2005.12.29 Årets statistik\nAntal ture: 61\nAntal fangede havørreder: 84\nAntal mistede havørreder: 28\nAntal mistede blink: 11\nAf de fangede fisk, er 16 af dem taget på Snaps og en på bobleflåd og flue. Resten er taget på sømmet.\nIgen i år fik jeg mange blanke fisk, og årets bedste oplevelser var de dage hvor jeg mødte flere stimer med blank fisk på sydkysten. Den bedste dag med 7 blanke over målet.\nDen kedeligste oplevelse var helt klart januarfiskeriet, der skuffede fælt på sydkysten. Ingen fisk overhovedet, men så lærer man noget af det måske?\nÅrets mærkeligste og samtidigt klammeste oplevelse var den dag en flok fluer lagde æg på mine waders.\nStevns overraskede med rigtigt fint torskefiskeri i november.\n2005.12.11 Stevns - nu som torskefisker\nJohan og jeg ville igen prøve lykken på Stevns. Vejr og vind har ikke været det bedste det sidste stykke tid - slet ikke på de dage hvor vi har haft fri. Søndagens vejr var heller ikke det bedste, frisk vind fra NV, men vi gjorde forsøget.\nIgen traskede vi langt for at få noget fred til fiskeriet, og igen var der torsk hjemme og ingen havørreder. Johan fik ganske vist en undermåler og mistede ligeledes en undermåler, (jeg havde kun en mini følger), men det var torskene der sørgede for underholdningen dagen igennem.\nJohan blev målrettet på torsken, mens jeg fortsatte min jagt på de blanke. Det var uden tvivl Johan der havde den bedste dag! 9 torsk, hvoraf de 8 lå mellem 2 og knap 4 kg. Selv fik jeg 4 torsk på min hurtige hjemtagning - tydelig forskel i hugvilligheden fra sidste måned, men vandtemperaturen var også faldet 6 gr. fra sidste gang.\nNår dette skrives, torsdag 15.12, blæser der en hård vind derude, og det skal blæse hele weekenden, enkelte steder op til storm fredag 16.12 = Ingen fiskeri denne weekend. Jeg håber jeg når en tur eller 2 inden december slutter\nIndsendt af Anders DK kl. 14.16 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anders DK kl. 14.15 Ingen kommentarer:\nLotti og jeg troede på fiskeriet, men gav David skylden for de manglende fisk. Det var nemlig David der ikke kunne fiske fredag, og der var vejret bedst.\nOg det kunne kun være vejrets skyld at vi intet fangede lørdag... og så lige Davids, selvfølgelig.\nDet skal lige med at siden sidste tur, har jeg været meget optaget af vandtemperaturen og havde set at den skulle være lavere nu. Meget lavere. Men at jeg målte hhv. 12 og 10 grader på de 2 pladser vi besøgte, havde jeg ikke regnet med.\nIndsendt af Anders DK kl. 14.08 Ingen kommentarer:\nKasper holder hårdnakket på at vi skal fortsætte. Jeg er efterhånden ikke særlig motiveret i en vandtemperatur på 22 gr., men ved at Kasper selvfølgelig får ret på et tidspunkt.\nFor bare 3 uger siden lå temperaturen på 10-12 grader, så de sidste par ugers gode sommervejr har virkelig gjort det svært. Således også igår, hvor en meget lille hornfisk var alt der hoppede på blinket i løbet af aftenen.\nIndsendt af Anders DK kl. 14.07 Ingen kommentarer:\nTordenvejr eller blankfisk? Hvad er det bedste? Jeg er nemlig lige begejstret for begge dele og idag kunne kun en stor blankfisk opveje det lynnedslag jeg oplevede.\nFruen og jeg havde siddet ude i solen hele dagen og var kun inde i 10 minutter da en dyb rumlen gjorde os opmærksomme på nærheden af et tordenvejr. Vi gik ud og nåede kun lige at få vasketøj og hynder til møblerne ind, inden det begyndte at regne. Fruen gik igang med at plukke jordbær, mens jeg stod ude og nød vejret. Et lyn slog ned lige bag huset og et gigantisk knald udløstes, sammen med et skrig fra fruen - hun blev forskrækket, men ikke pga selve lynet, men fra en stor gnist der var kommet fra den ene kogeplade.\nHvad den kom af, eller hvordan aner vi ikke. Men der er ikke ødelagt noget på eller i huset. Spændende, ihvertfald!\nTordensæson = det du´r!\nIndsendt af Anders DK kl. 14.06 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anders DK kl. 14.04 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anders DK kl. 13.23 Ingen kommentarer:\nEn fiskedag af 2 omgange. Lotti og jeg ville prøve morgenfiskeriet, efter fiskeriet igår.\nSå tidligt op og afsted med en kande kaffe til revet. Lotti styrtede direkte ud på den sten hvor rækkevidden er længst og bredest. Jeg fiskede forgæves revet af på begge hans sider, men fiskene var ikke hjemme dér.\nDet var de hos Lotti, der kunne genudsætte 2 sortfisk og en blank på ca 55 cm.\nEftermiddags- og aftenfiskeriet skuffede, selvom det så rigtigt godt ud derude. Jeg havde en følger og fik 3 blanke undermålere, samt mistede en lidt større fisk, der hoppede helt fri af vandet 4 gange.\nIndsendt af Anders DK kl. 13.22 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anders DK kl. 13.20 Ingen kommentarer:\nSå kom Lotti på besøg igen. Vi tog en slapper i det gode vejr og kørte først ud sent på eftermiddagen, klar til det helt vilde. Men det sker sjældent når man er klar, således også idag.