Mf bladet 6 2014 screen by Nils Andersen - Issuu\nMf bladet 6 2014 screen\nStuderende engagerer sig i diakoni Fakultetsleder stopper\nStuderende blandt udsatte borgere\nKurt E. Larsen forsvarer dok torafhandling\nDiakoni og mission må gå hånd i hånd Kurt E. Larsen Lektor i kirke- og missionshistorie\nDe studerende på MF har som en del af ’Praktisk Teologi’ et fag, der hedder ’Diakoni og Menighedsforståelse’. Diakoni er betegnelsen for den praktiske hjælp og omsorg til mennesker, som udgår fra kristne mennesker og fra menigheder som en frugt af evangeliets gave. Diakonien står centralt i Det Nye Testamente, og har også fulgt den kristne kirke gennem historien. Da vækkelserne i 1800-tallet havde gjort den kristne tro levende for mange mennesker i Danmark, skete der også en fornyelse af diakonien. Fx var Indre Missions samfund i Esbjerg aktive på det sociale område. Der var mange fattige i byen, og i 1890’erne samlede man\nRedaktion (mfbladet@teologi.dk) Fakultetsleder Jørn Henrik Olsen Landssekretær Nils Andersen (ansvarshavende) Stud. theol. Henriette Engberg Jensen Stud. theol. Jesper Risbjerg Kristensen\nDecember 2014 - 44. årgang Oplag: 6500 Ændringer vedr. abonnement - ring venligst 86 16 63 00\npenge ind, så fattige børn kunne få et måltid varm mad hver dag i vintermånederne, og der blev tilberedt og udleveret mad til 400-500 børn dagligt i missionshuset. Der var også et kæmpestort søndagsskolearbejde i missionshuset, og ordets og håndens tjeneste fulgtes ad over for byens børn. Der er ingen modsætning i Det Nye Testamente mellem mission og diakoni. I kirkens historie har det været sådan, at tider med stærkt åndeligt liv også var de tider, hvor troende kristne var mest aktive i at tage sig af de svageste grupper i landet. Der bør heller ikke i dag være nogen modsætning mellem missionsarbejde og diakonalt arbejde. Faktisk bør de gå tættest muligt hånd i hånd. Samtidigt med at der skal være en arbejdsdeling. Studerende på MF skal ikke være diakoner, og derfor skal de heller ikke på MF lære praktisk diakoni. Men det er alligevel vigtigt, at de kender til diakonien i teori og praksis, fordi diakoni er en så vigtig del af kirkens samlede tjeneste for de mennesker, Gud har skabt. På MF uddanner vi til Ordets tjeneste, men Ordets og håndens tjeneste skal altid følges ad.\nForsidebillede: © Colourbox.com\nFakultetsleder takker af Jørn Henrik Olsen har sagt sin stilling op som fakultetsleder med udgangen af november. Jørn Henrik bor på Nordsjælland og ønsker med sin opsigelse at få sit arbejdsliv og familieliv til at gå op i en bedre enhed. Der er afskedsreception på Menighedsfakultetet fredag den 28. november kl.15-17, hvor alle er velkomne.\nNils Andersen Landssekretær Jørn Henrik Olsen blev ansat 1. august 2010 og havde fra starten en klar dagsorden: Den gode Teologi skal længere ud. Vi spørger ham, hvor godt han synes, dette er lykkedes de godt fire år, han har været fakultetsleder. ’Jeg har set gode resultater af forsøget på at åbne MF op til omverdenen, for det har helt klart været mit mål, at teologien skal bringes i kontakt med mennesker uden for de traditionelle cirkler. God teologi fortjener at blive bragt ud over kanten. Ud i grænseområderne og ud på livets korsveje. Flere og flere har fået glæde af vore foredragsserier, kurser, artikler i medierne, lydbibliotek etc. MF tjener en vigtig funktion i at skabe disse brohoveder.\nTORVET og Center for Kristen Apologetik Etableringen af TORVET er en synliggørelse af, at teologien er bragt mere i spil. Det har været en kæmpe glæde at se det dynamiske samarbejde mellem MF og andre organisationer blomstre, og se hvordan teologi og mission kan interageres i en frugtbar dynamik. Tilsvarende er Center for Kristen Apologetik kommet på banen og forsvarer og begrunder den kristne tro i mødet med ateisme og andre religiøse opfattelser.\nUddannelsen bragt op i højere gear Med den nye samarbejdsaftale med University of South Africa er MF’s internationale profil blevet styrket. Vore undervisere er aktive på konferencer og gennem øget\npublicering af deres forskning og ved samarbejde med det europæiske teologiske netværk (GBFE) og det nordiske ’Helsjö-netværk’. Der er blevet sat høje standarder for forskning og uddannelse, undervisernes faglige kompetencer stiger, og teologiuddannelsen på MF står stærkere end nogen sinde.\nEt vedholdende bagland bærer os frem Den store økonomiske og åndelige opbakning, som MF oplever, glæder mig meget. Vi har ikke en prangende økonomi, men er dog kommet ud af de sidste fire år med overskud. Det er virkelig glædeligt. MF er et ressourcecenter, som uddanner et stort antal studerende til præstetjenester og andre vigtige opgaver, og jeg vil her på falderebet stærkt opfordre Guds folk til at kaste sin kærlighed på MF, øge forbønnen og den økonomiske støtte til det livgivende teologiske arbejde, som MF bidrager med. Vi ser frugten i form af flere og flere MFteologer, der bliver ansat som præster rundt om, ligesom vi glæder os over, at MF-studerende rejser ud som medarbejdere i international mission for kortere eller længere perioder i Asien, Mellemøsten og Afrika. Med vemod takker jeg af. På MF holdes der fast på Guds ord, satses på formidlingen af evangeliet og arbejdes med en varm linje til Guds folk. MF er med de fantastisk engagerede og målrettede studerende og medarbejdere suverænt den bedste arbejdsplads, jeg har været i berøring med.’\nBed ... •\tBed Gud kalde en ny fakultetsleder\nStuderende rækker evangeliet Erik Empleo Dahl Hansen Stud. theol. på 2013-årgangen Sammen med flere andre studerende fra 2013-årgangen hjælper jeg ’Det Blå Sted’ med at holde åbent om søndagen fra klokken 10 til 14. Det Blå Sted er Blå Kors’ værested i Aarhus, hvor tidligere og nuværende stofmisbrugere, alkoholmisbrugere, psykisk syge, ensomme og socialt udsatte mennesker, kan købe en kop kaffe, noget billigt at spise, eller bare få en hyggelig snak. Vi laver og serverer mad og drikke, og uddeler tøj, sko og tæpper til dem, der har behov for sådanne ting, men vores fornemmeste opgave er at møde folk, der hvor de er i deres liv, og snakke med dem. Sagt med andre ord: at være sammen med dem. Vi snakker om alt mellem himmel og jord; hverdagens små bagateller og livets store spørgsmål og efterhånden som de, der kommer om søndagen, lærer os bedre at kende, bliver disse snakke også mere indholdsrige og personlige. Vi møder her et segment af befolkningen, som så nemt bliver glemt og overladt til sig selv, og i det møde har vi muligheden for at dele evangeliet. Det gør vi blandt andet igennem en andagt, der bliver holdt efter frokosten, som plejer at dreje snakken hen på Gud, hvis ikke snakken allerede er om Gud.\nUndervisningen og et konkret besøg satte os i gang Hele dette foretagende udsprang af et besøg på Det Blå Sted, som vores lærer Kurt Larsen havde arrangeret i forbindelse med faget ’Diakoni og Menighedsforståelse’. Hele 2013-årgangen blev vist rundt på Det Blå Sted af den daværende leder Lisbet Kristensen, som derefter fortalte os om den daglige drift på Det Blå Sted og om, hvordan de drev diakoni. Vi fik lov til at stille hende en række spørgsmål, og til sidst rundede Kurt besøget af med at spørge, om Det Blå Sted havde nogle ønsker, hvorefter Lisbet svarede, at de godt kunne bruge nogle\nfrivillige til at holde åbent om søndagen. Efter et par dage, havde vi samlet en gruppe og arrangeret et møde med Det Blå Sted, hvor rammerne for søndagsholdet blev fastlagt. Det Blå Sted har nogle faste regler så som, at man ikke må indtage alkohol derinde eller handle med stoffer, men ellers har vi ret frit spil med hensyn til, hvad der skal være på søndagens program. Det er en enestående chance for en gruppe unge teologistuderende!\nDiakoni og forkyndelse i praksis I undervisningen på MF har vi diskuteret spændingen og komplementariteten mellem diakoni og forkyndelse. I denne diskussion ønskede vi alle, at forene diakoni og forkyndelse i en eller anden udstrækning, så diskussionen drejede sig i sidste ende om, hvorledes dette bør ske. Sådan en diskussion kan nemt blive teoretisk og virkelighedsfjern, hvis man ikke har nogen erfaring på emnet. Her er søndagsarbejdet en enestående mulighed for os studerende til selv at gå balancegangen mellem diakoni og forkyndelse. Her kan vi selv sætte dagsordenen og vælge, hvilken tilgang til arbejdet vi finder bedst. Vi omsætter vores undervisning til konkret erfaring med samspillet mellem diakoni og forkyndelse. Denne gave håber vi på at række videre til kommende studerende.