At redde verden, men tabe sig selv: Interview med Peter Anthony - 16:9 filmtidsskrift\nPeter Anthonys Robert- og Bodilvindende The Man Who Saved the World er både indholdsmæssigt og formmæssigt en særdeles bemærkelsesværdig dokumentarfilm. Dels omhandler den en begivenhed af verdenshistorisk betydning – oberstløjtnant Stanislav Petrovs beslutning om ikke at besvare det amerikanske missilangreb, som det sovjetiske system fejlagtigt registrerede den 26. september 1983. Dels anvender filmen et fiktionslag på en for dokumentargenren særdeles usædvanlig måde. I Anthonys film flettes det verdenshistoriske med det personlige – Stanislavs personlige tragedie, da hans kone dør fra ham, og hans særdeles betændte forhold til moderen, som han føler aldrig har elsket ham. Filmen er endvidere bygget op af to spor – dels et traditionelt dokumentarspor, hvor man følger nutidens Stanislav på en rejse til USA, hvor han tildeles en pris af FN, dels et rent fiktionsspor, der skildrer hændelsen i september 1983 og hans kone Rayas kræftsygdom og død. Anthony har selv beskrevet filmen som en dokumentarfilm med en spillefilmsfølelse. I dette interview fortæller Anthony om processen og sine overvejelser og formmæssige valg.\nHvorfra fik du ideen om at ville lave en film om Stanislav Petrov?\nJeg læste om ham i 2004 i Weekendavisen – en artikel skrevet af Anna Libak, og jeg tænkte, at det kunne være en interessant historie, men jeg vidste ikke, hvordan man skulle gribe det an. Bare det at få etableret kontakten var en udfordring. Fra jeg fik ideen, gik der fire måneder, før vi tog til Rusland og mødtes med Stanislav for første gang.\nHvordan udviklede projektet sig derfra?\nVi skulle have været der én uge, men vi endte med at blive i 3 uger. Vi klippede faktisk en film sammen af det materiale, som vi tænkte, vi kunne sælge til DR osv. for at få nogle penge til at gå videre med projektet. Det var en meget anderledes film end The Man Who Saved the World. Den handlede om en mand, der skulle have en pris, og den nyhedsværdi, der lå i, at en mand havde reddet verden fra atomkrig.\nMen jeg fandt hurtigt ud af, at jeg ikke kunne bruge en traditionel journalistisk metode. Første gang jeg mødte Stanislav, bad jeg ham, inden vi tændte for kameraet, fortælle om den nat i 1983. Han svarede, at det var værste, der var sket i hans liv. Da vi tændte kameraet, blev det til ”det var ikke særlig farligt”. Han var stadig bange for at lække en statshemmelighed (figur 1 og 2).\nFigur 1: Peter Anthony.\nFigur 2: Manden, der reddede verden: Stanislav Petrov.\nDertil kommer hans familiemæssige issues. Allerede da jeg var i lejligheden første gang, vidste jeg, at der havde været kvinde engang. Der var møgbeskidt overalt, men samtidig var der de her lyserøde vægge og gardiner af tyl – altså et meget tydeligt kvindeligt touch. Der havde været en kvinde, men ikke længere, for en kvinde tillader jo ikke, at man sidder i et hjørne og drikker sig ihjel, som Stanislav gjorde. Jeg vidste ikke præcist, hvad der var sket, og jeg vidste ikke så meget om moderen. Jeg prøvede at spørge ind, men vi kom slet ikke i nærheden af. Det tog mig tre år at få Stanislav til at åbne op om moderen og rigtigt at finde ud af, hvad der foregik.\nHvordan kom turen til USA i stand?\nJeg fandt ud af, at han modtog mange takkebreve fra USA, og at der blandt disse breve var ét fra Kevin Costner, som han faktisk havde skrevet et svar til. Han havde dog ikke sendt det, fordi han ikke kunne få det oversat til engelsk. Stanislav føler, at der er et stærkt bånd mellem ham og Costner, på grund af filmen 13 Days om Cubakrisen (Figur 3 og 4). Vi hjalp ham med at få oversat brevet, og med noget besvær lykkedes det at få fat i Kevin Costners agent. Da Stanislav så blev indstillet til en pris i FN-regi i 2006, passede det med, at vi fik tildelt nogle flere penge, så vi kunne tage af sted til USA.\nFigur 3: På turen til USA møder Stanislav sit store idol Kevin Costner.\nFigur 4: Det stærke bånd, Stanislav føler, der er mellem ham og Kevin Costner, skyldes filmen 13 Days om Cubakrisen, hvor Costner i rollen som en af Kennedys rådgivere står i en situation der kan sammenlignes med den, han selv stod i den nat i 1983.\nDet var her, vi fandt ud af, hvordan filmen skulle fungere. Jeg ville jo ikke lave en film, hvor han sidder to timer i et møgbeskidt rum og snakker om den kolde krig, så vi skulle jo have ham ud af lejligheden. Jeg ville gerne have hans POV og lave en film, hvor man følger ham – ikke sådan en BBC-dokumentar.\nTolken Galina spiller en vigtig rolle i filmen. Var det meningen fra starten, at hun skulle være en del af filmen, eller opstod det undervejs?\nFaktisk startede vi med en anden tolk, men hun fik et andet job, og hun anbefalede så Galina, som gerne ville med til USA. På det tidspunkt var det slet ikke meningen, hun skulle være med i filmen, men allerede i taxaen begyndte de at råskændes, og jeg tænkte: ”Fedt! Her har vi en konflikt. Det er interessant det her”. Og så blev hun en vigtig del af filmen – samtidig med at hun også skulle sidde og tolke til mig (Figur 5).\nI filmen spiller hun også en vigtig rolle i forhold til at få Stanislav til at opsøge moderen. Er hendes initiativ autentisk?\nTil dels. Det er følelser og tanker, hun havde, men jeg skubber da til hende og opmuntrer hende til at blive ved med at presse på. Det samme gælder, når hun spørger ind til Stanislavs familie – at hun gerne ville vide det, men at vi skubber lidt på for at få hende til at spørge igen (Figur 6).\nFigur 5: Tolken Galina Kalina.\nFigur 6: Trods de mange skænderier opstår der også et venskab mellem Galina og Stanislav, og hun spiller en vigtig rolle i hans udvikling.\nVi pressede også Stanislav til at fortælle historien igen og igen. Og hvis han ikke var så glad for at snakke om det, sagde min fotograf Anders Löfstedt, at der var gået noget galt med lyset, så vi var nødt til at tage det om. På den måde snød vi ham lidt.\nBlandingen af fakta og fiktion\nBlandingen af fakta og fiktion, fortidslaget og nutidslaget er meget bemærkelsesværdig. Hvor kom den ide fra?\nDet kom simpelthen af nød: Vi klippede først Stanislavs historie som en nutidshistorie, og så forsøgte vi med det typiske greb at klippe nogle arkivklip ind, og resultatet blev hele tiden, at der kom en distance: ”her er en mand der fortæller, og så kommer der nogle flashbacks til noget, der skete i fortiden”. Derudover kan Stanislav godt fortabe sig i detaljerne, så hvis det hele skulle baseres på, at han genfortalte, ville det blive meget detaljerigt og teknisk. Alternativt skulle man have en fortæller, som i en BBC-dokumentar, men det ville jeg meget nødigt.\nStanislav er jo en ældre mand, og som det ofte er tilfældet for ældre mennesker, er der ikke den store forskel på nutid og fortid. De husker lige så tydeligt, hvad der skete for 30 år siden som for en time siden. Det gav ideen til at lave én film med hans nutidshistorie og en anden film, om hvad der skete dengang – en odysséfortælling om en mand, der forlader sin syge kone. Han skulle egentlig ikke have været på arbejde, men bliver kaldt ind og ender med at redde verden. Han bliver indstillet til en medalje, som han så ikke får alligevel. Hans kone dør, og det ender i en personlig deroute. I realiteten er fiktionslaget lavet som en selvstændig film, og derefter har jeg klippet de to film sammen (figur 7 og 8).\nFigur 7: Det ”klassiske” dokumentarlag i The Man Who Saved the World og den ældre – virkelige – Stanislav Petrov.\nFigur 8: Fra fiktionslaget. Stanislav anno 1983 spillet af Sergey Shnyryov.\nHvornår i processen opstod ideen?\nDet er optaget af to omgange i 2010 og 2011, så det var ret sent i processen, at vi begyndte at lege med dette element, og mens jeg skrev dette lag, opstod tanken: at hvad nu hvis man dvæler i det lag? Ofte er det jo sådan med rekonstruktioner i dokumentar, at det foregår som en vekselvirkning mellem en mand, der taler om fortiden, og så tilbageblikket. Når man i stedet bliver i fiktionslaget i længere tid, får det sit eget liv og bliver betydningsfuldt.\nMåden, vi lader fiktionslaget overtage i længere stræk, har jeg i ikke set før i dokumentarfilm. Der klipper man oftest frem og tilbage hele tiden, og der vil der oftest også være en tydelig forskel på nutidslaget og fortidslaget. Her har vi tilstræbt en ensartet stil. Tanken var, at man skulle kunne nå at leve sig ind i karakteren ’Stanislav anno 1983’ og den sorg, han oplever, når han mister sin kone. Når man ser filmen, skal man emotionelt være det samme sted, uanset om det er den rigtige Stanislav eller skuespilleren, vi ser (Figur 9-10).\nFigur 9: Efter at have reddet jorden er Stanislav i Shnyryovs skikkelse magtesløs over for den cancer, der har ramt hans kone.\nFigur 10: Nutidens ensomme, bitre Stanislav Petrov.\nFiktionslaget gjorde mange ting nemmere i klipningen, og jeg synes, det giver en god vekselvirkning, at den rigtige Stanislav kan sidde og snakke om sine egne følelser – det er jo meget det, han gør i filmen, mens det tekniske i forhold til hvad der sker den aften i høj grad er lagt over til skuespillerne. Og så klippede vi de to film sammen på en mavefornemmelse, i forhold til hvornår det var fint at lade Stanislav være ude af billedet et stykke tid. Når man fik for store doser af Stanislav, der sad og fortalte, røg der noget følelsesmæssigt. Det var jo fint nok, når Stanislav fortalte om, hvor høj lyden fra alarmen var, men det var mere effektivt at vise det i fiktionslaget.\nCasting og produktionsforhold\nHvad gjorde I med castingen af skuespillerne?\nDet var en stor udfordring, for vi arbejdede jo med et meget lille budget, og det, vi skulle lave, var meget kompliceret. Vi byggede hele settet op en-til-en. Vores budget til fiktionsdelen var vist omkring 1,5 million kroner, og det er jo ikke særligt meget til at lave 35 minutters fiktionsfilm. Vi brugte godt en halv million på bare at bygge kontroltårnet, og så havde vi en lille million tilbage til resten og havde derfor ikke råd til at bygge det andet kontrolrum, som de ringer fra, i første optagerunde. Men det interessante er jo netop, at Stanislav arbejder mod maskineriet eller mod computerne. Så det var vigtigt for både min producer og mig at få skaffet efterfinansiering, så vi kunne få den vinkel med også, da vi lavede de sidste optagelser i 2011.\nDet var for dyrt at filme i Rusland – priserne er jo eksploderet derovre, så vi tog til Riga i stedet. Der er faktisk en del russiske skuespillere i Riga, og dem castede vi hovedsagligt. Men de to hovedroller måtte vi til Moskva for at finde, og de trak tænder ud af vores budget. Dem havde jeg ikke råd til at arbejde med inden. Castingen af Nataliya Vdovina, som spiller Stanislavs kone begrænsede sig til, at jeg så nogle klip fra The Return, hvor hun virkede skidegod, og så mindede hun om Stanislavs kone (Figur 11). Hun fløj direkte ind fra New York og landede i Riga kl. et om natten, inden vi skulle starte optagelserne den følgende dag. Men trods disse udfordringer var både hun og Sergey Shnyryov virkelig gode og ekstremt disciplinerede og dedikerede (Figur 12).\nFigur 11: Still af Nataliya Vdovina i den russiske film The Return (2003; originaltitel: Vozvrashchenie), som bla. vandt Guldløven i Venedig i 2003.\nFigur 12: De russiske stjerner Vdovina og Shrynyov (off-focus) trak tænder ud af det relativt beskedne budget til fiktionsdelen af The Man Who Saved the World.\nHvordan håndterede I settet? Det må da også være kompliceret, når man ikke taler sproget.\nNogle dage var vi 200 mand på settet. Det er jo vanvittigt mange. Ud over min instruktørassistent havde jeg også nogle russisktalende assistenter fra Riga. Vi arbejdede ca. 14 timer på optagelser, og bagefter brugte vi et par timer på at gennemgå næste dags plan sammen med de lokale assistenter. Alligevel blev vi ret presset på tid, og derfor valgte vi måske lidt ubevidst de sikre løsninger, men vi opdagede hurtigt, at det blev for stift. Alt var lige pludselig gennemtænkt med meget detaljerede storyboards, og det fungerede slet ikke! Det var heller ikke det udtryk, vi havde forestillet os, så vi droppede det simpelthen og sadlede om.\nGå med lyset\nJeg havde to fotografer med. Kim Hattesen, som er meget garvet, var egentlig tiltænkt rollen som cheffotograf, men han har også lavet meget lysarbejde, så vi rykkede rundt og lod ham dirigere lyset og lod så min faste fotograf Anders, som har skudt resten af filmen, styre kameraet. Anders og jeg kender hinanden som et gammelt ægtepar og behøver ikke sige så meget til hinanden for at blive enige om hvilket skud, vi skal lave. Det, der var vigtigt for mig, var, at kameraet er søgende og ikke ved, hvad der kommer til at ske ligesom i dokumentarfilm i øvrigt.