan vi formidler vores budskaber ud til borgerne.\nEn mulighed kunne være, at en repræsentant fra Medborger og Demokratiforum deltager f.eks. på et skolebestyrelsesmøde, og der fortæller lidt om hvad det ervi arbejder med og hvad Medborgerpolitikken er. Hvad skolebestyrelsen kan bruge os til.\nLever vi op til kommissoriet, eller skal der evt. justeres i kommissoriet.\nSpørgsmålet drøftes igen på næste møde.\nDrøftelse af evt. afholdelse af arrangement om antiradikalisering i januar/februar 2017 samt nedsættelse af arbejdsgruppe.\nEvt. med deltagelse af:\nDansk Tyrkisk Forening (evt. oplægsholder)\nPakistansk Kulturforening (evt. oplægsholder)\nTryghed og Kriminalitet – Jonas Mannov\nUd over allerede nævnte foreslås det, at grundejerforeninger, afdelingsbestyrelser fra boligforeningerne og Rådet for Etniske Minoriteter (REM) inviteres til at deltage i arrangementet.\nArrangementet kunne evt. afholdes en onsdag i Idrætscentret (bevægelsessalen).\nPå næste møde i Medborger og Demokratiforum drøftes oplæg til arrangementet.\nNæste møde i Medborger og Demokratiforum er den 23. november 2016 kl. 18.00.


Supervision — SolutionsbyWulf\nSupervision til medarbejdergrupper og ledelse tilbydes ud fra en systemisk løsningsfokuseret tilgang. Det vil sige, at den enkeltes ressourcer og potentiale bliver aktivt inddraget i processen med at konstruere nye løsninger, nye veje at gå, når man oplever sig låst fast i en given sag eller problematik. Supervisionen tager udgangspunkt i den daglige praksis, som den udspiller sig med borgere og samarbejdsrelationer. Opmærksomhed kan være på stunder af frustration og afmagt, og hvordan dette ønskes anderledes, men også stunder af succes, så positive og konstruktive erfaringer deles og skaber erfaringsgrundlag.\nTeamcoaching vil nogle også kalde supervision, men for mig afhænger det af medarbejdergruppen og deres indbyrdes relation, - oplever de sig som en gruppe af selvstændige medarbejdere med forskellige funktioner eller arbejder de sammen i et team, hvor de er indbyrdes afhængige af hinanden. Uanset om vi kalder det supervision eller teamcoaching, så skal det skabe mening, det vi er sammen om, og det er mit bedste håb for supervisionen - at gøre den meningsfuld, nærværende og anvendelig.\n“Hvad jeg virkelig har sat pris på, er det spænd af kompetencer og den store evne til at hjælpe medarbejderne med at få perspektiveret deres tanker og refleksioner, og skifte mellem detaljen og overblikket. Sidst men ikke mindst har vi sat pris på, at Anne-Marie er tillidsfuld og præcis.\n- Annette Larsen, Center for Rusmiddelbehandling, Enhed for Myndighed og Beskæftigelse, Københavns Kommune.”\n“De fire deltagere i mit team fortæller, at sessionerne har skabt et meget brugbart rum for refleksion, og at den løsningsfokuserede metode hjælper dem med at overfører empowerment tilgangen til redskaber, der er brugbar i deres daglige arbejde med sårbare familier. Yderligere - takket være supervisionen med Anne-Marie Wulf - anvender teamet nu den løsning fokuserede tilgang i komplekse netværksmøder med familier og deres professionelle netværk, og dette med positiv effekt.\n- Tine Gammelby, projektleder Familiens Fremtid, Furesø Kommune ”\n“Anne-Marie Wulf gjorde et glimrende arbejde med at implementere den løsningsfokuserede tilgang i vores daglige arbejde, hvilket gjorde supervision anvendelig og brugbar. Anne-Marie har en meget “nede på jorden” og kreativ måde at arbejde på, hvilket gjorde det muligt både at arbejde med den enkelte og med os samlet som gruppe.\n- Anne Madsen, leder af Netværket, Ringsted Kommune”\n“Vi har sat mest pris på den måde Solutionsbywulf evner at arbejde med alle aspekter af organisationen og medarbejderne.\nPå en skala fra 0-10; hvor = står for “overhovedet ikke tilfreds” og 10 betyder “tilfreds i en grad, at vi vil kontakte Solutionsbywulf igen”, placerer jeg den service vi har modtaget på 10.\n- Lene Barner-Rasmussen, Center For Rusmiddelbehandling, Praghs Boulevard, Københavns Kommune”