\ntil narkomaner og alkoholikere Et undervisningsforløb i ’Diakoni og Menighedsforståelse’ har motiveret en gruppe MFstuderende til at arbejde som frivillige blandt udsatte borgere i Aarhus.\n’Kristne var de eneste, der viste medfølelse’ Eksempler på diakoni i Bibelen og i kirkens historie Kurt E. Larsen Lektor i kirke- og missionshistorie Guds rige, som Jesus forkyndte, rummer et dobbelt aspekt: Det er allerede nu virksomt i verden, først gennem Jesu eget virke, siden gennem hans menighed. Dog er det endnu-ikke virkeliggjort fuldt ud, det sker først på den yderste dag. Jesu helbredelser skal også ses i dette dobbelte perspektiv: De var en lindring af nøden allerede nu, og samtidig pegede de frem mod den fuldkomne verden, som endnu ikke er indtrådt, hvor der ingen sygdom findes mere. Et sandt kristenliv leves tilsvarende i en dobbelthed: i forventningen om den kommende herlighed og i praktisk omsorg og tjeneste for andre her og nu. Et diakonalt tjenersind er den grundholdning, der må præge alle i den kristne menighed.\nEt særligt kald Diakoni er imidlertid også et særligt kald for nogle kristne mænd og kvinder. På apostlenes tid skete der en arbejdsdeling, fordi menigheden voksede og arbejdsopgaverne blev større, og nogle blev indsat til at være diakoner. Selv om de syv diakoner også prædikede og vidnede, varetog de dog primært menighedens diakonale opgave over for mennesker i nød. Der blev arbejdet for menighedens vækst med både mund og hånd.\nEt attraktivt fællesskab De første kristnes fællesskab virkede dragende på andre: ’Hele skaren af troende var ét i hjerte og sjæl, og ikke én kaldte noget af sin ejendom for sit eget; men de var fælles om alt. Med stor kraft aflagde apostlene vidnesbyrd om Herren Jesu opstandelse, og alle nød\nde stor yndest. Der var da heller ikke nogen nødlidende iblandt dem’. (Ap.G. 4,32f). De kunne aflægge deres vidnesbyrd med stor kraft, netop fordi deres budskab blev understreget af deres egne handlinger. En kristens liv vil nemlig enten overstrege eller understrege vedkommendes vidnesbyrd. Apostlenes vidnesbyrd blev understreget af deres synlige omsorg, og derfor aflagde de det med stor kraft.\nKun de kristne viste medfølelse Kirkehistorikeren Euseb fortæller fra tiden omkring år 310, hvordan de kristne levede i tjeneste for andre i en svær tid med pest, hungersnød og krig: ’Beviserne på de kristnes iver og fromhed blev meget tydelige for alle hedninger. For de var de eneste, som under sådanne ulykkelige forhold viste medfølelse og menneskekærlighed ved deres gerninger. Hele dagen holdt de ud med at tage sig af de døende og at begrave dem (der var utallige, som der ikke var nogen, der bekymrede sig om). Andre samlede fra hele byen mængden af dem, som var plaget af hungersnøden, på ét sted og uddelte brød til alle, så deres handling blev kendt af alle mennesker, og de priste de kristnes Gud og overbevist af selve gerningerne indrømmede de, at de kristne alene var virkelig fromme og gudfrygtige’. I velfærdssamfundet i dag udføres der også diakonalt arbejde. Det moderne samfund har skabt nye problemer, som bl.a. diakonale foreninger og institutioner bidrager til at afhjælpe. Det er et vidnesbyrd om, at der i kirkelige kredse stadig er nogle, der er opmærksomme på samfundets skiftende behov og går foran for at række en hjælpende hånd. Desværre fylder den diakonale indsats ikke meget i mediebilledet og heller ikke i det officielle kirkebillede, men diakonien er i live, og mennesker bliver hjulpet - også i dag.\nTeolkursus 2015 Teolkursus 2015 afholdes den 20.-23. januar på MF og har temaet: ’Ledelse og formidling - når teologi og erfaring krydser spor’. Kurset er for teologer, præster, organisationsansatte og alle andre interesserede. Hovedforelæser bliver professor Paul Otto Brunstad fra Norge, mens Jens Ole Christensen holder tre bibeltimer. Programmet findes på www.teologi.dk, men kan også rekvireres på MF (8616 6300 eller mf@teologi.dk)\nFra 6 til 4 numre af MF-bladet\nPeter V. Legarth gearer ned\nI 2015 skærer vi antallet af numre af MF-bladet ned fra de nuværende 6 numre til 4 numre. I stedet udvider vi bladet fra 12 til 16 sider. På den måde sparer vi portoudgifter og får plads til flere artikler, hvor vi blandt andet vil fokusere mere på, hvordan det går med at omsætte MFs vision om at sende teologer ud i vigtige opgaver i kirke og mission. Samtidigt opfordrer vi MF-bladet læsere til at melde sig til at modtage månedlige nyhedsmails, så I på den måde får friske nyheder, også mellem de fire numre af MF-bladet. Du kan abonnere på MFs nyhedsmail på forsiden af vores hjemmeside: www.teologi.dk. Klik på symbolet nede i højre hjørne og skriv din e-mailadresse der.\nProfessor Peter V. Legarth har været ansat som underviser på Menighedsfakultetet siden 1975 og nærmer sig så småt pensionsalderen og gearer efter eget ønske ned og går på deltid fra 1. januar. Således tilgodeser Peter både ønsket om at bevare sit arbejde med undervisning og forskning, som han værdsætter så højt og behovet for at tage større hensyn til sit helbred, som har skrantet de seneste år, senest med hospitalsindlæggelse i september og oktober.\nNy bog af Leif Andersen: Når Gud er tavs Når nu Gud er almægtig, står han så bag alt, hvad der sker i verden, incl. det onde? MF-lektor Leif Andersen forholder sig kompetent til emnet både sjælesørgerisk og teologisk/ tankemæssigt. Første del af bogen tager fat i den sjælesørgeriske side af lidelsen, mens anden del går ind i en debat, der har været blandt bibeltro kristne, om hvorvidt det var Gud, der stod bag Utøya-masakren i Norge i 2011. Bogen er på 108 sider og koster 100 kr. og kan bestilles på Forlaget Lohse.\nNye mennesker i repræsentantskab og bestyrelse Til repræsentantskabsmødet den 20. september blev der valgt følgende nye medlemmer til repræsentantskabet: KFS-koordinator på Færøerne Ragnhard Petersen, kirkesanger Birgitte Grinderslev Christensen, administrerende direktør Peder Østermark Andreasen, process engineer specialist Jens Hassingboe, sognepræst Bjarne Hougaard og missionær Peer Mikkelsen. Informationsarkitekt. Johannes Krejberg Haahr blev valgt ind i bestyrelsen. Repræsentantskabet er MFs øverste myndighed, mens bestyrelsen varetager ledelsen.\nElleve organisationer er ved at undersøge, hvad der kendetegner god forkyndelse, og hvordan det står til med den aktuelle forkyndelse. Stoffet fra en spørgeskemaundersøgelse og interviews med forkyndere og tilhørere er ved at blive analyseret, og resultatet vil munde ud i en rapport i 2015. Læs mere på godforkyndelse.dk og følg med i bloggen www.godforkyndelse.dk/blog\nGud har lagt en brand i mit hjerte for at nå indvandrere, særligt kvinderne, med evangeliet.\nTeologi er også for kvinder Johane Ettrup Larsen er i gang med sit sidste år på MF’s bacheloruddannelse. Det har indtil videre været tre fyldte læringsår, hvor Johane har fundet ud, at teologi kan bruges til meget mere end at blive præst.\nJulie Kajgaard Stud. theol. På 2011-årgangen Teologi er for Johane ikke kun en uddannelse til at blive præst, men en basisuddannelse, hvor der gives mange kompetencer. ’Med det, jeg gerne vil bruge uddannelsen til, kunne jeg godt have læst 3K (Kristendom, Kultur og Kommunikation red.), men interessen for at læse Bibelen på originalsprog og gå i dybden i teologien, tiltalte mig’. Johane valgte at studere teologi på MF, fordi hun på Aarhus Universitet ville skulle forholde sig mere skeptisk til undervisningen. ’På MF får vi kendskab til både en kritisk og en konservativ forskning. Det gør en afgørende forskel for Johane, at de studerende på MF også får kendskab til den konservative forskning. ’Hvis jeg selv skulle sætte mig ind i den konservative forskning, skulle jeg bruge meget energi, en energi som jeg nu kan bruge på de mennesker, jeg er sat i blandt.’