\nSamtidig er lyset også meget smukt og filmisk\nLige præcis! Vi satte masser af lys. Vi skød scenen færdig med den planlagte lyssætning, og når vi havde den i kassen og følte os en lille smule sikre, så fyrede vi den bare af med nye lyssætninger! Vi havde omkring 20 mand til at rigge lys til, og det var ret fedt, for så kunne vi reagere virkeligt hurtigt. Normalt tager det måske en time at rigge lys til, men her kunne vi gøre det på 15-20 minutter.\nVi skød ca. tre takes, og så ændrede vi indstilling. Det gav et større og meget mere dynamisk materiale. Typisk arbejder man jo med et begrænset antal kameravinkler, som der så krydsklippes imellem. Vi gjorde det på en anden måde. Jeg pacede min fotograf til hele tiden at finde nye vinkler. Det gav ekstremt meget frihed i klipningen. Vi havde mange forskellige vinkler og beskæringer at vælge imellem, når vi f.eks. skulle have et billede af den ensomme Stanislav. Ofte når man arbejder med dokumentarisme, har man kun et shot af en bestemt ting, og så har man jo ikke de samme muligheder i klippefasen.\nEn anden ting er, at når man har sådan et set, og det skal se ægte ud, så er det meget vigtigt, at man hele tiden rammer lyssætningen rigtigt. På sådan et set kan det jo ikke undgås, at der rundt omkring er huller og noget tape, som man jo helst ikke skal kunne se. Det er helt klart noget, jeg vil tage med videre – at fokusere mindre på storyboards og i stedet gå med lyset. Det giver nogle gaver og smukke billeder (Figur 13 og 14).\nFigur 13: Stanislav på vagt. Trods det beskedne budget fremstår scenografien overbevisende – både på grund af lyssætningen og kameraoptikken – og den deraf følgende lave dybdeskarphed.\nFigur 14: En meget (spille)filmisk lyssætning.\nTror du, at din manglende begejstring fra storyboards hænger sammen med, at du har arbejdet så meget med dokumentarisme og vænnet dig til at beskæringer, kameravinkler og billedkompositioner er noget, der afgøres mere intuitivt?\nDet kom af bitter erfaring, for inden vi gik i gang, var jeg den største storyboardfreak. Jeg storyboardede alt. Men når man storyboarder meget detaljeret, mister man let sin nysgerrighed og sin lydhørhed over for følelsen i scenen.\nJeg kan ikke fordrage film, hvor man på forhånd kan forudsige kameragangen. ”En mand går hen mod en dør, og så klippes der til close-up af døren, inden hånden kommer ind i billedet”. Hvor er suspensen i det? Det vigtige for os var, at kameraet hele tiden var et lille skridt bagefter – på sin vis bruge den dokumentariske måde at arbejde på. Publikum skal jo helst sidde og ikke vide, hvad der sker som det næste.\nNoget andet var, at, når vi begyndte at ændre på vinkler, lyset og dialogen, skete der bare ting! Anders vidste nogenlunde, hvad scenerne indeholdt, men der var meget, der var improvisation. Det var mest skuespillerne, der kendte historien, så Anders måtte bare hænge på. I den situation sker der noget magisk: Fotografen er hele tiden bagud med et par informationer, men han er virkelig tændt og begynder at gå på intuitionen – og på spillet, og når spillet er godt, er billederne også gode. Det er i hvert fald min erfaring. Det er faktisk der, jeg synes, min fotograf har været allerbedst.\nOvervejelser om filmens fiktionslag\nHvilke etiske overvejelser gjorde du dig i forhold til filmens fiktionslag?\nNogle gange var der som sagt ting fra for 20 år siden, der stod lige så tydeligt for Stanislav som det, der skete lige nu og her (figur 15 og 16). Det, syntes jeg, var interessant. Jeg ville gerne give den unge Stanislav samme værdi som nutidens ældre Stanislav forstået på den måde, at den unge ikke bare var en skuespiller, der agerede i korte stræk akkompagneret af en voice-over, men at man faktisk levede sig ind i hans spil også.\nFigur 15: At fortiden står lige så skarpt for Stanislav som nutiden understreges i begyndelsen af filmen af måden, hvorpå man nærmest umærkeligt går fra nutiden til fortiden (se figur 16).\nFigur 16: Filmens markante fiktionslag introduceres også med dette skift fra nutidens autentiske Stanislav til fiktionsfremstillingen af lykkelige tider for Stanislav, før hans kone Raya rammes af kræften.\nJeg bryder mig ikke om ordet flashback, og da vi klippede, snakkede vi aldrig om flashback eller rekonstruktioner. Det var dogmer for mig. Og jeg ville ikke have, at skuespillerne gik ind og udfyldte en bagudtænkende rolle. Det bliver også enormt stærkt, når han – altså den rigtige Stanislav – fortæller om sin ensomhed og fortæller om den smerte, han følte, da han mistede sin kone. Man kan virkelig kan mærke den følelse, han har – fordi det er klippet op mod fiktionslaget, hvor vi har oplevet hans tragedie.\nHvilke reaktioner affødte det meget markante fiktionslag i produktionsfasen?\nI filmbranchen er der en tendens til at putte ting i kasser – spillefilm, dokumentarfilm. Det er det her et slags oprør imod. Jeg kan huske en reaktion, vi mødte lige fra starten, var, at en film om den kolde krig og om en gammel mand og hans historie var der ikke nogen unge mennesker, der gad se. Det var svaret fra både engelsk tv og dansk tv. Det kan jo ikke være rigtigt! Måske handler det om formen. Hvis man laver filmen, som man altid har gjort, så kan det godt være, at unge mennesker på 16-17 år ikke gider se den – at de ikke har lyst til at se en gammeldags BBC-dokumentar. Det var også en grund til at bryde formerne op.\nMødte I den samme modstand fra jeres konsulenter?\nVi har ikke mødt modstand fra vores konsulenter i forhold til, hvad man kan og ikke kan. Det var mest tv-kanalerne, der havde nogle faste ideer omkring det. Og jeg kan egentlig godt forstå det. Vi lever i en tid med Netflix, hvor alt skal kunne placeres i meget specifikke kategorier. Men vi er jo ikke de første, der har prøvet at lave noget om Stanislav, og det er jo aldrig rigtigt kommet ud. Så det kunne jo godt være, at man skulle prøve at gentænke det lidt.\nDen uperfekte helt\nHvorfor er konens død og forholdet til moderen så vigtige elementer i filmen?\nGrundlæggende er uovervindelige helte ikke særligt interessante. Måske var Stanislavs heltegerning nærmest guddommelig, men han er bare et almindeligt menneske, og han er endt som en gammel bitter mand, der drikker. Det synes jeg er interessant, og det ville jeg gerne have med. Og fra første gang jeg var i hans lejlighed, kunne jeg bare se, at konen er nøglen til det her. Det er hendes død, der knækkede ham.\nFigur 17: Kærligheden til hustruen etableres i første scene fra fiktionslaget. Ifølge Anthony er hendes død nøglen til Stanislavs deroute.\nFigur 18: Den alkoholiserede Stanislav er filmens udgangspunkt.\nSelvfølgelig gør det også ondt på Stanislav, at hans mor har valgt ham fra til fordel for hans lillebror. Det er en kæmpe smerte, men det er også bare et ’fact of life’. Da vi filmede scenerne, kunne man også se, at hun selvfølgelig er ked af, hun ikke har set Stanislav i alle de år, men hun er mere ked af, at hendes yngste søn nu er død. Der er ingen tvivl om, at hun elsker Stanislav, men hun elskede lillebroren højere. Det var meget tydeligt for mig.\nDet er mit indtryk efter at have set filmen, at Stanislav erkender og accepterer det\nFuldkommen! Men det er jo sådan, livet er. Jeg tror, mange søskendepar har en oplevelse af, at den ene i højere grad nyder forældrenes gunst, og det er jo hårdt for et barn. Men at være født ind i en familie for så at miste sin familie, stifte ny familie og så miste den. Det er det, der knækker ham, ikke at han mister sin pension osv. Hvis man læser i historiebøgerne, handler hans deroute alene om den behandling, han fik i millitæret, men der var så mange andre russere, der mistede alt i 80’erne, da landet gik rabundus, også i millitæret. For mig kommer det med millitæret bare oven i konens død.\nDet er jo en meget stærk skæbnefortælling: mand redder verden, mens hans egen verden går til grunde, så han til sidst sidder ensom, alene og forladt. Fortællingen om en mand, der redder verden fra atomkrig, men ikke kan redde sin egen familie, fascinerede mig meget\nHvilken indflydelse havde filmholdets tilstedeværelse på Stanislav og hans udvikling?\nDet er klart, at når vi tager ham med på en rejse til USA, så påvirker det ham. Alternativet var jo, at han bare havde siddet derhjemme og drukket videre. En af vores tolke sagde en gang, at han troede, Stanislav ville være død, hvis det ikke var for os. Dermed ikke sagt, at vi reddede hans liv, men vores tilstedeværelse gav hans liv indhold. Nu skete der noget, og folk interesserede sig for ham, og den slags opmærksom giver jo alt andet lige et menneske selvværd.\nJeg har også oplevet en meget konkret fysisk forandring hos Stanislav, når vi fulgte ham i 3 uger. På førstedagen havde han nær sagt tisset i bukserne, men allerede på tredjedagen drak han næsten ikke mere, spiste rigtig mad og havde fået klippet sit hår.\nHvilket set-up brugte I i den del af filmen, hvor I følger den rigtige Stanislav?\nVi var Anders, mig, en lydmand og en tolk, så det er jo selvfølgelig ikke en-til-en med et lille kamera. Vi skød jo også med et stort format kamera med filmlinser på gennem hele forløbet – mest 25, 50 og 75 mm. Det er måske lidt teknisk, men man kan ikke zoome med sådan et kamera, så hvis man skulle lave et nærbillede, skulle man enten gå helt tæt på eller ændre optikken. Og kameraet vejer alt i alt 20-25 kg. Det gav selvfølgelig nogle udfordringer. Det positive var, at man skulle gøre sig bevidst, hvad man gik efter. Man bliver nødt til at stole på den følelse, man har, og tit rammer man jo rigtigt.\nScenen, hvor Stanislav opsøger moderen, er et godt eksempel. Det er jo en scene, vi kun kan tage én gang. Men hvis vi havde filmet til højre og venstre og prøvet at dække alt ind, tror jeg, vi havde fået alt muligt fjolleri og på forkerte tidspunkter eller kun været i nærbilleder. Men aftenen inden sad vi da og overvejede at sætte helt almindelige linser på, så vi kunne dække alt ind. Men vi holdt altså fast i at have filmlinserne på, så vi måtte hele tiden tænke over, hvordan vi ville fortælle historien (figur 19 og 20).\nFigur 19: Stanislav på vej op ad trappen for at besøge sin mor, som han ikke har set siden sin kones død.\nFigur 20: Stanislav og moderen.\nDet lyder som om en meget anderledes approach end for eksempel Christian Sønderby Jepsen i Testamentet?\nLige præcis, der dækker man alt ind og har måske 6000 timer. Det er klart, at nogle gange misser vi noget. Men jeg tror også, vi får noget med vores metode. Dagen inden vi optog scenen med Stanislav og moderen ved gravstedet, tog vi ud og rekognoscerede, og vi havde planlagt hele scenen på forhånd. Man ved jo godt, hvad hun vil gøre – gå direkte hen til graven osv. Vi storyboardede ikke, men planlagde kameragange og vinkler. Jeg tror, jeg havde regnet alle vores takes ud på forhånd, og vi fik i hvert fald alle de rigtige shots. Det var i hvert fald vores oplevelse i klipperummet. I klippefasen var der i øvrigt også mange ting, der gav sig selv, for vi havde allerede taget valget på settet.\nDen autentiske følelse, men med værdighed\nLad os vende tilbage til scenen, hvor han opsøger moderen. Hvordan forbereder man sådan en scene?\nScenen har jo den ekstra udfordring, at vi ikke aner, hvordan hun er. Hvad nu hvis hun kommer nøgen ud og åbner døren. Det vil vi jo ikke have med, det kan godt være, at det er dokumentar, men vi skal have en værdig scene. Hvad der sker i mødet med de to mennesker. Hvordan får vi den autentiske følelse, men med værdighed? Det er meget vigtigt! Det er et valg, jeg tager – det ville jeg jo ikke få, hvis jeg bare filmede rock’n’roll – altså på må og få.\nLøsningen bliver, at vi ringer til broderens enke og få hende til at ringe til moderen og aftale, at de skal ud til gravstedet i morgen. Så ved vi, at hun har klædt sig pænt på, når hun skal ud til graven. På den måde får vi det rigtige møde og de rigtige følelser. Vi er bare parat til at lave dem. Så kommer det umiddelbare – det, man ikke selv kan skabe. Det er det, der er så fantastisk ved dokumentar. Det første, hun gør, er at stå og skælde Stanislav ud som en lille dreng: ”men du kan jo godt lide blomster” – ”Jeg hader blomster”. Og så ender hun med at bryde sammen til sidst (Figur 21 og 22).\nFigur 21 Moderens reaktion er eksempel på den umiddelbarhed, som dokumentarismen ifølge Anthony har patent på.\nFigur 22: Forløsningen – moderen bryder sammen, og de omfavner hinanden.