\nJohane vil nå indvandrerkvinder Johane bor i Gellerupparken, hvor hun sammen med andre kristne drømmer om at dele Guds håb og forvandling med Gellerup. Johane bor netop her, fordi hun allerede er i gang med det, hun drømmer om på sigt at kunne leve af: nemlig at dele evangeliet med indvandrerkvinder. ’Gud har lagt en brand i mit hjerte for at nå indvandrere, særligt kvinderne, med evangeliet. For at kunne nå disse kvinder, er det godt selv at være kvinde. I en mellemøstlig kultur er det vanske-\nligt for danske mænd at skabe naturlige relationer til disse kvinder.’ Johane oplever, at det er givende at have en teologisk indsigt, når man bor blandt folk af en anden trosopfattelse. ’Jeg synes, det giver mening at læse teologi, for det hjælper mig med at forstå, hvad jeg selv tror på, og det gør det lettere at møde mennesker med en anden tro.’\nKvindelig teologistuderende på MF Når Johane fortæller andre, at hun læser teologi på MF, oplever hun fra tid til anden, at folk bliver bekymret for, om hun trives der. Dertil svarer Johane: ’Selvom der ikke er så mange kvinder på MF, så er det ikke noget, jeg tænker over.’ Johane har tidligere arbejdet på et plejehjem, og konklusionen derfra lyder: ’Jeg dur ikke til at være i en hønsegård’! Selvom der blandt studiekammeraterne er forskellige teologiske holdninger til kvinders rolle i menigheden, så oplever Johane, at det er et godt studiemiljø, hun færdes i. ’Min oplevelse er, at vi på vores hold godt kan have forskellige holdninger og også diskutere dem, men der er en accept over for de forskellige positioner.’ Lige fra at Johane startede på MF, har hun oplevet, at der er en positiv stemning fra ansatte og studerende over for de kvindelige studerende, så Johane slutter af med at slå fast: ’Der er brug for folk, der vil læse teologi på MF, også kvinder!’\n’Der er brug for folk, der vil læse teologi på MF, også kvinder!\nMF-bladet MF-bladet en god bog fra\nlei f a nd ers en\nTeksten og tiden I & II\nEn midlertidig bog om forkyndelse »... Det er lang tid siden, jeg har læst så god en bog om den kunst, det er at prædike... At bogen så samtidig er skrevet i en personlig essayistisk stil med den frækhed og det engagement, der skal til, for at den bliver medrivende, det gør ikke overraskelsen mindre. Andersen har simpelthen skrevet en perle af en bog.« Anders Kjærsig, Fyns stifttidende\n »...Lige præcis lidenskab, hjertelighed, varme, glæde, inderlighed og kropslighed bobler det med i denne bog.« Biskop Sten Skovsgaard Kristeligt Dagblad\n »... Homiletikker kan man ikke have nok af - og de forældes hurtigt. Det kan være en mangel, men også en fordel, tegn på, at der er liv i teologien. Leif Andersen’s homiletik er både aktuel, nutidig og rodfæstet i en traditionel teologi. En udfordring til postmo-\nI: 150 kr. r. II: 100 k\nderniteten, og dog også præget af den. En grundholdning, der forbinder begge dele, at kunne være gammeldags og moderne på en gang. En bog, fyldt med materiale, skrevet i en levende personlig stil, meget at hente også for den, der teologisk står et andet sted. Den er både let at læse og dog fyldt med tung teologi.«\nForlaget Kolon blev oprindeligt etableret af Menighedsfakultetet i Aarhus, men har siden 2006 været en del af Forlagsgruppen Lohse. Kolon udgiver akademiske teologiske bøger, som er blevet godkendt ved en forlagsuafhængig fagfællevurdering. Lohse | LogosMedia | Credo | Fokal | Kolon | Refleks Annonce 26/08/13 Forlagsgruppen Lohse MF.pdf · 75 93 44 55 ·1info@kolon.dk\nHjælp os med at imødekomme efterspørgslen på gode præster!\nGiv en ekstra julegave! Walther Plauborg Hansen Forretningsfører tlf. 8616 6300 wph@teologi.dk\nFra juli til oktober modtog Menighedsfakultetet (MF) ligesom sidste år 2 mio. kr. i gaver, hvilket vi er meget taknemlige for. Tak for jeres trofaste støtte! På MF glæder vi os over to hold studerende, som udviser stor flid og dygtighed i fagene. Vi ser frem til, at de om få år indtræder som præster i menigheder eller i missionsopgaver i Danmark og internationalt. MF-teologer er efterspurgte, og vi modtager en lind strøm af henvendelser fra menigheder, som ønsker en god præst. Det er en stor glæde for os, hver gang en MF-kandidat bliver ansat i sogne-, valg- og frimenigheder. Vi har kendskab til mere end en håndfuld teologer med MF-baggrund som i 2014 har fået stilling som præster. Men det kniber med at efterkomme efterspørgslen, så der er også sogne, som ikke fik en præst fra MF eller DBI, som de ønskede.\nDer er derfor et stigende behov for at uddanne flere engagerede teologer, især nu, hvor de første årgange af MF-kandidater nærmer sig pensionsalderen. Menighedsfakultetet brænder for at uddanne en kommende generation af engagerede præster og ledere, der bibringer kirken Ånd og liv. Dertil behøver vi Guds hjælp og jeres forbøn og støtte. Hjælp os med at imødegå behovet og efterspørgslen på bibeltro teologer ved at give MF en ekstra julegave på fx 300, 500 eller 1.000 kr. Et fald i de offentlige tilskud på 200.000 kr. i form af bl.a. momskompensation øger behovet for ekstra gavebidrag, og vi forventer, at udgifterne i dette regnskabsår bliver knapt 2 % større end sidste år. MF har brug for din støtte. På forhånd tak for ethvert bidrag!\nDerfor støtter jeg MF ’Jeg støtter MF økonomisk, fordi jeg (og alle andre) har en medfødt mistillid til Guds Ord, og hvis den mistillid får frit spil og får anledning til at præge vores tro eller præge kirken, så går det galt. Vi har brug for i fællesskab at holde fast ved Guds Ord. Den Treenige Gud har talt klart og forståeligt, og det Ord skal oversættes, læses, granskes, tolkes og udlægges, og derfor\ner det vigtigt med et MF, der på flere felter kan levere den teologiske kompetence. Nu om stunder er det den religiøse pluralisme, der sætter dagsordenen i samfundet og kræver alles tilslutning, men det glæder mig at kunne støtte et foretagende, hvor der er respekt for Guds Ord.’\nNetbank Erik Kloster Gymnasielærer i Ringkøbing\nOverførsel til: reg.nr. 3409 kontonr. 8177600.\nKurt E. Larsen forsvarer doktorafhandling Aarhus Universitet har antaget en afhandling af Menighedsfakultetets lektor i kirkehistorie, ph.d., Kurt E. Larsen, til forsvar for den teologiske doktorgrad. Afhandlingen bærer titlen ’Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv - studier i Indre Missions historie ca. 19301960’. Forsvaret er offentligt og finder sted fredag den 30. januar 2015 kl. 13.00 på adressen: Aarhus Universitet, AIAS, Aarhus Institute of Advanced Studies, Høegh-Guldbergsgade\n6B, 8000 Aarhus C, bygning 1632, lokale 201. Afhandlingen, der er på ca. 720 sider, udgives på forlaget Kolon og udkommer i starten af december. Prisen er kr. 349.95. Den kan bestilles og købes i MF’s bogsalg, se www. teologi.dk. Hvis alt går vel med forsvaret, bliver Kurt E. Larsen den fjerde af MFs nuværende lærere, der har erhvervet sig en doktorgrad i teologi og den første, der forsvarer den ved Aarhus Universitet.\nStuderende engagerer sig i diakoni. Kristne var de eneste der viste medfølelse Johane vil nå kvindelige invandrere med evangeliet Fkultetsleder takker af


Kom Op Tæt På Afrikas Dyreliv På Disse Ukonventionelle Safaris\nMens safari rejser har været på mange folks skovlister i årtier, har erfaringen udviklet sig gennem årene. I dag er safaris for det meste formet med bevarelse og dyrelivsbeskyttelse i forkant, og rejsende får mulighed for at komme tættere end nogensinde på det dyreliv, de støder på. Faktisk er væk fra safari køretøjet, hvor det ægte eventyr begynder.\nFra fjerntliggende uudforskede strækninger af Botswana til Zimbabwes ikoniske nationalparker kan besøgende opleve Afrikas mest ikoniske dyr til fods, heste eller endda kano. Vi har afrundet nogle af de mest spændende nye måder rejsende tager på kontinentets mest ikoniske landskaber.\nKano ned Botswana's Selinda Spillway for et surround-sound møde med 600 fuglearter, der bor på denne gamle vandvej. Fem dage fra $ 3,500.\nGå med Masai guider gennem Tanzanias Crater Highlands og Lake Manyara National Park, lære om samfundets måde at leve på, mens du går. 13 dage fra $ 11,749.\nRide på hesteryggen gennem Kenyas Masai Mara under den årlige wildebeest- og zebra-migration, en dyrelivsoplevelse matchet af få andre. Erfarne ryttere kan også travle rundt om migrationens periferi, hvor en høj koncentration af indbyggede rovdyr samles. fire dage fra $ 2,220.\nCamp i komfort på en mobil safari i Tanzanias Ruaha National Park, der inkluderer en spændende spøgelsesekspedition til fods med ekspert lokale guider. fire dage fra $ 2,397.


Natura 2000-plan Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å. Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98 - PDF\nNatura 2000-plan Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å. Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98\nDownload "Natura 2000-plan 2010-2015. Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å. Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98"\n1 Natura 2000-plan Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98\n2 Kolofon Titel: Natura 2000-plan Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å. Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98 Emneord: Habitatdirektivet, Miljømålsloven, målsætninger, indsatsprogram, Natura 2000-planer, Odense Å, Hågerup Å, Sallinge Å, Lindved Å. Udgiver: Ansvarlig institution: Naturstyrelsen C. F. Tietgens Boulevard Odense SØ Copyright: Naturstyrelsen, Miljøministeriet Sprog: Dansk År: 2011 ISBE nr ISBN nr Dato: 1. december 2011 Forsidefoto: Ureguleret stræk af Odense Å ved Brobyværk. Fotograf: Jan Kofod Winther, Fyns Amt. Resume: Natura 2000-plan for Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å (nr. 114). Natura 2000-planen skal sikre gunstig bevaringsstatus for områdets udpegede arter og naturtyper. Området og truslerne mod de udpegede naturtyper og arter beskrives, og der fastlægges målsætninger og indsatser for naturtyperne og arterne. Der foretages en strategisk miljøvurdering af planen. Må citeres med kildeangivelse\n3 Indhold Forord...4 Natura 2000-planlægning...5 Natura 2000-planen er bindende for myndighederne...6 Områdebeskrivelse...6 Trusler mod områdets naturværdier...8 Igangværende pleje og genopretning Tilstand og bevaringsstatus/prognose Vurdering af tilstand Vurdering af bevaringsstatus/prognose Målsætning Overordnet målsætning for Natura 2000-området Konkrete målsætninger for naturtyper og arter Modstridende interesser Indsatsprogram Generelle retningslinjer Konkrete retningslinjer Forslag til mulige virkemidler Sammenhæng og synergi med vandplan Strategisk miljøvurdering Bilag 1 Kort over Natura 2000-områdets placering og afgrænsning Bilag 2 Opsummering af Natura 2000-planen og mulige virkemidler Bilag 3 Væsentlige naturforvaltningsmæssige opgaver Bilag 4 Miljørapport for Natura 2000-planen 3\n6 Natura 2000-planen er bindende for myndighederne Natura 2000-planen er bindende, således at alle myndigheder i deres arealdrift, naturforvaltning eller ved udøvelse af deres beføjelser i henhold til lovgivningen i øvrigt skal lægge Natura 2000-planen til grund. Planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne og Naturstyrelsen udarbejder bindende handleplaner, som skal sikre gennemførelsen af Natura 2000-planen. Direkte statslig opfølgning i form af bekendtgørelser o.l. sker dog på grundlag af Natura planen. Offentlige lodsejere kan vælge at gennemføre Natura planen direkte i deres drifts- og plejeplaner. Natura 2000-planen tilsidesætter ikke øvrig lovgivning, og den indsats, som iværksættes for at sikre planens gennemførsel, skal have de fornødne tilladelser, dispensationer m.v. på grundlag af konsekvensvurderinger mm. Der er ikke gennemført en konsekvensvurdering i henhold til habitatdirektivets artikel 6.3 af de enkelte planer, idet der ikke i planen er taget konkret stilling til forvaltningsindsatsens præcise lokalisering eller valgt forvaltningsmetoder. Der er dog i Natura 2000-planen taget stilling til afvejning mellem modsatrettede naturinteresser i de tilfælde hvor sådanne allerede på nuværende tidspunkt i planlægningen kan forudses, og hvor en sådan afvejning er forbundet med og nødvendig for forvaltningen af området. Evt. konkrete konsekvenser af denne afvejning vil blive afklaret i forbindelses med gennemførelsen af planen og valg af virkemidler. Natura 2000-planens målsætninger er bindende og skal desuden anvendes ved konsekvensvurdering i forbindelse med myndighedsudøvelse, jf. Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj 2007 (ændret ved bekendtgørelse nr af 11. december 2007 med senere ændringer) om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder samt beskyttelse af visse arter. Indsatsprogrammets retningslinjer er ligeledes bindende og danner grundlag for områdets handleplan og eventuelle drifts- og plejeplaner. Natura 2000-planen koordineres med vandplanen for hovedvandopland Odense Fjord og bliver ligesom denne revideret hvert 6. år. De dele af Natura 2000-planen, der vedrører skovbevoksede fredskovspligtige arealer, revideres dog kun hvert 12. år. Områdebeskrivelse Natura 2000-området har et areal på 303 ha og afgrænses som vist på bilag 1. Ca. 2 ha ejes af staten. Natura 2000-området består af Habitatområde nr. H98. På Naturstyrelsens hjemmeside samt i figur 2 og bilag 2 er der angivet hvilke naturtyper og arter, der udgør udpegningsgrundlaget for dette område. 6\n7 Udpegningsgrundlag for Habitatområde nr. 98 Naturtyper: Vandløb (3260) Kalkoverdrev (6210) Surt overdrev (6230) Urtebræmme (6430) Arter: Sumpvindelsnegl (1016) Tykskallet malermusling (1032) Havlampret (1095) Kildevæld (7220) Rigkær (7230) Ege-blandskov (9160) Elle- og askeskov (91E0) Bæklampret (1096) Pigsmerling (1149) Damflagermus (1318) Figur 2. Naturtyper og andre arter, der udgør udpegningsgrundlaget for Natura 2000-området. Tal i parentes ved naturtyper og arter henviser til talkoder i habitatdirektivets bilag 1 og 2. Området omfatter hovedparten af Fyns største vandløb, Odense Å, fra Arreskov Sø til Åsum, store dele af de betydende tilløb Lindved Å, Hågerup Å og Sallinge Å, samt nedre dele af visse mindre tilløb. Natura 2000-området er hovedsagelig snævert afgrænset til vandløbene. De store sammenhængende vandløbsstrækninger har stedvis en særdeles artsrig smådyrsfauna med flere rødlistede arter. De omgivende vandløbsbræmmer er stedvis artsrige med eksempelvis forekomst af almindelig pilblad og strand-kvan, som ikke er en del af udpegningsgrundlaget. Specielt omkring Odense og lige syd herfor er habitatområdet noget bredere og omfatter det meste af ådalen. Her findes mange små forekomster af kildevæld, rigkær og elle- og askeskove, som udgør rester af tidligere meget udbredte og særdeles artsrige eng- og moseområder. På ådalens sider findes enkelte arealer med kalkoverdrev og surt overdrev. Flere steder i vandløbssystemet findes der en bestand af tykskallet malermusling. Arten har været i kraftig tilbagegang både på landsplan og i hele EU. I Danmark er arten gået meget tilbage og findes ud over enkeltfund i Suså-systemet kun med sikkerhed i vandløbssystemerne Odense Å og Stavis Å. I Odense Å findes desuden bæklampret samt den rødlistede pigsmerling, der også findes i Lindved Å og Hågerup Å. Havlampret blev for nyligt observeret fåtalligt i Odense Å. Havlampretten findes ellers kun i den vestlige og nordlige del af Jylland. Sump-vindelsnegl er ligeledes fundet ved de vandløbsnære arealer langs Odense Å. 7\n8 Langs Odense Å yngler isfugl, og vandstær træffes i vinterhalvåret. Begge fugle er kendetegnende for rene, klare vandløb med alsidig fauna af smådyr og -fisk. Fugle er ikke en del af udpegningsgrundlaget. I basisanalyserne for Natura 2000-området Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å findes der en mere detaljeret gennemgang af området. Se Natura 2000-området ligger i Odense Kommune, Assens Kommune og Faaborg-Midtfyn Kommune og indenfor vandplanområdet hovedvandopland Odense Fjord. Pigsmerling er en lille bundlevende fisk, som hovedsageligt er nataktiv og ligger nedgravet i bunden om dagen. Den lever af små krebsdyr og hjuldyr. Foto: Bjarne Andresen, Naturstyrelsen. Trusler mod områdets naturværdier I det følgende afsnit skal de oplistede trusler forstås som påvirkninger af naturtyper og arter, der er på udpegningsgrundlaget for Natura 2000-området. Trusler er i den forbindelse aktuelt forekommende og konkrete påvirkningsfaktorer, der enkeltvis eller i samvirkning vil kunne forhindre, at naturtyperne og arterne opnår gunstig bevaringsstatus. Det kan dog også være potentielle påvirkningsfaktorer i det omfang, der er viden om, at påvirkningerne periodevis er forekommet i området, men aktuelt ikke er til stede. Aktuelle påvirkninger, der f.eks. reguleres internationalt eller i anden sammenhæng, og derfor ikke er et anliggende for Natura 2000-planen, kan også fremgå, men vil ikke være en del af denne Natura 2000-plans indsatsprogram. 