\nHvordan har I så gjort i forhold til at få scenen i kassen, for det skal I jo stadig have, og I har jo kun et skud i bøssen, som du nævnte?\nAnders går med følelsen, og jeg går rundt på afstand og er mere observerende. Anders skal jo styre kameraet og teknikken og sikre, at det bliver gode billeder og prøve at dække sig så godt ind som muligt. Og så har jeg det kølige overblik og og kan sige til, når vi er dækket ind og kan begynde at tage nogle chancer. Jeg har jo klippet meget, så jeg ved godt, hvad vi skal have for at det kan fungere.\nLad mig give et eksempel: Total af mand alene på en trappe – Anders fanger det fint. Også da hun bryder sammen. Der er en god chance for, at hun bryder sammen igen, men jeg beslutter, at det vil være fint at holde lidt afstand – både for publikums skyld, men også for, at de kan have deres følelser for sig selv, så Anders filmer det gennem den åbne dør. Jeg går og orkestrerer, kan man sige (Figur 23 og 24).\nFigur 23: Den ensomme mand (i total) venter på, at moderen åbner døren, og sammen med ham afventer vi med spænding hendes reaktion.\nFigur 24: Stanislav og moderen framet gennem døråbningen og et eksempel på Anthonys pointe om nogle gange at holde lidt afstand i følelsesladede scener.\nNår man bare filmer rock’nroll, ender man med hele tiden at filme op i fjæset på folk. Men nogle gange virker følelser også stærkere, når der kommer et rum på. En mand, der er ensom i et stort rum, kan være virkelig stærkt – det behøver ikke være helt op i øjnene på ham!\nDu nævner, at scenen skal være værdig. Det afspejler vel netop din tilgang til dokumentargenren. Vi er et stykke fra direct cinema og usminket gengivelse af virkeligheden?\nDet tror jeg nu egentlig altid, vi har været. Vi er bare blevet mere puritanske. I gamle dage lavede folk dokumentar med 35 mm kameraer. De er altså svære at slæbe rundt på. Så selvfølgelig har man brugt masser af kneb og iscenesat. Tænk bare på Jørgen Leth. Der er sket noget på et tidspunkt, hvor det virkelig skal være håndholdt og ligne tv-dokumentar. Vi filmede alt, og det måtte godt være uværdigt. I realiteten kan man filme alt her i verden. Det er i klipperummet, man står til ansvar. Hvis jeg havde filmet til en tv-kanal og bare skulle lave optagelserne, havde jeg ikke filmet alt.\nHvad blev så klippet ud?\nVi havde nogle optagelser, hvor Stanislav havde sår i ansigtet. Det var selvfølgelig vildt, men det var bare ikke den historie, vi skulle fortælle.\nEt signal til publikum\nHvorfor er vi blevet mere puritanske i forhold til fakta og fiktion?\nVi lever i en tid, hvor vi har brug for faste holdepunkter. Når det gælder dokumentar, skal der ikke fifles for meget. Dokumentar er for mange noget, der minder om tv! Det handler jo om: Hvad er virkelighed, og hvad er ikke virkelighed? For mig personligt er der kæmpe forskel på at se nyheder og instruktørdokumentarfilm. Den skelnen er røget lidt i debatten om dokumentarisme. Grænsen er blevet mere hårfin. Det er meget vores generation – der er ikke så meget plads til at lave en film ud af oplevet virkelighed.\nMed The Man Who Saved the World gik vi meget langt ud over grænsen, men i stedet for at lægge skilte på med ”Rekonstruktion”, startede vi med et anslag, der meget klart gjorde publikum opmærksom på, at det her er styret. Meget styrede optagelser, meget faste indstillinger. Virkelig filmisk skudt i starten. Det var vigtigt for mig. Så er alle med på, at her er en film, der fortæller på sin måde, og hvis man er nypuritansk, kan man stå af her (Figur 25-28).\nFigur 25: Allerede med scenens første indstilling, der introducerer Stanislavs alkoholisme og dermed hans forfald, står det klart, at fremfor at være nøgternt registrerende har denne dokumentarfilm tænkt sig at fortælle.\nFigur 26: Efter et nærbillede af Stanislav klippes der på bevægelse til denne total, hvor Stanislav spilder af sin øl. Scenen er klippet med for en dokumentarfilm påfaldende nydelig kontinuitet – som i en spillefilm.\nFigur 27: Et set-up og endnu et eksempel på den fortælleøkonomi, der præger scenen: Kevin Costners betydning for Stanislav introduceres via denne indstilling af plakaten for Dances with Wolves (1990).\nFigur 28: En indstilling som denne kræver selvsagt instruktion og iscenesættelse og understreger dermed med al ønskelig tydelighed dokumentaristen og fotografen som den styrende instans i film.\nScenens kontinuitetsklipning ligner også noget fra en spillefilm. Klipningen i filmen er i det hele taget bemærkelsesværdigt pæn – med meget få jump cuts og kontinuitetsbrud.\nDa vi klippede første gang, blev jeg bidt af den ide at lave en film, der er dokumentarisk i indholdet og med de rigtige autentiske personer, men med en spillefilmsfølelse. Det ligger i musikken, men det ligger også i mængden af billedmateriale. Meget tit i dokumentarfilm mangler man jo billedmateriale og må ty til et sort billede, en stemme osv. Det ville jeg ikke, og det krævede ekstremt mange ekstra skud.\nMange scener i nutidslaget er gennemspillet mere end en gang. Hvis vi havde en scene, der opstod naturligt, f.eks. et skænderi, kunne jeg bagefter godt bede dem om, at vi tog scenen igen – og altså at de gentog skænderiet, så jeg fik dobbelt materiale. De var jo allerede enormt sure på hinanden, så det var ikke et problem for dem at genfinde følelsen. Egentlig et meget klassisk kneb, når man arbejder med dokumentar, men det er selvfølgelig grænseoverskridende for en selv at bede dem gøre det, for man vil jo helst tilbage til den gode hyggelige stemning (Figur 29 og 30).\nFigur 29: Tidligt i filmen kommer Stanislav i konflikt med en amerikansk journalist, da han bliver vred over, at journalisten bliver ved med at spørge til hans moder. Scenens kontinuitet er påfaldende sømløs, og den er faktisk optaget af to omgange.\nFigur 30: Anthony ville gerne have mere billedmateriale og fik derfor overtalt Stanislav til at stille op til interview med journalisten den følgende dag, med løfte om at han ikke ville spørge til moderen denne gang. Samtidig havde Anthony aftalt med den amerikanske journalist, at han skulle spørge til præcist dette. Scenariet gentog sig, og Anthony fik sine ekstra takes.\nHvad er man forpligtet til som dokumentarist?\nAt fortælle sandheden, som man oplever den, og så må man være tro mod sit indre kompas. Når man satte kamera på, ændrede Stanislav jo sin forklaring, fordi frygten for repressalier fra den russiske regering stadig sad i kroppen på ham. I en sådan situation er man nødt til selv at vurdere, hvad der er den rigtige historie? Man har jo oftest en fornemmelse af, hvornår et menneske lyver, og så må man jo fortælle den historie, man selv tror på uden at glatte ud for sine karakterer.\nStanislav er jo heller ikke helt afklaret om de her ting og bliver det nok aldrig. Han fortæller meget forskellige versioner af historien om den nat. Nogle gange fik han et tegn ovenfra – eller måske lidt mere jordnært, så handlede han intuitivt, og i andre sammenhænge fremstiller han sig selv som ingeniøren, der regnede det ud og i hvert fald ikke faldt tilbage på sin mavefornemmelse. Efter alle de år jeg har kendt ham, er det min overbevisning at, han var på herrens mark den nat, og at han brugte sin uddannelse, men også det menneske han var. Så han tog en menneskelig beslutning\nJanus Metz har en pointe om, at sandhedsværdien i film som The Deer Hunter og Apocalypse Now – i forhold til hvad de siger om krig – er større end i de fleste nyhedsindslag om Afghanistan. Gør det sig også gældende for fiktionslaget i The Man Who Saved the World, at det har en stor sandhedsværdi?\nJa, sandhedsværdien er ekstremt stor. Det var vigtigt for mig at ramme så tæt på de virkelig begivenheder. Jeg havde en klipper på et tidspunkt, der syntes, det var for kedeligt og foreslog, vi skulle få en pistol ind i scenen. Han havde ret i, at det ville være den nemmeste løsning, og at det var svært at få dramaet frem. Det er jo bare nogle mænd, der løber rundt i nogle gange. Men det ville jeg ikke. Det var jo et drama, og de var jo pissestressede, så det måtte jo kunne formidles. Så jeg stod fast på at skrive scenen, som den skete, og se om ikke vi kunne få den rigtige historie til at fungere.\nOverordnet var det ekstremt vigtigt for mig at formidle historien korrekt. Stanislavs historie er i mine øjne et historisk dokument – det er jo rigtigt og enormt betydningsfuldt. På længere sigt kan den blive en ledestjerne i forhold til, hvordan vi skal forholde os til atomvåben. Derfor var det ekstremt vigtigt for mig at formidle det korrekt. Det er også noget af det, jeg har lært: Gå med den rigtige historie. Tit kan man alligevel ikke finde på noget, der er lige så fedt.\nFilmen har mange komiske situationer og lune øjeblikke. Var humoren noget, I allerede i optagefasen var bevidste om?\nNej, det var ikke noget, jeg på forhånd havde tænkt, skulle være der, så det er faktisk resultat af, at vi også har filmet noget rock’n’roll i USA, hvor humoren så opstår i små momenter, som når en amerikansk servitrice får at vide, at Stanislav har reddet verden. Stanislav og Galina har også nogle små sjove momenter. Det er det, der gør det levende. Måske også Stanislav alene, for han har jo også humor. Han ved det bare ikke selv (Figur 31). Nogle anmeldere har stejlet over, at der var humor i filmen, Men det er ret vigtigt for tilskuerne med comic reliefs. Når man som seer får at vide, at jorden kan gå under, står man af, medmindre der er lidt humor også (fig. 32).\nFigur 31: En amerikansk servitrice får at vide, at Stanislav har reddet verden fra undergang.\nFigur 32: Stanislav overraskes af et syngende telegram i de humoristiske fraklip, der ledsager slutteksterne.\nVi gjorde os mange overvejelser om den sidste scene: Inden vi tilføjede den, reagerede vores testpublikum stærkt, men ikke som, vi syntes, de skulle: de var meget overvældede, men nedtrykte og nogle græd endda. Derfor prøvede vi at sætte den sidste scene ind, som er lidt slapstick. Og det gjorde, at folk kom fra filmen på en helt anden måde. De var nærmest lidt lettede og kunne snakke og grine. Jeg ved ikke, om det var et klogt valg, men det var det, vi valgte.\nThe Man Who Saved the World er tænkt som en film, der skal fremme dialogen, snarere end at være politisk og grave grøfter, og så gav det jo god mening, at publikum begyndte at snakke sammen efter filmen.\nPå sin vis er det vel en meget klassisk udtoning, at publikum skal opleve en form for katarsis, inden de forlader filmen?\nMåske for en spillefilm, men ikke for en dokumentarfilm. Denne her film henvender sig måske mere bredt til almindelige mennesker end mange andre dokumentarfilm. Efter filmen kan man stå og snakke med en dreng på 16 og hans 70-årige bedstemor. En del anmeldere finder det irriterende. Men når vi viser filmen på festivaler, er salene pakkede, og folk står længe bagefter og snakker, og jeg tror, slutningen er medvirkende til det.\nThe Man Who Saved the World vandt såvel Robertprisen for bedste lange dokumentar og Bodilprisen for bedste dokumentar. Ved Robertuddelingen var de øvrige film i dokumentarkategorien Et hjem i verden (Andreas Kofoed), Massakren i Dvor (Georg Larsen og Kasper Vedmand), Naturens uorden (Christian Sønderby Jepsen) og Something Better to Come (Hanna Polak). Ved Bodil var de øvrige nominerede dokumentarfilm Et hjem i verden, Misfits (Jannik Splidsboel), Fassbinder – at elske uden at kræve (Christian Braad Thomsen) og Naturens uorden.\nDerudover var Kristian Selin Eidnes Andersens musik til filmen nomineret til Robertprisen for Bedste score ligesom The Man Who Saved the World som eneste dokumentarfilm inkluderet i feltet til årets publikumspris ved Robert-uddelingen.\nPeter Anthony arbejder pt. på en biografisk fiktionsfilm om sangerinden Natasja. Projektet er i manuskriptfasen. Det er planen, at filmen skal optages i Danmark, Sudan og på Jamaica.\nDesuden arbejder han bl.a. på endnu et Syriensprojekt. Også her er der tale om et fiktionsprojekt med markant kobling til virkeligheden, idet ti autentiske kvinders historier samles i en fortællingen om én fiktionskarakter.\nJanus Metz’ bemærkning om sandhedsværdien i krigsfilm som Apocalypse Now og The Deer Hunter er hentet fra 16:9’s interview “Fornemmelse for psychosphere“.\nChristian Sønderby Jepsen fortæller selv om sin metode i 16:9’s interview “Kronologi er ikke sandhed for mig“.\nAndreas Halskovs anmeldelse af The Man Who Saved the World rummer skarpe iagttagelser i forhold til filmens dramaturgi og dens placering i det moderne dokumentarlandskab.