8\n9 Arealreduktion/fragmentering. Arealerne af kildevæld, rigkær og overdrev er beskedne, og forekomsterne ligger isolerede. Naturtypernes tilknyttede plante- og dyrearter har derved en øget risiko for at uddø, fordi de beskedne arealer ikke kan opretholde så mange og så store bestande af de pågældende arter, og fordi de isolerede forekomster forringer arternes spredningsmuligheder. Spærringer i vandløbene medfører passageproblemer for havlampret, bæklampret, pigsmerling og værtsfiskene for tykskallet malermusling. Næringsstofbelastning fra luften udgør en trussel mod forekomsten af elle- og askeskov, idet højeste ende af tålegrænseintervallet er overskredet for hele naturtypens areal. Kalkoverdrev, surt overdrev, kildevæld og rigkær er ligeledes truet af kvælstoftilførsel fra luften, idet laveste ende af tålegrænseintervallet er overskredet på hele arealet af disse naturtyper. Kalkoverdrev, surt overdrev, kildevæld, rigkær og elle- og askeskove påvirkes desuden af næringsstoftilførsler fra tilstødende arealer. Belastning med iltforbrugende organisk stof er en trussel mod tykskallet malermusling. Regulering af vandstanden i Arreskov Sø kan bevirke, at der skylles store mængder alger ud i Odense Å, hvilket kan forringe iltindholdet i vandløbsbunden og udgøre en trussel mod bl.a. tykskallet malermusling. Pesticider og andre gifte. Vurderet ud fra faunaindeks tyder det på, at dyrelivet stedvis påvirkes negativt. Det formodes derfor, at også tykskallet malermusling påvirkes negativt af visse pesticider. Tilgroning med træer, buske og høje urter er en trussel mod områdets rigkær og kildevæld, hvor hovedparten er dækket af en relativ høj vegetation. Tilgroning er ligeledes en trussel for områdets forekomst af kalkoverdrev og sure overdrev. Sump-vindelsnegl påvirkes negativt af tilgroning med træer og buske, der udkonkurrerer/bortskygger de sumpplanter, som den er tilknyttet. Uhensigtsmæssig hydrologi som følge af dræning og grøftning udgør en trussel mod rigkær og kildevæld. Desuden har vandindvinding nedsat udstrømningen af vand fra kilderne. Dræning og opdyrkning af de vandløbsnære arealer er ligeledes en trussel mod urtebræmme og sump-vindelsnegl. Uhensigtsmæssig drift. Lange strækninger af vandløbene er regulerede, hvilket hæmmer vandløbenes naturlige variation. Fysisk påvirkning i form af intensiv vandløbsvedligeholdelse er en trussel mod vandløb med vandplanter, tykskallet malermusling, havlampret, bæklampret og pigsmerling. Intensiv vandløbsvedligeholdelse forringer udvikling af artsrige dyre- og plantesamfund i vandløb og på de tilstødende urtebræmmer. Ophør af stævningsdrift kan være en trussel for elle- og askeskov. 9\n10 Intensiv skovdrift kan medføre, at skovnaturtyper forringes eller ødelægges. Der er i øvrigt en utilstrækkelig beskyttelse af skovnaturtyper mod bl.a. konvertering til skovtyper, der ikke er omfattet af habitatdirektivet. Invasive arter. Kæmpe-bjørneklo findes stedvis i store bestande langs Odense Å og udgør en trussel mod forekomsten af kildevæld, rigkær, urtebræmmer og skovnaturtyperne. Kæmpe-bjørneklo findes i meget store bestande langs Odense Å og udgør en trussel mod flere af naturtyperne i området. Foto: Erik Vinther, Naturstyrelsen. Igangværende pleje og genopretning Store dele af Odense Å med ådal er fredet, bl.a. strækningen fra Borreby til udløbet i Odense Fjord. Fredningen omfatter en stor andel af habitatområdets beskyttede naturtyper. En del af ådalens lysåbne naturtyper afgræsses allerede i dag, og der er i Natura 2000-området indgået flere græsningsaftaler. Endvidere er der udført flere projekter med genslyngning af vandløb, etablering af faunapassager, udlægning af stenstryg, udlægning af vandløbsnære arealer som vådområde o.l. 10\n11 Der er i gennemført et stort naturgenopretningsprojekt langs Odense Å med tilløb. Et andet stort naturgenopretningsprojekt ved Odense Å og Silke Å blev påbegyndt i august Projekterne fokuserer på genslyngning af åerne samt genskabelse af vådområder. Disse projekter forventes at forbedre forholdene for vandløb med urtebræmmer samt arterne tykskallet malermusling, pigsmerling, bæklampret, havlampret og sump-vindelsnegl. Projekterne forventes ligeledes at medføre forbedringer for nogle af de terrestriske naturtyper. Det gælder fx, at afskæring af dræn samt hævning af grundvandstanden i projektområdet vil føre til nye kildefremspring i nogle områder. Store arealer i projektområdet har potentiale til at udvikle sig til rigkær ved genskabelse af vådområder, ligesom bevaringen af elle- og askeskov vil blive optimeret. Det forventes ligeledes, at projekterne vil gavne udviklingen af naturtypen vandløb med tidvis blottet mudder med enårige planter, da der som følge af genopretningen vil opstå en større hydrologisk sammenhæng mellem vandløb og de tilstødende arealer. Det vil føre til dannelse af mere mudrede arealer med chance for indvandring af enårige planter. Fyns Amt har foretaget en restaurering af Lindved Å ved Hollufgård Vandmølle. Restaureringen sikrer, at fisk og andre vandlevende dyr kan passere den tidligere opstemning ved vandmøllen. Foto: Claes Levin Pedersen, Fyns Amt. 11\n12 Tilstand og bevaringsstatus/prognose For nogle naturtyper er der udviklet et system til vurdering af den enkelte naturtypes aktuelle tilstand, som er et udtryk for typens aktuelle naturindhold og en række andre målbare faktorer. Bevaringsstatus for naturtyper og arter er derimod en vurdering af, hvordan deres tilstand vil være i fremtiden, såfremt der ikke sker ændringer i udnyttelsen og i de trusler, der eksisterer i dag. Der er således tale om en prognose for arternes og naturtypernes udviklingsretning. I de følgende afsnit er der nærmere beskrevet tilstand og bevaringsstatus/prognose for områdets naturtyper og arter. Vurdering af tilstand Der er foretaget en vurdering af tilstanden af 23 lysåbne naturtyper og 10 skovtyper, der er kortlagt i basisanalyserne. Desuden er tilstanden vurderet for udvalgte forekomster af 5 søtyper. Vurderingen bygger på et system, der inddeler forekomster af Habitatdirektivets naturtyper i 5 tilstandsklasser (figur 3), hvor I (høj) er bedst og V (dårlig) er værst. Som led i beregningen af tilstanden beregnes både et artsindeks, baseret på indholdet af plantearter i en cirkel med radius på 5 m og et strukturindeks, baseret på vegetationshøjden, opvækst af vedplanter, forekomst af drængrøfter m.m. For skovnaturtyperne baseres strukturindeks bl.a. på omfang af jordbearbejdning, afvandingsforhold, forekomst af invasive arter og trækronernes lagdeling i forskellige etager. Vurdering af naturtypers tilstand V IV III II I Dårlig Ringe Moderat God Høj Naturtyper i tilstandsklasse I og II opfylder kravet om gunstig bevaringsstatus, forudsat at der gennemføres den for naturtyperne nødvendige indsats. Figur 3. Tilstandsklasser for naturtyper. 12\n13 Strukturindeks og artsindeks for den enkelte naturtype vægtes sammen til naturtypens tilstandsklasse på arealet. Et højt strukturindeks kombineret med et lavt artsindeks viser, at naturarealet har forudsætninger for et højt naturindhold, men at de karakteristiske arter ikke er til stede. Et højt artsindeks kombineret med et lavt strukturindeks kan anvendes som et redskab til at lokalisere artsrige forekomster med et stort behov for pleje eller anden indsats. I figur 4 er vist natur/skovtilstanden for Natura 2000-områdets naturtyper Areal (hektar) Kalkoverdrev Surt overdrev Kildevæld Rigkær Elle- og askeskov Natur-/skovtilstand: Ej vurderet Figur 4. Natur/skovtilstand for de af Natura 2000-områdets naturtyper, som er tilstandsvurderet. I habitatområdet er der kortlagt i alt 10,3 ha rigkær langs Odense Å. De 1,1 ha er vurderet til naturtilstandsklasse II, 3,6 ha til naturtilstandsklasse III og 5,7 ha til naturtilstandsklasse IV/V. Ud fra artsforekomst er 2,9 ha rigkær vurderet til tilstandsklasse II, og ud fra strukturen er 4,7 ha vurderet til tilstandsklasse V. Det viser, at der er store strukturproblemer i rigkærene, antagelig som følge af tilgroning og afvanding. 