Radio24syv | Frederik Dirks Gottlieb\nFrederik er cand.comm. i Kommunikation og Virksomhedsstudier fra Roskilde Universitet. Under studieforløbet var han ansat på Det Danske Filminstitut hvor interessen for film, samt produktionen bag, for alvor blev bekræftet. Efter et par års arbejde med reklame og marketing, startede Frederik sammen med tre kammerater podcasten 'Filmbomben' hvor der blev nørdet igennem og anmeldt hele serier af forskelligartede genrefilm.\nSiden starten af 2013 har Frederik været producer på Super16 og har til dagligt arbejdet med produktion af spillefilm hos Beofilm i Wildergade Filmhus. I dag arbejder han som producer hos Mastiff, hvor han laver spillefilm og fiktions-serier.\nMen Frederik er først og fremmest fan og elsker at diskutere både film og tv-serier, som han er nådesløs storforbruger af. Specielt serier som Breaking Bad, Eastbound & Down og The Wire topper hans liste. Frederiks yndlingsfilm ligger nok et sted mellem Jurassic Park, Goodfellas og Boogie Nights. Med andre ord: alle genrer er velkomne!\nSend e-mail til Frederik Dirks Gottlieb\nProgrammer med Frederik Dirks Gottlieb\nFilm og serier skal ses, hvor det passer dig, når det passer dig


BabyGear.dk Blog - Udstyr, tips og guides om børn - Børneopdagelse og ledelse - to sider af samme sag?\nBørneopdagelse og ledelse - to sider af samme sag?\naf Therese Rasmussen, Kommunikationsansvarlig, BabyGear.dk, 22/03/2011 10.17.51\nJeg har i 10 år arbejdet med Human Resource i flere store virksomheder. For nylig tog jeg dog springet til BabyGear.dk i ønsket om at prøve noget helt andet - og så alligevel ikke. For HR er lig med kommunikation på rigtig mange områder, og i BabyGear.dk er jeg da også blevet 'kommunikationsansvarlig'.\nNå, men gennem min karriere inden for HR har jeg arbejdet rigtig meget med udvikling af ledere, rekruttering, coaching, målsætning, teambuilding, personlig udvikling, vanskelige samtaler - osv. Rigtig spændende og udfordrende men også til tider frustrerende - præcis som børneopdragelse; De gør jo ikke altid, hvad man beder dem om - men med gentagelse af det samme budskab, så kommer vi i den rigtige retning sooner or later.\nKan ledelse sammenlignes med børneopdragelse?\nSelvfølgelig kan man ikke sådan uden videre bare sammenligne ledere og deres medarbejdere med børn - men der er godt nok mange af de samme principper, jeg har brugt i mit arbejde som HR partner, som jeg forsøger at bruge (dermed ikke sagt, at det altid lykkes...) i f.t. mine børn - og som vel derfor også kunne anvendes den samme vej rundt i sparring med ledere omkring deres kompetencer og udviklingsområder.\nStart med det, der fungerer godt og byg dernæst på med, hvad du gerne vil have mere af - og hvad konsekvensen af dette er. Denne model kan suppleres af en mere enkel model: 1. Ros og klap på skulderen, 2. Input/gode råd til hvad, der kan/skal gøres anderledes næste gang, og 3. Det stopper bare nu!\nGør det rigtig klart, hvad du forventer - hvornår.\nByg på styrkerne\nForstå og respekter at mennesker (børn, ledere - velsagtens også dyr) er forskellige og har forskellige styrker - og at det er disse styrker, man skal tage udgangspunkt i og bygge på - og som også giver en forståelse for, hvorfor det der er let og svært, sjovt eller demotiverende er så indviduelt. Samtidig giver det også mig input til, hvorfor der er nogle ting, jeg bliver frustreret over eller ikke forstår i forhold til andre mennesker.\nStart med målet og hav hele tiden det for øje\nPlanlægning er godt, men nogle gange holder planen bare ikke; så vil de (læs: børnene, medarbejderne, målgruppen) bare noget helt andet. Dette gælder uanset om det er et program for en workshop der skrider - eller at lille Freja bare har brug for at få en ekstra krammer eller komme over i vores seng. Erfaring har lært mig, at holder jeg fokus på det mål, jeg har sat mig (at vi skal have lavet en plan for udvikling af arbejdsmiljøet inden workshoppen er slut - eller at jeg ønsker at mit barn skal være glad og trygt), så er det lettere at improvisere og tilpasse sig hen ad vejen. Det giver i hvert fald meget færre frustrationer for mig.\nJa, som jeg startede med at skrive, er dette nogle principper, jeg tilstræber at følge i f.t. mine børn - og som jeg ved virker i mit professionelle virke inden for HR. Tiden må vise, om jeg lykkes med det...\nJeg håber i hvert fald, at I vil følge mig her på bloggen


FAQ - DateHotCougar.com\nDateHotCougar.com har to typer medlemskab– Gratis prøvemedlemskab og Guld. Guldmedlemmer kan opgradere deres profil til VIP.\nHvis du beslutter dig for at forlade DateHotCougar.com, fordi du har fundet en partner eller blot vil have en pause, kan du slette din profil ved at gå til Profil >> Kontoindstillinger og klikke på Fjern konto. Vi ville sætte stor pris på din feedback omkring, hvorfor du forlader os, for at kunne hjælpe os med at forbedre vores service.\nDateHotCougar.com er del af et større online dating NETWORK ved navn Dating Factory. Vores system har inkorporeret flere års designerfaring inden for online dating og den seneste WEB2 metodologi til at skabe sikre, sjove og brugervenlige dating websites. Vores højeste prioritet er at holde vores slutbrugere glade. Avancerede teknologi- og kommunikationsredskaber giver dig omgående adgang til millioner af medlemmer i hele verden og hundreder andre i nærheden af dig. Udvidede søgekriterier hjælper dig med at finde præcis det, du søger efter. Vi tilføjer konstant nye features, og vi ville sætte stor pris på din feedback angående dem, du bedst kan lide. Vi vil gerne have, du føler dig godt tilpas på vores voksende dating community, og derfor står vores erfarne team til rådighed for dig 24/7 med support, hjælp og gode råd. Du er velkommen til at kontakte os når som helst.\nDine persondata lagres på sikre servere placeret i et af EU-landene. De vil ikke blive solgt eller overdraget til nogen tredjepart. Din kontaktinformation vil udelukkende blive brugt til at yde den service, du har erklæret dig enig i ifølge datehotcougar.com's vilkår og betingelser.\nDating Factory forbeholder sig ret til at reklamere på DateHotCougar.com siderne for nye website features, tilbud og produkter, der forbedrer brugeroplevelsen. Tredjepartsreklamer er tilladt i bestemte områder af websitet og i e-mails.\nDenne kategori lader dig have alt på ét sted – dem du kan lide eller ikke kan lide, dem der har set på din profil og virkelig godt kunne lide dig. Hav det sjovt med dine venner og hold kontakt med de nærmeste. Browse-siden har alle de nyeste opdateringer med hensyn til Nye medlemmer og de Seneste matches ud fra de kriterier, du angav, Online medlemmer , samt VIP profiler – folk, der mener det alvorligt med DateHotCougar.com.\nAt præsentere dig selv godt er det første skridt mod success på DateHotCougar.com\nVi forsøger at godkende profiler inden for 2 timer, men det kan tage op til 24 timer på de travleste tidspunkter eller i weekenden. Vi beder derfor om din tålmodighed. Vores moderations-system er nødvendig for at sikre alle en sikker og god oplevelse på DateHotCougar.com\nVIP profil er en mulighed, som kun er tilgængelig for Guldmedlemmer. Du skal først opgradere din profil til Guld for at kunne kommunikere med så mange brugere, du ønsker og selv blive bemærket. Du kan købe begge tilvalgsmuligheder samtidig i en rabatpakke. At have en VIP profil giver dig mulighed for at blive vist på andre medlemmers startsider og blive fremhævet i de generelle søgeresultater. Dine e-mails vil også blive fremhævet i andre medlemmers mailboxes. Du vil få plads i et særligt galleri på Buddies-siden samt i den prioriterede liste i DateHotCougar.com's chat program.\nAt modtage beskeder fra vores website til din eksterne mailbox er en af de vigtigste måder at holde dig opdateret på om dine nye matches, folk der er interesserede i dig, særtilbud og nyttige dating tips. Vi anbefaler dig stærkt at beholde denne option aktiv og sikre dig, at du indstiller dit spamfilter til at tillade e-mails fra DateHotCougar.com's system. Hvis du af en aller anden grund alligevel ønsker at stoppe e-mailbeskeder, kan du nemt gøre det ved hjælp af det direkte link på bunden af hver e-mail - eller du kan gå til Profil >> Kontoindstillinger-siden.


⇒ Billige Øjencremer ← Stort udvalg med hurtig levering – Vibeke Amdisen\nHjem⇒ Billige Øjencremer ← Stort udvalg med hurtig levering\n⇒ Billige Øjencremer ← Stort udvalg med hurtig levering\nWebbutikker med øjencremer\nNiceHair.dk er nu imellem de mest populære e-forretninger med beauty-produkter. Firmaets sortiment består af ca. 14000 varer fra en række mærker. Deres Trustpilot-evaluering på 9,4 af 10 er et udtryk for en høj grad af kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 37612 vurderinger, hvoraf 31933 af dem giver topkarakter. På Facebook er 225196 personer fans af NiceHair.dk, og her har webshoppen modtaget 4607 ratings med en gennemsnitlig score på 4,1 af 5, som lige så vel er meget beundringsværdig.\nMade4men.dk er pt. en af de førende e-shops der sælger beauty-produkter. Netshoppens sortiment favner flere end 3000 produkter fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-score på 9,4 af 10 indikerer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 6942 evalueringer, hvoraf 5800 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6276 brugere fans af Made4men.dk, og her har butikken modtaget 75 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,1 af 5, hvilket ligeledes er virkelig godt.\nLookfoxy.dk er i dag imellem de førende e-forretninger med beauty-produkter. Deres udvalg omfatter over 300 produkter fra flere producenter. Deres Trustpilot-bedømmelse på 6,9 af 10 er et udtryk for stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 43 evalueringer, hvoraf 14 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 608 personer fans af Lookfoxy.dk, og her har forretningen modtaget 10 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 3,9 af 5, hvilket ligeså er super beundringsværdig.\nMatas.dk er i dag iblandt de mest benyttede internet varehuse inden for beauty-produkter. Netbutikkens udvalg rummer mere end 90000 produkter fra forskellige mærker. Forhandlerens Trustpilot-rating på 8,2 ud af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 12075 bedømmelser, hvoraf 8851 af dem giver topkarakter. På Facebook er 279941 mennesker tilhængere af Matas.dk, og herpå har forretningen modtaget 549 anmeldelser med en middel bedømmelse på 3,8 af 5, hvilket tillige er yderst overlegent.\nLuxplus.dk er pt. iblandt de største e-butikker med beauty-produkter. Webbutikkens udvalg udgøres af omtrent 40000 produkter fra en række mærker. Forhandlerens Trustpilot-score på 9,6 ud af 10 giver indtryk af stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 27258 evalueringer, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 mennesker fans af Luxplus.dk, og herpå har forhandleren modtaget 5451 anmeldelser med en middel score på 4,8 af 5, hvilket ligeledes er temmelig imponerende.\nØjencremer efterspørges på nettet\nMasser af internet selskaber yder efterhånden et bredt udvalg af former for levering. En af de mest moderne er nu om stunder at afsende til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente de købte varer når det passer dig bedst. Leveringsformen er altså rigtig problemfri, samt ofte ligeledes den mest betalelige leveringsudgave.\nDu bør tillige beslutte dig for at bestille levering til din privatbolig eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig gerne en kende mere bekostelig, men endda usædvanlig fleksibel. Den mest betalelige fragttype af øjencremer kan ikke benægtes at være at du selv henter ordren, hvilket dog stiller krav om at du fysisk befinder dig med kort afstand til øjencremer internet virksomhedens arbejdslager.\nLeveringstiden er naturligvis vældig central ifald du behøver pakken øjeblikkeligt, og i det øjemed er det skam essentielt at vi dobbelttjekker det estimerede leveringstidspunkt på den respektive vare.\nAdskillige øjencremer internet varehuse lover levering på næstkommende hverdag på mange varenumre, som forudsætter at bestillingen laves forinden et fastsat tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få øjencremer sendt afsted forinden pakkepersonalet har fyraften.\nEn række e-forretninger i Danmark præsterer fragt uden betaling, men ofte er det under forudsætning af at der bestilles for et konkret beløb. Derudover bør man snuppe den mest prisbevidste leveringsmåde, som oftest – hvad end man befinder sig nær Silkeborg, Aabenraa eller Grindsted – vil være at få dem til at køre varerne til et afhentningssted.\nDet er jo meget nemt for enhver at finde de bedste priser på øjencremer fra diverse e-forhandlere, og af den grund har langt de fleste online selskaber ikke kunne lade være med at sænke prisniveauet på deres produkter – til babyer og børn, og desuden også til voksne – markant, og endda nogle gange præstere fragt uden omkostninger.\nDet kan dog ikke desto mindre vise sig tiden værd at eftergå forskellige online butikker efter øjencremer rabat forud for at du handler, sådan at man er tryg ved at opnå den laveste pris.\nMan bør blot ikke overse, at når en butik annoncerer øjencremer til en pris der kan virke ubegribelig fremragende, så kan det i nogle tilfælde være en varsel om en svindel netbutik. Køb med kort er trods alt omfavnet af et lovbud, hvilket forsvarer folk overfor snydagtige butikker på nettet.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du drage fordel af en afdragsløsning som fx ViaBill, forudsat du higer efter at afbetale beløbet senere.\nForinden folk køber øjencremer hos en butik burde man i virkeligheden sætte sig ind i webshoppens forretningsaftale, dog er det normalt et omfattende arbejde.\nEn anden valgmulighed er at kigge om internet butikken er støttet af e-mærket, fordi det længe har været et bevis på at e-forhandleren forsvarer gældende dansk lovgivning, samt at internet forhandleren af og til undersøges af fagfolk der har ekspertise inden for bestemmelserne på området. Dette er desuden en god anledning til at få assistance, såfremt du skulle få problemer ved din bestilling.\nTilsvarende er det prisværdigt at køberen er oppe på mærkerne omkring de primære vedtægter der gælder for købet, som fx hvilken ombytningsret på øjencremer webbutikken har. Her er det desuden relevant, at man altid bevarer sin faktura, så man når som helst kan påvise købet, uafhængig om man søger en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot præsterer adskillige solide løsninger til at finde ud af en lang række andre køberes anmeldelser og derfor foreslår vi, at du undersøger online forretningens øjencremer omtaler forinden du køber.\nFacebook tilbyder tillige altid troværdige genveje til at få kendskab til e-forretningens popularitet. Tilmed ser vi en række online selskaber i Danmark som tilbyder kunderne at offentliggøre en anmeldelse af deres køb, hvilket på samme måde kan drages fordel af til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nVores side finansieres af reklamer. Vi arbejder sammen med et hold af internet virksomheder hvori vi introducerer virksomhedernes tilbud, og opnår kommission hvis vores brugere laver en bestilling.\nData omkring øjencremer og internet firmaer vedligeholdes jævnligt, men der tages forbehold for modifikationer der måtte være foretaget siden vi nyligst opdaterede vores oplysninger.


Borgmester går efter at få ny coronastyrelse til Kolding | frdb.dk\nKolding ligger midt i landet med optimal infrastruktur og mange virksomheder, der beskæftiger sig med transport og logistik. Det gør det oplagt at placere den nye styrelse her, mener både borgmester Jørn Pedersen (V) og folketingsmedlem Christian Rabjerg (S). Dronefoto: Søren Gylling\nKolding går i offensiven for at trække ny værnemiddelstyrelse til byen. Det lokale folketingsmedlem Christian Rabjerg (S) synes, idéen er god. Han vil nu præsentere den for justitsministeren.\nKolding. Den endnu ikke oprettede styrelse, som skal sikre forsyning af værnemidler og øget testkapacitet under coronakrisen og kommende epidemier, skal placeres i Kolding.\nDet er målet med en offensiv, som Kolding Kommune og borgmester Jørn Pedersen (V) nu sætter i værk overfor regeringen og justitsminister Nick Hækkerup (S), som får ansvaret for den nye styrelse. Styrelsen skal efter de meldinger, der er givet hidtil, være klar til at trække i arbejdstøjet til september.\n- Når vi hører, at der skal oprettes en ny styrelse, som skal ligge centralt i Danmark og på et sted, hvor der er gode produktionsforhold og en god logistik, så har vi noget at byde ind med. Styrelsen kan med fordel placeres i Kolding, som ligger midt i Danmark og ovenikøbet midt mellem de tre politikredse på Fyn, i Syddanmark og Sydøstjylland, siger borgmester Jørn Pedersen (V).\nBorgmesteren erkender, at det ikke altid er logistik og logik, men også politik, der afgør, hvor en ny styrelse lander.\n- Ja, men så vil man forhåbentlig også skele til, at Kolding ikke har fået ret meget i de to runder med udflytning af offentlige arbejdspladser, vi har haft. Vi fik en fin lille institution med Etisk Råd, men det er kun fire arbejdspladser. Og i den store udligningsreform er vi én af de kun to kommuner i hele Syddanmark, som skal aflevere penge. Det er gode politiske begrundelser for at vælge Kolding til denne gang, mener Jørn Pedersen.\nJeg synes, at argumenterne for at placere styrelsen i Kolding er gode og saglige. Og regeringen sagde jo før valget, at vi arbejder for at sikre en decentralisering.\nChristian Rabjerg (S), folketingsmedlem, valgt i Kolding\nKoldings informationsafdeling er lige nu i gang med at fremstille et præsentationsmateriale, som beskriver, hvad Kolding Kommune kan byde ind med, hvad angår infrastruktur, produktionsforhold, lokaliteter og logistik, og det materiale bliver snarest muligt lagt frem for justitsministeren.\nDesuden er borgmester Jørn Pedersen i kontakt med de lokale folketingsmedlemmer om sagen - ikke mindst Christian Rabjerg (S) fra regeringspartiet.\nOg Christian Rabjerg er positiv:\n- Jeg synes, at argumenterne for at placere styrelsen i Kolding er gode og saglige. Og regeringen sagde jo før valget, at vi arbejder for at sikre en decentralisering. Det kan være, at der er argumenter, jeg ikke kender til, og som taler for en anden placering. Men jeg vil gerne bidrage med at bringe idéen ind i den socialdemokratiske gruppe og præsentere den for justitsministeren, siger han.\nChristian Rabjerg peger særligt på, at Kolding har mange virksomheder, som beskæftiger sig med logistik og transport, og at Kolding ligger midt i landet.\n- Det gør det rimeligt oplagt at placere styrelsen i Kolding, mener han.\nDen nye styrelse skal blandt andet skabe et overblik over lagre af værnemidler og indgå i et internationalt samarbejde om forsyning af værnemidler og test på tværs af den offentlige sektor. Desuden skal styrelsen skabe en bedre koordination af samarbejdet vedrørende test og værnemidler på tværs af myndigheder og udarbejde relevante informationsaktiviteter.


Læserbrev: Mangel på fagligt og kompetent personale\nHjemBlogLæserbrev: Mangel på fagligt og kompetent personale\nMan snakker meget om den store generation, af ældre der er på vej til at komme i hele Danmark, og om der meget snart mangler arbejdskraft indenfor social og sundhedssektoren. bla fordi mange overvejer og forlade faget eller fordi en stor gruppe nærmer sig pension eller efterlønsalderen.\nDerfor undrer det mig hvorfor man ikke gør mere for at få nogle til og tage en uddannelse til Social og Sundhedshjælper/assistent. Her vil jeg tage voksenelevlønnen op reglerne hedder sig du skal have mindst 1 års relevant erhvervserfaring indenfor de sidste 4 år af mindst 24 timer om ugen, dog giver nogle kommuner dispensation for dette, heriblandt Viborg.\nDet virker dog som om den måde at dispensationen bliver givet på er ren og skær tilfældigheder. Jeg er en ung mand som er over de 25 år som har knap 5 måneders erfaring indenfor branchen, samt en anden uddannelse som ligger er tæt op af Social og Sundhedsuddannelserne.\nMan har i stedet valgt og give det til nogle som ingen erfaring har som ganske vidst er ældre end mig, men for mig personligt virker det som om man har givet det fordi, man har Mand, Hus Bil og Børn. Dette er for mig også helt fair jeg tillader mig dog og undre mig over hvad er vigtigst? at ansætte nogle der ved hvad de går indtil eller nogle som ikke har prøvet denne branche før. Martin Mølholt\nÅrets Kvindelige 1. Divisionsspiller 2018/2019\nDebatindlæg: Alle børn har ret til en god start i livet