13\n14 Der er kortlagt 8,6 ha kildevæld i området. Heraf er 1,5 ha vurderet til naturtilstandsklasse II og 6,7 ha til naturtilstandsklasse III/IV. Der mangler oplysninger om 0,3 ha kildevæld i området. Ud fra artsforekomst er 2,0 ha kildevæld vurderet til tilstandsklasse II, og ud fra strukturen er 5,7 ha vurderet til tilstandsklasse III/IV. Det viser, at der er store strukturproblemer i kildevæld, og samtidig indeholder hovedparten af kildevældene ikke særlig mange typiske kildearter. Der er kortlagt 0,5 ha kalkoverdrev i området, og arealet er vurderet til naturtilstandsklasse III/IV. Ud fra artsforekomst er hele arealet vurderet til tilstandsklasse IV. Ud fra strukturen er 0,1 ha vurderet til tilstandsklasse II, mens resten er vurderet til tilstandsklasse III/IV. Kalkoverdrevene indeholder således ikke særlig mange typiske overdrevsarter, og der er samtidig strukturproblemer i naturtypen. Der er kortlagt 1,8 ha surt overdrev i området. Heraf er 1,2 ha vurderet til naturtilstandsklasse III/IV, og 0,6 ha er ikke vurderet. Ud fra artsforekomst er alle forekomster vurderet til dårligere end klasse II eller er ukendt, hvilket viser, at de sure overdrev ikke indeholder særlig mange typiske overdrevsarter, måske som følge af nærigsstoftilførsel og manglende afgræsning. Der er kortlagt I alt 28,7 ha elle- og askeskov, heraf er 12,1 ha vurderet til skovtilstandsklasse I, 14,8 ha er vurderet til skovtilstandsklasse II og 1,7 ha er vurderet til skovtilstandsklasse III. Egeblandskov har ingen skovtilstandsvurdering, fordi den her kun forekommer i mosaik med elle- og askeskov. 2,1 ha elle- og askeskov er vurderet til artsklasse I. Se kort med tilstandsvurdering af de enkelte forekomster i Natura 2000-området på under Se på kort. Der er endnu ikke udviklet et system til vurdering af tilstanden for en række lysåbne naturtyper, marine naturtyper, større søer, vandløb samt fugle og andre arter. 14\n15 Tykskallet malermusling er meget sjælden i Danmark og har sin største bestand i Odense Å-systemet. Foto: Frank Gert Larsen, Naturstyrelsen. Vurdering af bevaringsstatus/prognose Miljømålsloven og skovloven fastsætter som et overordnet mål, at naturtyper og arter, som Natura 2000-områderne er udpeget for, skal have en gunstig bevaringsstatus. Gunstig bevaringsstatus er defineret i Habitatdirektivet (figur 5). 15\n16 Gunstig bevaringsstatus En naturtypes bevaringsstatus anses for gunstig, når det naturlige udbredelsesområde og de arealer, det dækker inden for dette område, er stabile eller i udbredelse, og den særlige struktur og de særlige funktioner, der er nødvendige for dets opretholdelse på langt sigt, er til stede og sandsynligvis fortsat vil være det i en overskuelig fremtid, samt når bevaringsstatus for de arter, der er karakteristiske for den pågældende naturtype, er gunstig En arts bevaringsstatus anses for gunstig, når data vedrørende bestandsudviklingen af den pågældende art viser, at arten på langt sigt vil opretholde sig selv som en levedygtig bestanddel af dens naturlige levesteder, og artens naturlige udbredelsesområde hverken er i tilbagegang, eller der er sandsynlighed for, at det inden for en overskuelig fremtid vil blive mindsket, og der er og sandsynligvis fortsat vil være et tilstrækkeligt stort levested til på langt sigt at bevare dens bestande Figur 5. Habitatdirektivets definition af gunstig bevaringsstatus på biogeografisk niveau for naturtyper og arter. Gunstig bevaringsstatus skal generelt opnås inden for hver af Danmarks to biogeografiske regioner, nemlig den kontinentale og den atlantiske region. Gunstig bevaringsstatus skal dog ifølge EU s vejledning til direktivets artikel 6 også anvendes på de enkelte Natura 2000-områder, men der findes ingen retningslinjer for, hvorledes denne vurdering skal foretages. Den første Natura 2000-plan laves på grundlag af tilgængelig viden og derfor alene ud fra en prognose for de enkelte naturtypers og arters udvikling. Prognosen for de kortlagte naturtyper er bestemt på områdeniveau ud fra de enkelte forekomsters natur/skovtilstand og aktuelle trusler og inddeles i gunstig eller ugunstig prognose. Naturtyper i tilstandsklasse I (høj tilstand) eller II (god tilstand) har en gunstig prognose, hvis det vurderes, at tilstanden også kan opretholdes på langt sigt. I mange tilfælde forudsætter det, at der gennemføres den for naturtyperne nødvendige indsats i form af naturpleje, begrænsning af næringsstoftilførsel, forbedring af hydrologiske forhold m.m. Prognosen for de øvrige naturtyper og alle arterne er baseret på den bedste tilgængelige viden. Her benyttes begreberne vurderet gunstig, vurderet ugunstig og ukendt prognose. I Natura 2000-området er der foretaget følgende vurdering af prognosen for naturtyper og arter: 16\n17 Prognosen er gunstig eller vurderet gunstig for: Pigsmerling og bæklampret, da disse forekommer i stabile bestande i vandløbssystemet, og vandløbskvaliteten er forbedret. Prognosen er ugunstig eller vurderet ugunstig for: Vandløb med vandplanter, især fordi der foretages intensiv vandløbsvedligeholdelse, og vandløbene flere steder er regulerede med uhensigtsmæssig hydrologi. Kalkoverdrev, surt overdrev, kildevæld og rigkær, da typernes arealer generelt er små, laveste ende af tålegrænseintervallet for kvælstof-deposition er overskredet, der er næringsstofbelastning fra tilstødende arealer, og der er problemer med invasive arter, tilgroning og dræning af kildevæld og rigkær. Skovnaturtyperne, fordi næringsstofbelastning med kvælstof fra luften overstiger den høje ende af naturtypens tålegrænseinterval. Tykskallet malermusling, pga. intensiv vandløbsvedligeholdelse, tidligere reguleringer, dårlig vandkvalitet og manglende værtsfisk for larverne. Prognosen er ukendt for: Havlampret, damflagermus og sump-vindelsnegl. Arterne er observeret inden for området, men bestand og bestandsudvikling kendes ikke. Urtebræmme pga. manglende kortlægning. Målsætning Det overordnede mål er at sikre eller genoprette gunstig bevaringsstatus for de naturtyper og arter, der udgør udpegningsgrundlaget i de enkelte Natura 2000-områder (jf. dog nedenfor om eventuelle modstridende interesser). Der opstilles en overordnet målsætning for området. Den overordnede målsætning angiver det overordnede sigte for, hvorledes området skal udvikle sig både for at sikre områdets integritet og en gunstig bevaringsstatus for arter og naturtyper. Målsætningen skal endvidere fremhæve de naturtyper og arter, der udgør den største arealandel af området, og endelig fremhæves forekomster af naturtyper og arter, der har stor vigtighed på nationalt og/eller biogeografisk niveau. En vurdering af denne betydning foretages efter følgende kriterier: - Stort areal, levested eller bestand - Få forekomster 17\n18 - Truede naturtyper og arter - Særlige danske ansvarsområder Der opstilles desuden mere konkrete målsætninger, der fastlægger de langsigtede mål for udviklingen i areal og tilstand for de enkelte naturtyper og arters levesteder. Målfastsættelsen tager udgangspunkt i den tilstand, som er vurderet for naturtyper og arters levested efter tilstandsvurderingssystemet. Hvor der ikke er udviklet et sådant system, skal gunstig bevaringsstatus sikres eller genoprettes på baggrund af bedste faglige viden. Såvel overordnet målsætning som de konkrete målsætninger rækker ud over 1. planperiode og beskriver en tilstand, der tager hensyn til potentialet i de lokale naturforhold. Målsætningerne afspejler desuden en afvejning af eventuelle modstridende interesser efter retningslinjer angivet i By og Landskabsstyrelsen 2009: Retningslinjer for den statslige Natura 2000 planlægning: Målfastsættelse og indsatsprogram. Den sjældne pilblad findes enkelte steder langs Odense Å. Planten er sårbar overfor grødeskæring og opgravning af bundmateriale. Arten udgør ikke en del af udpegningsgrundlaget. Foto: Erik Vinther. 