Hjernesvulstfoto - Forebyggelse\nPatienten blev behandlet på den neurologiske afdeling på vores byhospital.\nHun blev indlagt på en nødsituation med mistanke om hjerneinfarkt. Den neurologiske status blev domineret af lavere central paraparese, moderat central parese i højre hånd. CT-scanning af hjernen afslørede parasagittale cyster i hjernen (desværre blev billederne ikke fotograferet). Over tid, på trods af den igangværende terapi, steg svagheden i benene. Patienten stoppede med at gå uafhængigt.\nMR i hjernen med kontrastforbedring afslørede en tumor med en cystisk komponent i den overlegne sagittale sinus (cystedannelse er ikke helt typisk for meningiomer).\nFrontal MR viser bilateral spredning af den overlegne sagittale sinustumor.\nFoto af den aksiale projektion af tumoren på MR.\nPreoperativ digital subtraktionsangiografi afslørede okklusion af den midterste tredjedel af den overlegne sagittale sinus, blodudledning gennem den hypertrofierede Trolar-vene.\nTrepanation af kraniet blev udført, knoglen blev ændret, i forbindelse med hvilken det blev besluttet at udføre primær kranioplastik med en titaniumplade, tumoren blev fjernet med resektion af den overlegne sagittale sinus og segl, plastikkirurgi af dura mater.\nUdsigt efter fjernelse af tumor.\nEfter operationen blev patienten om aftenen ekstruberet på intensivafdelingen uden forringelse af neurologisk status. Kontrol CT i hjernen viste imidlertid hæmatom i tumorbedet op til 60 cm3. Patienten blev ført til operationsstuen igen, hæmatom blev fjernet.\nFrontal CT efter operationen.\nIntet hæmatom, svær pneumocephalus.\nEfter operationen går patienten uafhængigt, der er en let parese i højre ben.\nForfatteren af artiklen: neurokirurg Vorobyov Anton Viktorovich Ramme omkring teksten\nvi tilbyder den mest optimale behandlingsmetode;\nvi har stor erfaring med behandling af større neurokirurgiske sygdomme;\nVi har et høfligt og opmærksomt personale.\nfå ekspertrådgivning om dit problem.\nHvad er hjernekræft\nBehandling af tarmhjernekræft med folkemedicin\nHvor længe leve efter behandling af hjernekræft?\nHjernekræft er en onkologisk patologi, der inkluderer forskellige typer af neoplasmer af godartet og ondartet art, der opstår inde i kraniet og rygmarvskanalen. Onkopatologi er nummer to i antallet af dødsfald som følge af kræft. Den primære tumor opstår som et resultat af atypisk celledeling i hjernevævet, den sekundære tumor udvikler sig, når kræft i andre organer og dele af kroppen metastaserer: hud, lunger, nyrer osv. Primære tumorer inkluderer: meningiom, gliom, adenom, medulloblastom og andre patochags.\nHjernekræft er en temmelig sjælden sygdom, diagnosticeret i 1,5 tilfælde, rammer hovedsageligt mænd og kvinder i mellem- eller ældre alder fra 35 til 60 år. Men ifølge data fra epidemiologiske undersøgelser i de senere år "blev hjernekræft" yngre "- det forekommer hos mennesker 18-30 år, nogle gange opdages det hos børn. Indikatorer for sygdomsudvikling og dens forsømmelse bestemmer chancen for at overleve.\nHjernekræft er en samling af unormale celler, der lokaliserer og vokser omkring eller i hjernen. En godartet svulst er kendetegnet ved langsom udvikling og klare grænser. En ondartet tumor er kendetegnet ved progressiv vækst, hurtig metastase. En tumor af godartet karakter placeret i en kritisk del af hjernen, når den vokser, kan udvikle sig til onkologisk dannelse. Den mest almindelige hjernekræft er gliom, som er dannet af gliaceller i nervevæv.\nSuccesen med hjernekræftbehandling afhænger primært af rettidig påvisning af onkopatologi. Ifølge statistikker observeres en overlevelsesrate på 4-5 år hos 70% af kræftpatienterne i tilfælde af påvisning af et onkologisk fokus på et tidligt tidspunkt. Dødsfaldshastigheden skyldes dynamikken i onkopatologi, dens mangfoldighed.\nTegnene på sygdommen adskiller sig markant afhængigt af typen af kræft, dens placering, størrelse. Generelle cerebrale symptomer vises med vækst af kræft såvel som et resultat af kompression af hjernestrukturer og en stigning i intrakranielt tryk (ICP). Fokale eller primære manifestationer af sygdommen opstår som et resultat af spiring af kræft, hvilket medfører ødelæggelse af hjernevæv.\nGenerelle cerebrale symptomer inkluderer:\nregelmæssig hovedpine af intens art, som praktisk talt ikke påvirkes af smertestillende stoffer;\nsvimmelhed på grund af dårlig blodcirkulation i hjernen, kompression af lillehjernen\nkonstant kvalme og opkastning, som opstår på baggrund af ændringer i ICP, uanset madindtagelse.\nFokale tegn på patologi:\nbevægelsesforstyrrelser, muskelhypotoni, partielle lemmer læsioner;\nfuldstændigt eller delvist hukommelsestab\nfald eller absolut tab af følsomhed over for eksterne hudirriterende stoffer\nsynshandicap, hørelse, talegenkendelse;\nproblemer med at tale og skrive;\nkrænkelse af koordinering af bevægelser, gangændring\nAfhængig af lokaliseringen af det onkologiske fokus har patienten hurtig træthed, svaghed, irritabilitet, distraktion. I tilfælde af volumetriske tumorer i hjernens frontlobe reduceres intellektuelle evner betydeligt, personlige kvaliteter og adfærd ændres..\nFor at bestemme en nøjagtig diagnose og udvikle en passende behandlingsplan foreskrives en omfattende undersøgelse, der inkluderer følgende typer forskning:\nundersøgelse af en neurolog for at vurdere syn, hørelse, reflekser, koordination af bevægelse;\nmagnetisk resonansbilleddannelse og computertomografi med introduktion af et kontrastmiddel;\nelektroencefalografi til bestemmelse af lidelser i hjerneaktivitet;\nangiografi, som gør det muligt at vurdere alle faktorer i blodtilførslen til hjernen;\nspinal punktering til undersøgelse af cerebrospinalvæske.\nTil den endelige diagnose udføres en neurokirurgisk operation for at tage en biopsiprøve fra hjernen. Efter histologisk verifikation af tumorvæv og opnåelse af resultaterne af instrumental diagnostik bestemmer læger behandlingsmetoderne. Hvis kirurgi ikke er angivet, opnås biopsi ved stereotaktisk biopsi.\nUdseendet af en tumor udløses af unormal celledeling. Af hvilken grund den patologiske proces dannes, er det umuligt at bestemme. Der er flere risikofaktorer, der øger risikoen for en læsion. Nemlig:\nStråling. Ifølge statistikker opdages hjernekræft meget oftere hos mennesker, der udsættes for regelmæssig eksponering for ioniserende stråling på atomkraftværker. På samme tid øger indflydelsen af elektromagnetisk stråling fra moderne gadgets ikke risikoen for at udvikle kræft..\nGenetisk disposition. Kræftens historie i et af familiemedlemmerne øger risikoen for at udvikle denne patologi, især når det kommer til gliom. Arvelighed forværrer genetiske patologier: tuberkuløs sklerose, neurofibromatose type 2.\nImmunsystemet lidelser. Højrisikogruppen inkluderer mennesker med svækket immunitet, da lymfom dannes i immunsystemets celler - lymfocytter.\nRisikofaktorer for dannelsen af et patologisk fokus i hjernen inkluderer også: dårlige vaner, hovedskader i fortiden, indtagelse af visse lægemidler, tilstedeværelsen af alvorlige sygdomme, herunder hiv.\nHjernekræft er opdelt i henhold til lokalisering af fokus i primære tumorer, der udvikler sig fra nerver, væv, hjernehinde og sekundære kræftformer med metastatisk oprindelse. Tumoren klassificeres i følgende typer alt efter dens cellulære sammensætning:\nGliom er den mest almindelige neuroektodermale tumor, der påvirker hjernen eller rygmarven hos 60% af patienterne. Denne art inkluderer også astrocytom, ependymoma, oligodendrogliom..\nGlioblastoma er en aggressiv, mest almindelig type primær tumor, der i de fleste tilfælde forekommer hos mænd.\nAdenom - en tumor af hovedsagelig godartet natur dannet i hypofysens væv.\nMeningiom - dannes i meningesvæv, i de fleste tilfælde - en godartet neoplasma;\nNeurinom er en godartet formation, der dannes i kranienerverne.\nDer er også mere sjældne morfologiske undertyper: medulloblastomer, ondartede neuroektodermale tumorer, godartede craniopharyngiomas, dysembryogenetiske oncotumorer og andre..\nUdviklingen af den onkologiske proces er opdelt i 4 faser:\nTrin I - karakteriseret ved et asymptomatisk forløb på grund af et lille antal kræftceller. På dette stadium er der undertiden hovedpine, svimmelhed, træthed og svaghed mærkes. Imidlertid forbinder patienter ofte ikke sådanne manifestationer med hjerne-onkopatologi. På grund af milde symptomer er det problematisk at identificere sygdommen i første fase..\nTrin II - spredningen af det patologiske fokus til nærliggende hjernevæv begynder, hvilket resulterer i, at synet forværres, og der forekommer også epileptiske anfald, kvalme, opkastning.\nTrin III - der er en hurtig vækst af en aggressiv tumor med udtalt symptomer. Patientens tale, hørelse, hukommelse forværres, og der opstår vanskeligheder under gang. Kræft anses for ubrugelig på dette stadium.\nTrin IV - Tumorceller vokser hurtigt i hele hjernen. Kirurgisk behandling er i de fleste tilfælde ekskluderet på grund af en irreversibel onkologisk proces. Patienten mister alle vitale funktioner i kroppen, palliativ behandling er indikeret.\nForebyggelse af hjernekræft\nDa hjernekræft er en multifaktoriel onkologisk sygdom, skal du passe på din krop som helhed. Eksperter anbefaler:\nbegrænse dig selv fra stressende situationer;\nundgå eksponering for stråling, kræftfremkaldende stoffer\ntage ikke lægemidler ukontrollabelt;\nfå nok søvn, indånder frisk luft oftere\nglem ikke fysisk aktivitet for stærk immunitet.\nOg den vigtigste regel til forebyggelse af sygdom er et rettidigt besøg hos lægen, når de første mistænkelige symptomer vises..\nBehandlingens taktik afhænger af kræftegenskaberne: typen af tumor, dens størrelse, placering. Udarbejdelsen af en terapeutisk plan er også baseret på individuelle aspekter: patientens alder, kroppens tilstand, tilstedeværelsen af andre sygdomme.\nNeurokirurger og onkologer bruger flere kræftbehandlinger:\nNeurokirurgisk operation. Den vigtigste metode til behandling af onkologiske tumorer. I processen udskærer kirurgen patologisk væv. Operationen udføres ved hjælp af avanceret computernavigation til overvågning. Minimal invasiv intervention gennem den intranasale tilgang er ordineret til små tumorer i hypofysen. I tilfælde af en anden lokalisering anvendes en kraniotomi, kraniet åbnes og onkologien fjernes. Delvis excision er indiceret i tilfælde af risiko for beskadigelse af hjernens hovedcentre efter fuldstændig excision af tumoren.\nStrålebehandling. Det er indiceret i tilfælde af inoperabilitet hos onkopatienten eller som en yderligere behandling efter operationen. Metoden består i en ioniserende effekt med høj præcision på atypiske væv, på grund af hvilken tumorvækst sænkes, patogenesen stoppes.\nStereotaktisk strålekirurgi. Det indebærer brug af den innovative Cyber Knife-installation. Under behandlingsprocessen ødelægger den radioaktive stråle effektivt kræftceller med maksimal præcision uden at påvirke sundt væv. I tilfælde af store ondartede formationer er en stærkt koncentreret stråle af radioemission i stand til at påvirke flere patogener på én gang. Ofte er stråkirurgi indiceret i tilfælde af metastatisk læsion, tilbagefald. Kræver ikke bedøvelse og genopretning.\nKemoterapi. På grund af det faktum, at ikke alle lægemidler er i stand til at trænge gennem blod-hjerne-barrieren, ordineres et individuelt administrationsforløb af antiblastiske antibiotika, alkyleringsmidler osv. Kemoterapiregimer kombineres med strålebehandling for maksimal effektivitet.\nKryokirurgi. Metoden til kryodestruktion af onkologisk væv er indikeret i tilfælde af tumors utilgængelighed, især hos ældre kræftpatienter og i nærvær af samtidig sygdomme. Kryokirurgi kan både være en tilføjelse til operationen og en separat metode til destruktion af kræftceller.\nSymptomatisk behandling. Det er nødvendigt for at forbedre patientens livskvalitet ved at lindre cerebrale symptomer. I processen ordineres antiemetikum og beroligende midler, narkotiske analgetika, glukokortikosteroider, ikke-steroide antiinflammatoriske lægemidler.\nBehandling af hjernekræft med folkemedicin\nUkonventionelle terapier har ingen effekt på hjernekræft. Urtete, afkog og lotion er absolut meningsløse måder at bekæmpe kræft på. Du kan ikke spilde dyrebar tid på jagt efter et universalmiddel efter kræft blandt folkemedicin. I dag udføres hjernekræftbehandling i Moskva af de bedste neurokirurger og onkologer i landet med mange års erfaring, der har opnået gode resultater selv i de mest alvorlige tilfælde. Samtidig bruges det bedste udstyr med den nyeste teknologi i onkologiske klinikker i Moskva, hvilket bidrager til en stigning i hærdningshastigheder.