18\n19 Overordnet målsætning for Natura 2000-området I Odense Å med tilløbene Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å er der specielt fokus på vandløbene og de vandløbsnære arealer som levested for en lang række plante- og dyrearter. I vandløbene fokuseres særligt på tykskallet malermusling, som er en truet art med få forekomster i Danmark. I området findes desuden truede naturtyper som rigkær, surt overdrev og kalkoverdrev samt kildevæld, som er en prioriteret naturtype. Det overordnede mål for området er at: Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å sikres rent vand, et naturligt afstrømningsmønster, et naturligt forløb og vandløbsprofil med varierede bund- og dybdeforhold. Vandløbene får sammenhængende forløb uden spærringer og er omgivet af udyrkede arealer. Vandløbene sikres artsrige dyre- og plantesamfund, der er typiske for naturtypen. Vandløbssystemet bliver et kerneområde for tykskallet malermusling med en vandløbskvalitet, der begunstiger de mest følsomme arter af planter, smådyr og fisk. Områdets rigkær, kalkoverdrev og surt overdrev prioriteres højt. Naturtypernes arealer øges, og der skabes sammenhæng mellem forekomsterne. Områdets økologiske integritet sikres i form af en for naturtyperne hensigtsmæssig drift/pleje og hydrologi, en lav næringsstofbelastning og gode sprednings- og etableringsmuligheder for arterne. For kildevældene genskabes så gode hydrologiske forhold, at der er grundlag for, at der atter kan etableres udbredte arealer med kildekalk. De omgivende skov- og lysåbne naturtyper sikres en god-høj natur/skovtilstand. Der sikres velegnede levesteder for damflagermus. 19\n20 Ved Tørringe Bæk og Onsebakke har Fyns Amt foretaget en genopretning af Odense Å på en ca. 4 km lang strækning (COWI). Konkrete målsætninger for naturtyper og arter Der opstilles følgende konkrete målsætninger, som fastlægger de langsigtede mål for naturtyper og arter i Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å: Naturtyper og arter skal have en gunstig bevaringsstatus. For naturtyper og for arters levesteder, der er vurderet til natur/skovtilstandsklasse I eller II og gunstig prognose skal udviklingen i deres areal og tilstand være stabil eller i fremgang. For naturtyper og arters levesteder, der er vurderet til natur/skovtilstandsklasse III-V og/eller ugunstig prognose skal udviklingen i deres natur/skovtilstand være i fremgang, således at der opnås natur/skovtilstand I-II og gunstig bevaringsstatus, såfremt de naturgivne forhold giver mulighed dertil. Det samlede areal af naturtypen/levestedet skal være stabilt eller i fremgang, hvis naturforholdene tillader det. Navnlig for skovnaturtyperne kan der være tale om en dynamisk situation, hvor det ikke nødvendigvis er de samme forekomster, der over tid bidrager til arealmålet. For naturtyper og arter uden tilstandsvurderingssystem og/eller med en ukendt prognose er målsætningen gunstig bevaringsstatus. For arterne betyder det, at tilstanden og det samlede areal af levestederne stabiliseres eller øges, således at der er grundlag for levedygtige bestande af sumpvindelsnegl, tykskallet malermusling, bæklampret, havlampret og damflagermus. For tykskallet malermusling forbedres dens levesteder, således at bestandene får en optimal alderssammensætning med mange unge individer. Samtidig udvides og 20\nForslag til Natura 2000-plan Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98\nForslag til Natura 2000-plan 2009-2015 Odense Å med Hågerup Å, Sallinge Å og Lindved Å Natura 2000-område nr. 114 Habitatområde H98 Kolofon Titel: Forslag til Natura 2000-plan 2009-2015. Odense Å med Hågerup


Thorning: Dagpengesystem skal forbedres - Avisen.dk\nThorning: Dagpengesystem skal forbedres\nStatsministeren understreger, at regeringen allerede har gjort meget for at hjælpe de danskere, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet (Foto: Foto: DRESLING JENS Polfoto)\nRegeringen har ikke nødvendigvis fundet det endegyldige dagpengesystem, siger Thorning til SF og EL.\nBåde SF og Enhedslisten efterspørger ændringer af dagpengereglerne. I Folketingets spørgetime tirsdag tog begge partier sagen op over for statsminister Helle Thorning-Schmidt (S).\nDermed bliver begynder presset langsomt at stige på regeringen forud for forhandlingerne om finansloven til efteråret, hvor begge regeringens støttepartier ventes at rejse krav på dagpengeområdet.\nSelvom der ikke kom noget konkret løfte om ændringer fra statsministeren, så afholder Helle Thorning-Schmidt sig fra at gentage finansminister Bjarne Corydons (S) udmelding om, at regeringen har fundet en "hel og dækkende løsning" på dagpengespørgsmålet:\n- Jeg mener, at den toårige dagpengeperiode blev langt, langt bedre, da vi fandt på den nye indfasning. Og at vi nu er tæt på at have et fornuftigt dagpengesystem. Kan det blive bedre?, spørger Helle Thorning-Schmidt og svarer selv:\n- Det kan det helt sikkert godt, og jeg tror ikke, at vi nødvendigvis har fundet det endegyldige dagpengesystem i Danmark.\n- Det er også derfor, at vi samtidig med en mere ordentlig indfasning har en kommission, der kigger på, hvordan vi kan gøre vores dagpengesystem endnu bedre, siger Helle Thorning-Schmidt.\nDagpengekommissionen skal i foråret 2015 komme med anbefalinger til, hvordan dagpengesystemet kan indrettes bedst muligt.\nSelvom kommissionen ikke må foreslå at bruge flere penge på dagpenge, så kan SF og EL måske skimte en lille åbning for ændringer i Thornings udtalelser.\nStatsministeren understreger dog, at regeringen efter hendes mening allerede har gjort meget for at hjælpe de danskere, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet:\n- Jeg er generelt lydhør over for de forslag og idéer, der kommer fra regeringens støttepartier. Men jeg synes ikke, det er korrekt at beskrive de tiltag, vi har lavet, som korte og midlertidige. Det er et sikkerhedsnet, som rækker frem til 2016.\n- Bare at vende tilbage til en fireårig dagpengeperiode, som om intet er hændt, er jeg heller ikke sikker på, er en fantastisk god løsning, siger Helle Thorning-Schmidt.\nBåde SF og Enhedslisten har talt for, at genoptjeningsperioden igen skal ned på seks måneder, så arbejdsløse efter et halvt år i arbejde har genoptjent retten til at modtage dagpenge. I dag skal de arbejde et helt år.


Buffet og menuer - Smagfulde og lækre opskrifter på menu og buffet\nHome > Opskrifter > Buffet og menuer\nHer på siden har jeg samlet mine opskrifter til buffet og menuer. Jeg håber, du måske kan finde inspiration til konfirmation, bryllup, fødselsdag, nytår eller blot et hyggeligt middagsselskab hjemme hos dig selv.\nJeg håber, at I får lyst til at gå i køkkenet og prøve mine opskrifter på buffet og menuer!\nNytårsmenu // Indkøbsliste & guide\nJeg kan anbefale dig at prøve min opskrift på en mellemøstlig menu. Menuen vækker begejstring hos mange – lige fra vegetarer til dem, der normalt foretrækker kød, sovs og kartofler. Menuen indeholder både falafler, fladbrød, hummus, couscous-, gulerods- og auberginesalat. Altså er det en ret overdådig buffet, hvor man hver især kan udvælge præcis det, man bedst kan lide. Det er nok i virkeligheden det, der er hele pointen med en god buffet.\nMenu til nytår\nHvis du ønsker inspiration en overdådig nytårs menu, vil jeg anbefalde dig at klikke forbi min nytårs menu. Jeg har gjort det virkelig nemt for dig, da jeg har samlet indkøbslisten og en tidsplan, så du nemt kan gå i køkkenet og tilberede de lækre retter. Menuen er nordisk inspireret og er en 3 retters menu. Til forret serveres blinis med laks og rødbedecreme. Hovedretten er braiseret lammeskank med pastinakmos og sprøde rodfrugter. Menuen rundes af med verdens bedste chokoladekage til dessert. Denne menu kan selvfølgelig også bruges til andet end nytår – til konfirmation, bryllup eller en venindemiddag. Under alle omstændigheder, vil dine gæster helt sikkert blive imponerede.\nJeg er også vild med min grill menu hvor jeg har samlet mine bedste opskrifter på retter, som kan tilberedes på grill. Man kan sammensætte retterne som man har lyst, og menuen indeholder både retter til vegetaren og kødspiseren. Der er massere af opskrifter på lækkert grønt, som får en dejlig fyldig smag af en tur på grillen. Mine favoritter er grillet spidskål med parmesan og fyldte grillede porrer.


Veronika - Som et kinderæg... - Movellas\naf Isabella S\nSom et kinderæg...\n1. Som et kinderæg...\nVeronika var lige flyttet fra København til en lille by, ganske ukendt selv for en GPS. Deres nye hus var meget større end den gamle lejlighed på Østerbro, og nu skulle hun ikke dele værelse med sin lillebror. Veronika havde glædet sig til at få lidt mere privatliv, men hun var ikke sikker på, om hun kunne have et rigtigt liv så langt ude på lande...\nVeronikas mor kaldte nede fra stuen: "Går du ikke lige ned i den lokale og køber ind for mig?"\nSimone orkede ikke rigtig, men hun orkede endnu mindre end den sædvanlige debat om, at det at hjælpe til derhjemme er en selvfølge. Veronika svingede sin taske over skulderen og stak indkøbssedlen og pengene i lommen. Hun smækkede døren hårdt efter sig for at signalere: "Det er sidste gang,du sender mig en tur i den lokale en lørdag formiddag!"\nDet tog cirka et kvarter at gå derhen. Turen føltes lang, så meget mark, så mange træer, så meget luft, så mange nye lyde og så få mennesker - og drenge..\nVeronika tog lange, raske skridt. Da hun langt om længe nåede til supermarkedet, fiskede hun indkøbssedlen og pengene op af lommen. Veronikas mor havde heller ikke denne gang lagt ekstra penge til lidt "åndelig forkælelse" som is, chokolade eller ostepops. Nej, i dag skulle der købes ris, tomater, smør, minimælk, rugbrød, æg og... tamponer - Halleluja!\nVeronika gik ind i supermarkedet og tog en kurv på armen. Hun nød, at ingen kendte hende i denne ukendte by og at hun kunne fremstå som lige den, hun ville være. Supermarkedet var ikke større, end at det tog hende fem minutter at finde varerne på listen... Nu manglede hun bare tamponerne!\nForvirret kiggede hun rundt i butikken. Det ville ikke være specielt passende at spørge den ældre dame, som i samme sekund stod og overvejede, om hun skulle købe avisen fra i går eller i dag, hvor tamponerne lå. I slikafdelingen stod en ekspedient. Veronika gik over til ham, og inden han nåede at vende sig om, lød det kort og selvsikkert fra Veronika: - Hvor gemmer i tamponerne henne?"\nDet skæve smil forsvandt med det samme, da han vendte sig om. Han grinede lidt til Veronika og sagde flirtende: - Hmm... Er det ikke dem, der ligger lige der til højre for dig? Veronika kiggede forvirret til højre og fik fremstammet et: - Guud, ja... Øhh det er til min mor. Han grinede igen og kunne godt se på Veronika, at hun vist var ny her i supermarkedet. Veronika bukkede sig ned for at fange en pakke tamponer og skyndte sig mod kassen for at betale. Før hun var nået derhen, lød det fra ham: - Hvor er du fredag aften? Veronika kiggede forbavset og nervøst på ham, og hans varme, kastanjefarvede øjne fik hende til at rødme og svæve lidt på en candyflossfarvet sky. - Øhh, hjemme, tror jeg, fik hun fremstammet med en lidt usikker stemme. Han kiggede på hende med et stort smil. - Hvis du tager med til min fest på fredag, så er jeg sikker på, at du bliver vild med dans...! Veronika kunne ikke lade være med at grine. Hun fik hans nummer, men hun havde endnu ikke fået fat på hans navn, så hun kodede ham ind på sin mobil som "Hottie"\nMens hun betalte, prøvede hun diskret at vende sig om for at lure mod slikafdelingen igen. Hun smilede lidt for sig selv, da hun sammenlignede ham med et af kinderæggene, der lå ved kassen - lækker chokoladebrun udenpå og fuld af spændende overraskelser indeni. Pludselig fangede han hende blik igen. De kiggede på hinanden, og han sendte hende det vildeste Colgate Total Plus-smil.\nTuren hjem gik hurtigt, og Veronika lagde tilfreds indkøbsposen på spisebordet, da hun kom ind i køkkenet. - Hvad smiler du for? Skete dig noget spændende på vejen?, lød det nysgerrigt fra hendes mor, mens hun pakkede varerne ud. Veronika rullede med øjnene og skulle lige til at komme med en spydig kommentar, men så fik hun øje på et kinderæg, der lå ved siden af tamponerne - sikke en overraskelse, tænkte hun og tog hånden i lommen for at finde sin mobil. Skulle hun sende en sms til ham?


ᐅ refurbed™ Samsung Galaxy Z Fold 2 5G af 6.265 kr. | Nu med en 30-dages prøveperiode\n8.919,71 kr. (-29%)\n256 GB | Dual-SIM | Cosmos Bronze\n6.264 ,99 kr.\n2208 x 1768 (foldedisplay), 2260 x 816 (udvendigt)\nSamsung Galaxy Z Fold 2 5G - Beskrivelse\nrefurbed™ Samsung Galaxy Z Fold 2 5G er en imponerende allround-enhed med en helt særlig funktion: Den kan klappes sammen. Klap den sammen som en almindelig mobiltelefon eller klap den ud som en tablet for at kunne udnytte de ubegrænsede muligheder bag denne smartphone.\nSamsung har naturligvis integreret markedets mest moderne teknik under udviklingen af efterfølgeren til Samsung Galaxy Fold: Triple-kamera, den effektive Snapdragon 865 Plus-processor, 12 GB RAM og 215 GB-hovedlagerplads. Hertil kommer den nye 5G-standard og det nyeste axe-WLAN, Bluetooth 5.1 og mange andre funktioner.\nDobbelt sikring er bedre, også på skærm(e)\nIndvendigt et foldbart AMOLED-display med HDR10+ og udvendigt ligeledes et AMOLED-display, som kan bruges, hvis man ikke lige vil åbne den komplet fornyede smartphone.\n2. kamera (front) 10.0 MP, 2. kamera 12.0 MP tele, 3. kamera 12.0 MP vidvinkel\nAMOLED, 120 Hz, HDR10+, foldelig\nRefurbed er en digital markedsplads for istandsat elektronik. En refurbed ™ Samsung Galaxy Z Fold 2 5G fungerer som en ny, men er meget billigere. Hvorfor? Så snart vores forhandlere har modtaget et brugt produkt, tager deres eksperter det igennem en 40-trins fornyelsesproces. Dette gøres med alle produkter for at sikre, at de både virker og ser ud som nye. Det betyder, at vi kan tilbyde værdifulde produkter, der er 100% bæredygtige.\nHvorfor skulle jeg købe min Samsung Galaxy Z Fold 2 5G fra refurbed™?\nMed en Samsung Galaxy Z Fold 2 5G fra refurbed™ får du en rigtig god telefon og op til 40% billigere end en ny. Derudover giver vi dig mindst 12 måneders garanti på hver enhed og en 30 dages gratis prøveperiode, hvor du gratis kan returnere telefonen og få dine penge tilbage. Det betyder, at du sparer penge og har mulighed for at teste telefonen, inden du ved om den passer perfekt til dig. Ikke nok med det, vi planter et træ i dit navn for hvert solgt produkt.\nHvorfor er refurbed™ Samsung Galaxy Z Fold 2 5G så billige?\nEn Samsung Galaxy Z Fold 2 5G fra refurbed™ fungerer ligesom en ny enhed og har derfor ingen funktionelle forskel. Man vælger blot produktets ydre tilstand ud fra sine behov. Hvad er de forskellige produkttilstande?\nHer ser Samsung Galaxy Z Fold 2 5G ud som helt ny. De har ingen buler, ridser eller andre tegn på brug, der er synlige inden for 30 cm, hverken på ydersiden eller på skærmen.\nSamsung Galaxy Z Fold 2 5G i denne kategori, kan have små buler, ridser eller andre tegn på brug, der kan ses inden for 30 cm afstand. Der kan være mikroridser på skærmen, men de er ikke synlige, når skærmen er tændt.\nDisse Samsung Galaxy Z Fold 2 5G har synlige tegn på brug, herunder ridser og/eller buler på ydersiden. Der kan være mikroridser på skærmen, men de er ikke synlige, når skærmen er tændt.\nVi tilbyder mindst 12 måneders garanti på alle refurbed™ Samsung Galaxy Z Fold 2 5G. Dette dækker alle tekniske defekter, som kan opstå under denne periode, og som du ikke har foråsaget.\nHvordan kan refurbed garantere kvaliteten på din Samsung Galaxy Z Fold 2 5G


Samfundet: Fra hoffet til byen af n a – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nSamfundet: Fra hoffet til byen af n a\nI perioden 1500-1800 melder samfundet sig gradvist som en ny historisk realitet i den tidlige moderne litteratur: En symbolsk, moralsk og værdimæssig orden kommer til syne, og der opstår nye koder for fremtræden og samkvem, skik og brug. Gennem ti nedslag i litterære værker som Baldassare Castigliones Hofmanden, Frances Burneys Evelina og Jean-Jacques Rousseaus Julie eller den nye Héloïse undersøger førende danske og norske forskere, hvordan den nye sociale virkelig træder frem i periodens litteratur, og hvordan fortællinger om omgangsformer, fællesskab, anerkendelse og undertrykkelse har været med til at forme de europæiske samfund. Europæisk litteratur 1500-1800. Samfundet er tredje bind i serien Europæisk litteratur 1500-1800. De to første bind handlede om, hvordan verden uden for Europa blev fremstillet i europæisk litteratur, og om, hvordan litteraturen forholdt sig til udviklingen af den moderne stat. Det fjerde og sidste bind vil undersøge fremstillingen af individet.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Samfundet: Fra hoffet til byen' af n a i de 329 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 87.278 andre anmeldelser af bøger.