\nMange faktorer påvirker overlevelsesprognosen: kræftkarakteristika, patientens alder, stadier af patologi, perioder med påvisning af kræft, behandlingsmetode, psyko-emotionel holdning osv. Først og fremmest er en gunstig prognose mulig i tilfælde af tidlig påvisning og tilstrækkelig behandling af onkopatologi..\nPå grund af neurokirurgisk intervention i fase I eller II har patienter en chance for at leve i 5 år med den betingelse, at der ikke er nogen tilbagevendende kendsgerning. Nogle gange lever en person i mere end en bestemt periode, men på samme tid har han konstant onkologi. Ved III og IV grader er prognosen mindre betryggende - forventet levealder efter behandling er fra 1 til 2 år. Under alle omstændigheder kan kun den behandlende læge tale om prognosen for overlevelse baseret på kræftformen, diagnoseresultaterne, patientens generelle tilstand..\nDu kan også finde disse artikler nyttige\nHjernestammen astrocytom er en ondartet neoplasma baseret på degenererede stjerneceller.\nHjernegiom er en gruppe maligne tumorer, der stammer fra neuroektodermale gliaceller. Denne tumor kan.\nEt kavernom er en godartet tumor, der dannes fra hjernens kar. Tilsyneladende er disse afrundede kavitære.\nKnoglemarvskræft er en ondartet tumor, der udvikler sig fra det bløde indhold af rørformede og kræftformede knogler og.\nEn hjernetumor. Stadier, fotos af tumorer\nProblemet med at diagnosticere en sådan lidelse er, at dens symptomer er meget lette at forveksle med andre sygdomme. For eksempel kan svimmelhed, kvalme og opkastning være symptomatisk for ikke kun en hjernesvulst, men også migræne eller hypertensiv krise. Derfor begynder vellykket behandling af hjernecancer med udvælgelsen af en kvalificeret specialist, der kan etablere en nøjagtig diagnose og ordinere den tidligst mulige behandling..\nHidtil er årsagerne til, at hjernekræft opstår, hvis foto gør det muligt for os at forstå konsekvenserne af en sådan forfærdelig lidelse, ikke blevet undersøgt nøjagtigt. Eksperter bemærker, at primære tumorer hovedsageligt er forårsaget af genpatologier, mens sekundære opstår som et resultat af metastase af andre tumorer..\nDer er flere grunde, der kan udløse forekomsten af hjernekræft:\nGenetiske sygdomme. I medicinsk praksis bemærkes det, at hjernecancer meget ofte diagnosticeres hos patienter, der lider af Bournevilles sygdom, tuberkuløs sklerose og andre;\nSvækket immunitet. Ofte diagnosticeres en hjernetumor hos patienter, der har gennemgået organtransplantation eller har aids. I det andet tilfælde forekommer kræft ofte i andre organer og metastaserer derefter til den menneskelige hjerne;\nSom praksis viser, diagnosticeres hjernekræft oftere hos kvinder end hos mænd. En vigtig rolle spilles ikke kun af køn, men også af race: det bemærkes, at hvidhudede mennesker lider af hjernekræft meget oftere end repræsentanter for andre racer;\nDe negative virkninger af stråling og kræftfremkaldende stoffer, der er kendetegnet ved en høj onkogen fare, hvilket resulterer i, at risikoen for at udvikle en hjernetumor øges markant. Risikogruppen inkluderer mennesker, der arbejder i farlige industrier;\nAlder. En hjernesvulst er mere almindelig hos voksne, og ondartede svulster er meget sværere at behandle i en ældre alder. Børn har også risiko for at udvikle en sådan sygdom, men i modsætning til voksne vil lokaliseringen af tumorer være anderledes: hos voksne påvirker neoplasma hjernens foring, og hos børn lider hjernestammen eller lillehjernen.\nHjernekræft: symptomer og tegn\nHjernekræft, hvis fotos af patienter findes på Internettet, kan variere med hensyn til fokale og cerebrale symptomer. I det første tilfælde afhænger det hele af placeringen af neoplasmaet, og hvad angår de generelle cerebrale symptomer, er de identiske for alle tilfælde af hjernecancer..\nFokale symptomer inkluderer følgende:\nPatienten begynder at fordreje forskellige følelser, taktile fornemmelser kan være ret mærkelige, komplet eller delvis nedsat bevægelsesevne er ofte diagnosticeret;\nDer kan være en fuldstændig overtrædelse af mentale processer, hvilket resulterer i, at patienten bliver uforudsigelig, aggressiv, helt passiv. Og der kan også være øgede anfald af apati og depression;\nPatienten har problemer med vandladning eller blærefunktion.\nFor hjernetumorer er tegn og generelle symptomer, blandt hvilke det er værd at bemærke øget intrakranielt tryk. Derudover bemærkes det:\nSvimmelhed, følelse af at jorden glider under dine fødder er mulig. I sidstnævnte tilfælde kræver en grundig diagnostisk undersøgelse;\nHovedpine, der oprindeligt kan være periodisk, men efter kort tid bliver permanent. Oftest forekommer efter at have sovet inden man spiser, efter fysisk anstrengelse eller følelsesmæssig stress;\nKvalme og opkast. Grundlæggende opstår som et resultat af en skarp ændring i hovedets position. Opkast kan forekomme uden tegn på kvalme og er ikke forbundet med fødeindtagelse. Dette symptom dehydrerer i høj grad kroppen, hvorfor patienter ordineres medicin, der blokerer dette symptom..\n1 og 2 stadier af hjernekræft\nSygdommens asymptomatiske forløb tillader ikke visuelt nøjagtigt at vurdere tumortrinet, desuden udføres overgangen fra et trin til et andet meget hurtigt og umærkeligt, især når det kommer til neoplasmer i hjernestammen.\nBotkin.pro - telemedicinsk service\ntil en patient og en læge\nLikar online - start ordren!\nKend din læge\nTilpas videokonsultation og visnovok\npå Botkin.pro - billigt\nFor at kende din læge og tilmelde dig en online konsultation af en læge, har du ikke brug for mere end to hilin. Og du kan rette selve videokonsultationen, du ved, at den er god\nlikarya på Botkin.pro -\nshvidko, i hånden\nSkyl likarska ud for hjælp til ikke at gå ud af kabinen\nFremskynde oprydningen med din egen læge\nGlem alt om papiragtig whisky\nGiv en ven en likarska dumka bezkoshtovno\nAnbefales online til videokonsultationer\nLikari online til fahom\nRådfør dig med nogen at vedhæfte\nFå hjælp på pc'er, smartphones, tablets uden yderligere spring og installationer.\nEller download mobilbutik:\nKommentarer fra patienter\nVideokonsultation er super. Jeg vil bruge og anbefale! Registrering og betaling med et par klik! Sang!! Gå ingen steder.\nJeg tilbragte min ungdom med børnene på klinikken! Hvor mange infektioner har du hentet! Det er nødvendigt at gå til mødrenes forum, så alle ved det!\nJeg ønsker ikke, at fjenden vandrer rundt på hospitaler med levercirrhose. Godt klaret!\nDa jeg generede en læge på en mobiltelefon, blev jeg plaget af anger. Nu er jeg i komfort for mine penge!\nVed at skrive en omstrukturering på vores hjemmeside får du adgang til et særligt kontor, og du kan kontakte os for at ændre Botkin.pro-tjenesten.\nEn liste med anmodninger om aktivering er sendt til den e-mail-adresse, du har angivet. Log ind på chatten, og aktiver din konto for at få adgang til et specielt kabinet.\nVil du fortælle fjenderne om vores tjeneste?\nFør og efter fotos af mennesker, der slår kræft\nSophie besejrede kræft for tre år siden og er stadig sund.\nPræcis et års forskel mellem fotos. Den fjerde fase af rabdomyosarkom. Lægerne gav hende kun tre måneder, men hun vandt.\nForskellen mellem fotos er kun et par måneder.\nAndet foto - to år uden kræft.\nOtte år uden kræft.\nHun besejrede brystkræft.\nKunne lide? Vil du holde dig ajour med opdateringer? Abonner på vores Twitter, Facebook-side eller Telegram-kanal.\nHjernetumor: Vektor, Foto og PSD\n+40 gratis billeder.\nNærbillede af skaldet mandligt hoved efter onkologisk kirurgi.\nKemoterapi og hovedbestråling med spor af menneskelig stress.\nSkaldet mand, der holder hovedet i psykologisk stress\n30'erne kvindelig læge med lilla bånd til måned for bevidsthed om epilepsi, hjerneeg\nHjernekræft. hjernekræft symptomer.\nLægen undersøger nøje patientens mri.\nUng mandlig læge, der læser og undersøger mri hjernescanning\n3d medicinsk baggrund med mandlig figur med fremhævet hjerne\nMenneskelig hjerne og stetoskop\nNærbillede af et skaldet mandligt hoved efter en onkologisk operation. metoder til bestråling af hjernetumor og kemoterapi. overlevende kræftpatient. nøgen mand med ar. hudirritation. neurokirurgi\nSkaldet mand psykologisk stress kæmper for livet i en arterie af en hjernesvulst. hjerteskærende mandlige følelser efter kræftneurokirurgi. overlevende kræftpatient. kemoterapi og hovedstråling\nMR viser en hjernetumor?\nKliniske tegn på hjernens neoplasmer vises som regel kun i de sidste faser, derfor er tidlig diagnose af patologier vigtig for en vellykket behandling. Metoden til magnetisk resonansbilleddannelse giver dig mulighed for at få lag-for-lag-billeder af et organ med et scanningstrin på 1 mm. På grund af det høje detaljeringsniveau og den yderligere anvendelse af kontrastmedier viser MR en hjernetumor i fravær af symptomer.\nForbereder en patient på en MR i hjernen\nMR i hjernen: vil tumoren vise sig?\nØdem i hjernen på MR: årsagerne til udseendet\nKonklusion af MR i hjernen med en tumor\nHvordan ser hjernekræft ud på MR - foto?\nI tilfælde af mistanke om onkologi løser MR i hjernen flere diagnostiske opgaver:\ndetekterer et patologisk fokus;\nbestemmer nøjagtigt lokaliseringen af tumoren (ekstra- eller intracerebral placering);\netablerer en makroskopisk form af formationer (udseende, størrelse, sekundære ændringer osv.).\nLigesom computertomografi er MR-diagnostik baseret på at identificere direkte og indirekte tegn på hovedtumorer. I tilfælde af CT inkluderer den første en overtrædelse af hjernestoffets tæthed ledsaget af forkalkning af de berørte områder. Til magnetisk resonansbilleddannelse er en direkte indikation af onkologi en ændring i signalintensiteten fra de pågældende væv..\nPå tomogrammet angiver pile steder med forskellige intensiteter af MR-signalet fra tumorer: til venstre - hyperintense (efter kontrast), til højre - hypointense-signal\nAf de indirekte tegn på en tumor vil MR-billeder vise:\nforskydning af hjernens medianstrukturer eller choroid plexus (masseeffekt);\nafvigelser i størrelse, forskydning, kompression, deformation af ventriklerne;\nændringer i hjernens basale cisterner\nblokade af cerebrospinalvæsken med udviklingen af okklusiv hydrocephalus;\ncerebralt ødem nær tumoren og langs periferien af dannelsen.\nAstrocytom i hjernens venstre temporale lap på MR. Tomogrammet afslører en stor masse med en heterogen struktur og utydelige konturer, der forårsager en moderat masseeffekt. T2-vægtet billede (foto a): ændringer i signalet fra tumorsubstansen og hjerneødem bestemmes (pil); T1-vægtet billede efter anvendelse af gadolinium (foto b): der observeres fokal kontrast af tumorvæv (pil)\nUd over primære tumorer (inklusive dem kompliceret af intraorganiske metastaser) viser magnetisk resonansbilleddannelse sekundære læsioner forbundet med neoplasmer i andre områder af kroppen. De findes overalt:\nknogler i hovedet og dura mater (kan simulere meningiomer) - karakteristisk for melanomer, nyre- og prostatacancer;\nhjernens bløde membran - forekommer oftest med gastrisk adenocarcinom;\nsubstans i hjernen - i de fleste tilfælde udvikler de sig som et resultat af lunge- og brystkræft.\nØdem er en stigning i volumenet af hjernevæv på grund af overskydende væskeansamling og ændringer i lipidstrukturer i celler. Denne tilstand er ikke en separat sygdom, men resultatet af udviklingen af forskellige patologier, herunder tumorer og metastaser..\nØdem og hævelse er en reaktion i hjernen på væksten af en neoplasma, som forårsager forstyrrelse af nervecellernes normale funktion og ledning af synapser, vanskeligheder med blod- og cerebrospinalvæskecirkulation på grund af forskydning og krænkelse af væv. Jo større tumor og jo højere malignitet, desto mere udtalt ødem, som helt sikkert vil vise en MR.\nTomogrammer af en patient med en historie med lungekræft. Ikke-kontrastbilleder af hjernen viser en fokal masse i højre occipitale lap med omfattende perifert ødem (centrum og højre fotos). Efter kontrast (foto til venstre) kan du se metastasen\nBillederne analyseres af radiologen, der udførte scanningen. Beskrivelsen indeholder følgende oplysninger:\ntilstedeværelsen af en zone med det ændrede MR-signal;\nomtrentlige dimensioner, form, konturer af en volumetrisk formation;\ntilstedeværelsen af perifokalt ødem;\ntilstedeværelse af masseeffekt.\nRadiologens mening er ikke en diagnose. For at bestemme tumorens natur skal patienten vise resultaterne til den specialist, der har henvist eller til onkologen. For at afklare de opnåede data kræves yderligere undersøgelser, på grundlag af hvilke der drages endelige konklusioner og passende terapi ordineres..\nSignaler fra tumorer varierer afhængigt af MR-scanningen. I T1 VI-tilstand er neoplasmer normalt hypointense, i T2 VI kan de være hvilke som helst. Til differentiering af ondartede og godartede patologier er postkontrastbilleder af stor betydning. Aggressive blastomer farves normalt på tomogrammer ikke-ensartet på grund af foci af nekrose, forkalkninger, blødninger. Nogle typer tumorer (for eksempel diffust voksende astrocytom) akkumulerer ikke kontrastmiddel, eller forstærkeren er koncentreret et punkt forskellige steder.\nGodartede formationer er placeret i en tæt kapsel og med en stigning i størrelse flytter de tilstødende væv til side uden at vokse indad. Under scanning viser billederne en klar afgrænsning af det berørte område fra andre strukturer.\nEn stjerne ved en MR-scanning indikerer en godartet tumor i kapslen\nFor ondartede processer i hjernen er typiske:\nmangel på markante konturer\ninfiltrativ type vækst: patologi udvikler sig mellem sunde celler og skader sidstnævnte;\nnekrotisk henfald (selvfordøjelse af tumoren i det berørte område);\nblødninger i dannelsesmassen: nyligt spirende kar er defekte og let beskadigede;\ntilstedeværelsen af cyster og forkalkninger i tumorens tykkelse.\nOndartet svulst i hjernens venstre frontlobe uden klare grænser med ødem og tegn på nekrotisk henfald\nMetastatiske tumorer består af væv fra berørte organer, der er kommet ind i hjernen gennem blodbanen. På tomogrammer har sekundære formationer markante konturer, ødem visualiseres omkring. Nogle gange samles flere metastaser for at danne et stort fokus. Baseret på signalets karakteristika kan specialisten fastslå, hvor de maligne celler formodes at være kommet ind i hjernen..\nDet sker, at MR ikke viser en patologisk proces. Til visning af organer og systemer i høj kvalitet kræves en tomograf med en høj magnetisk feltstyrke. Hvis der er mistanke om en tumor, anbefales det at foretage en hovedscanning ved hjælp af et lukket apparat fra 1,5 Tesla med intravenøs kontrastforstærkning.\nHjernekræft tilhører en heterogen gruppe af ondartede tumorer inde i kraniet, som er dannet som et resultat af ukontrolleret unormal celledeling, som er elementer i selve hjernen, før denne proces starter..\nDisse neoplasmer kaldes "primære" i modsætning til "sekundære", hvis kilde er metastaser, der er kommet ind i kraniet fra en kræft i et andet organ. Hjernekræft er relativt sjælden og tegner sig for ikke mere end 2% af alle typer tumorer.\nMedicinsk statistik siger, at der oftest forekommer i dag:\nneuroepiteliale tumorer, der udvikler sig direkte fra hjernevæv og udgør ca. 60% af alle typer onkologiske patologier (en af de mest almindelige typer er gliom);\nmeningeal tumorer, der opstår fra væv i meninges og forekommer i en fjerdedel af alle tilfælde (for eksempel meningioma);\nhypofysetumorer, der er dannet af dets celler (en repræsentant for denne type sygdom er et hypofyseadenom);\nneoplasmer i kranienerverne, de såkaldte neurinomer, som er godartede neoplasmer og fjernes uden konsekvenser for patienten.\nVidenskab hævder, at mennesker med risikofaktorer som: er mere tilbøjelige til at udvikle glioblastom hjernetumorer:\nbeskæftigelse inden for den petrokemiske industri og gummiindustrien;\ntilstedeværelsen af HIV\nSamtidig er der ingen beviser for, at hjernekræft, hvis fotos er fulde af internetsteder, kan være forårsaget af brugen af en mobiltelefon eller en hovedskade og også er smitsom..\nPå grund af det faktum, at den ondartede dannelse er placeret inde i kraniet, er den rettidige diagnose af denne lidelse meget problematisk, hvilket resulterer i, at der ofte er tilfælde, hvor en patient kun henvender sig til en specialist for hjælp, når hans helbred forværres betydeligt.\nTegn på hjernekræft\nSymptomer på ondartet svulst i hjernen afhænger af dens læsion. Typiske tegn på hjernekræft er som følger:\nintermitterende, kedelig, sprængende hovedpine, der vises eller forværres om natten eller om morgenen såvel som med stress eller spænding;\nsvimmelhed, svaghed, træthed\ntab af hukommelse og syn, helt eller delvist\nafvigelser i høreorganernes arbejde med det mulige udseende af auditive hallucinationer;\nkrænkelser af mundtlig tale og vanskeligheder med dets anerkendelse\numotiveret irritabilitet, distraktion, ændringer i adfærd\nTegn på hjernekræft og intensiteten af deres udvikling afhænger af egenskaberne ved tumorvækst og dens lokalisering. I nærværelse af mindst et par symptomer er det nødvendigt straks at konsultere en specialist for en omfattende undersøgelse for at identificere kræftpatologi.\nTil behandling ordineres normalt et sæt foranstaltninger, der består af kirurgi, kemoterapi, kryo- og stråkirurgi samt symptomatisk terapi, der sigter mod at lindre hjerneødem og lindre smerter..\nHjernekræft, fotos af patienter med et ret trist syn, der opdages i tide, er ikke dødelig. Behandling, startet på et tidligt stadium af neoplasmaudvikling, giver en 60-80% overlevelsesrate inden for 5 år. Ved sen behandling overstiger dette tal ikke 40%.\nDe mest almindelige hjernetumorspørgsmål besvares i seks flashkort\nDet første princip i hjernekræftbehandling er, at tumoren skal fjernes.\nVi har hørt om hjernekræft mange gange på tv-skærme - det er denne type onkologi, der har taget livet af en række berømtheder. Onkologer siger, at denne sygdom har mere end 100 forskellige variationer, og dens første tegn kan let forveksles med kroppens reaktion på stress og arbejde for slid - det forårsager hovedpine. Leder af afdelingen for neurokirurgi ved Krasnoyarsk Regional Clinical Hospital Yuri Pestryakov fortæller mere om, hvilke typer hjernetumorer, hvad er dens symptomer, diagnosemetoder og behandling..\nÅrsager til hjernesvulst\nDer er tre velprøvede faktorer, der bidrager til dannelsen af hjernetumorer:\narvelighed, dvs. tilstedeværelsen af volumetriske processer i hjernen hos direkte forfædre eller slægtninge i en generation;\nkontakt med kræftfremkaldende stoffer og stråling.\nForresten er rygning og alkohol ikke dokumenterede risici for udviklingen af denne type kræft..\nDet første og vigtigste symptom er hovedpine. Det ser ud til, at volumen tilføjes kraniet, intrakranielt tryk stiger. Hvis der opstår hovedpine hos en sund person - dette er det første tegn på en form for sygdom i centralnervesystemet - skal du konsultere en læge.\nEt andet vigtigt symptom er krampeanfald, der først optræder hos en sund person..\nEffekten af tumoren kan også være forbundet med høretab, lugtesans og syn..\nHvilke typer hjernetumorer er der?\nBlandt al onkologi udgør hjernetumorer ca. 1,5-2%. Deres klassificering indeholder mere end 100 emner, som kan opdeles i flere grupper:\ntumorer, der vokser direkte fra cellerne i medulla. De kan være af varierende grad af malignitet;\ntumorer, der vokser fra hjernens foring. I de fleste tilfælde er disse godartede tumorer;\ntumorer, der vokser fra hypofysen. De manifesterer sig på forskellige måder. Sygdomsforløbet afhænger af, i hvilken zone i hypofysen tumoren vokser, hvis produktion er nedsat hormoner. Der er tumorer, der vokser fra kranienerverne;\nembryonale hjernesvulster. De diagnosticeres for det meste hos børn, de er meget ondartede;\nmetastaser bragt ind i hjernen udefra, hvor kræft i lunge, bryst, nyre, skjoldbruskkirtel, mave og andre organer kan metastasere.\nHvad er glioblastom, og hvorfor er det farligt??\nEn speciel type hjernetumor er glioblastom. Det er en ondartet, dårligt differentieret tumor, der påvirker næsten hele hjernen. Dette er en tumor af "primitive", "kim", udifferentierede celler, der formerer sig hurtigt. Det kan ikke fjernes radikalt.\nResultatet af behandlingen afhænger stort set af det væv, der udgør tumoren: jo flere tumorceller er relateret til det omgivende væv, jo bedre er prognosen.\nHvordan diagnosticeres hjernetumorer??\nDer er to hovedmetoder - computertomografi og MR.\nOnkologer bemærker, at påvisning af hjernetumorer er steget på grund af forekomsten af tomografier. Folk gennemgår ofte computertomografi først og går først derefter til lægen. Derfor antages det, at antallet af forsømte patienter er faldende, men generelt falder forekomsten af hjernekræft ikke..\nHvordan behandles en hjernesvulst??\nHovedprincippet ved behandling er, at tumoren skal fjernes..\nDu skal også forstå, at levetider med denne sygdom som regel ikke er meget lange. Tidligere levede op til 80% af mennesker med glioblastom for eksempel ikke op til seks måneder. I dag lever nogle patienter stadig i mere end to år. Men dette er ikke kun en sejr for kirurger, der fjerner tumoren, men også for det korrekt valgte kemoterapiforløb og patientens egen styrke til at kæmpe.\nErnæring til mavekræft: behandlingsmetode før og efter operationen\nMetoder til fjernelse af aterom og postoperativ pleje\nFjernelse af cervikal polyp\nHjertekræft indeholder hvilken slags blod\nTre hovedtilgange til behandling af uterine fibromer\nAfkodning af prostata tumor markør\nHvad skal man gøre, hvis en muldvarp på kroppen er betændt: årsager og konsekvenser\nFjernelse af polypper i maven: typer operationer, postoperativ periode\nSubmukøs uterin myom\nHvorfor er ledet i stortåen hævet\nKræft i labia: symptomer, tegn, diagnose, behandling\nØnsket om at slippe af med modermærker skyldes både æstetisk ubehag og potentiel fare. Blødning fra en muldvarp, betændelse, en stigning i størrelse - alt dette kan føre til en overgang til en ondartet tumor.\nHvad betyder det, når en muldvarp klør et bestemt sted?\nForsegling under sømmen\nHvad skal jeg gøre, hvis en papilloma kommer ud\nBlodprøve for leukæmi


Gardinbussen Værløse Faxe - Bestil i dag og få et besøg af prof. gardinbus! | Gardinbusbesoeg.dk\nDu leder efter gardinbussen i Værløse Faxe som kommer til at give dig lidt inspiration. Så hvordan kan du få fantastisk flotte moderne gardiner lavet til at passe dine vinduer for blot et par dollars.\nNå det behøver ikke at bryde banken til at vende dine gardin ideer til virkelighed. Så hvad slags vindue behandlinger er jeg taler om, der er lavet til at måle og koster ikke en formue. Godt de kaldes gardinbussen i Værløse Faxe, fordi de hænge i læg, der folder ind i en bølgeform. Læs her for mere info.\nGardinbussen Værløse Faxe kommer hurtigt og billigt ud til dig\nGå ikke i panik, behøver du ikke at sy eller endda vide noget om gardinbussen i Værløse Faxe. Det er så simpelt alle kan gøre dette (selv en voksen mand som mig). Hvordan kan jeg vide, har jeg læst om det et eller andet sted og besluttede at dele den med dig.\nSå din spørger hvordan kan du gøre gardinbussen i Værløse Faxe som denne. Nå det første skridt er:\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget Gardinbussen priser Værløse Faxe den februar 2, 2017 af admin4210xx.


Børn/unge - Landsforeningen Læbe-Ganespalte\nMulighed for at møde andre født med spalte\nSom barn og ung kan du have behov for at møde andre, der ligesom dig er født med spalte og som har nogle af de samme erfaringer og oplevelser som dig. Det kan være, at I har været igennem nogle af de samme operationer eller er i gang med tandretning eller noget helt andet. Hvert år bliver der født ca. 140 børn med spalte, så du er ikke alene.\nVi i foreningen afholder hvert år ungdomsweekend, familiedage og landsmøde, hvor der både er noget for unge, børn og voksne.\nDu kan læse mere om, hvad vi tilbyder på de forskellige arrangementer herunder.\nDe seneste år har vi været i Lalandia i Billund – her oplever vi, at der er aktiviteter til alle. Vi bor i huse i mindre grupper, hvor vi kan hygge før, mellem og efter aktiviteterne.\nDu kan læse mere om ungdomsweekenden her\nLandsforeningen afholder hvert år 2 familiedage henholdsvis øst og vest for Storebælt.\nDet er forskelligt fra år til år hvor familiedagene bliver afholdt. Vi forsøger dog at finde på noget som give en god oplevelse til hele familien, både børn unge og voksne.\nDu kan læse mere om familiedagene her\nHvert år er bestyrelsen vært for et landsmøde som forløber fra lørdag formiddag til søndag middag. Landsmødet afholdes skiftevis i Jylland og på Sjælland.\nLandsmødet er for hele familien. I løbet af weekenden, er der mulighed for at lytte til forskellige oplæg, både med fagligt indhold og nogle også med et mere underholdende perspektiv. Der er mulighed for at møde andre som har oplevelser og erfaringer lignende jeres egne og I får mulighed for erfaringsudveksling og uformelle snakke.\nPå landsmødet er der også oplevelser for børn og unge. Vi har et fast team af børnepassere, som både arrangerer pasning af de helt små såvel om underholdning til børnene og de unge i alle aldre, blandt andet arrangeres der tur i svømmehallen for de større børn. De mindre børn kan lege, spille spil, kommer på gåtur og meget andet.