\nDog fik tilsammen 11 fisk, alle mere eller mindre sorte. Ingen tvivl om at de kom nær kysten efter kl. 19, for inden da var der ikke sket noget.\nAlle fiskene tog helt ude i kastene, og da flere af dem var ret store, kunne man godt få en tung fight inden afkrogningen.\nIndsendt af Anders DK kl. 13.18 Ingen kommentarer:\nSkånska Kustfiske Klubbens super konkurrence, hvor man skal fange den fineste fisk, og ikke den største, stod for tur. Det er en prestige fyldt konkurrence, for her er sortfisk absolut ikke velkomne - det er de aldrig, men man ser jo alligevel folk tage dem med (!)\nDe sidste par dages gode fiskeri kunne give mig en god chance, men ak.. den slags skal man aldrig regne med! Jeg startede på en kendt lokal hvor vandet var ret grumset, grundet gårsdagens hårde vind. Ingen kontakt til fisk og da Linus netop sms´ede at han havde fanget vinderfisken på et andet rev, tog jeg mig dertil, idet han også havde meddelt at kun 2 andre var ude.\nHenric fulgte med i bilen og afsted med os. Linus havde ganske rigtigt fanget en flot fisk! Det var bare at finde nogen til os selv. Henric´s bror mødte op og vi fiskede løs. Men så skete der lige det, med Murphys Law at alt der kan gå galt, går galt, sådan næsten da. Linus stod til venstre for mig og Henric og Fredrik til højre - og de fangede fisk. Linus ialt 7 og Henric og Fredrik en del. Jeg, ja jeg fik ingen... meget mærkeligt, men sådan er fiskeriet jo nu en gang. Dvs. en enkelt meget grim sortfisk og en følger blev det til, men det var også alt.\nTil gengæld kunne jeg kl. 16 glædes over at Henric vandt konkurrencen med en meget smuk 3,8 kg´s fisk og Linus blev nr. 2 med en ligeså smuk 2,5 kg´s. Stort tillykke til Jer begge!\nOg nu er surt opstød: Indtil i forgårs førte svenskerne i den tvivlsomme konkurence om at tage sortfisk (af dem jeg har set) men de sidste 2 dage har budt på temmelige dårlige oplevelser ved vandet. Først og fremmest har jeg set danskere snuppe den ene grimme og tynde sortfisk efter den anden, fordi de var blanke. Ja, blanke, men uden løse skæl og tynde som sugerør. Der er ingen kulinarisk oplevelse i en sådan fisk og det er ligemeget om det er den første eller største man har taget. Vi er gæster i et andet land og skal derfor følge deres regler. En blankfisk er tyk og har løse skæl. Der er ingen tvivl når man står med en sådan. Så gør folk positive over besøget herovre og genudsæt de stakkels fisk - i vandet og ikke via nettet oppe på land.\nDerudover - hold afstand! Linus oplevede fint fiskeri igår, og det mente 4 danskere ikke han skulle være ene om, så de stilte sig med 15 meters mellemrum på hver hans side. Det er simpelthen for dårligt at opføre sig på den måde. Og nej, at det er nogens søn er ligemeget - man respekterer sine medfiskere, ellers spørger man pænt om man må stille sig lidt nærmere, end de 50 meter som egentlig skal holdes til fiskeredskaber og medfiskere iflg. loven. Der er ikke meget fiskevand tilbage, hvis man kun kan kaste lige ud.\nØv... det var en sur omgang. Imorgen skal jeg ud igen. Nya pladser skal prøves i jagten på den der 5 +´er. Den MÅ være der et sted.\nIgår fik jeg en mail fra en Nicolai, der ville høre om jeg ville med ud og fiske en dag? Jo, klart - men jeg havde ikke regnet med en sms morgenen efter, hvori der stod: Jeg holder i Ystad, hvor er du?\nNicolai, der er en hyggelig fætter, fiskede jeg derfor sammen med resten af dagen. Men når man skriver en mail om en fisketur, Nicolai, skal man ikke bare komme over og fange flere fisk! For det var hvad der skete.\nEfter en time på et rev, hvor jeg fangede en sortfisk, der forsvandt med min krog, tog vi til revet jeg var på igår.\nDér fik vi, kort fortalt, relativt hurtigt kontakt til fisk. Dagen endte som sagt med at Nicolai fik flere (hrmpff) 5 ialt, og jeg 3.\nDog var alle fisk sorte, men Linus der også var på revet, havde tidligere på dagen taget en fin blankfisk på 2,7 kg.\nIndsendt af Anders DK kl. 13.14 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anders DK kl. 13.12 Ingen kommentarer:\nIgår var jo en hemmelig dag. Ingen fisk, og netop som jeg havde skrevet mit indlæg og sat mig ind i divaen for at slappe af, skriver Fredrik at han har fiskeri. Det er fandme typisk! Men sådan er der så meget.\nIdag skulle jeg til bil-doktoren. Heldigvis havde den nul huller, så den kunne bringe mig ud til vandet bagefter. Jeg fiskede på 3 pladser i 4 timer - de første 3 timer var helt uden fisk, og det så ellers bare så kanongodt ud. Men på den tredje plads havde jeg en sporvogn (det er en følger på svensk) Den fulgte efter meget langt bag blinket. Den så jeg ikke mere til, men nu var da ihvertfald fisk i området, eller...? Jo en enkelt sortfisk med krudt i, på den anden side af revet. Heldigvis ringede Fredrik og fortalte at han havde fri nu og at han pønsede på at tage ned på revet han var på igår. God idé!\nVi ankom samtidigt som 6 danskere (!) og der stod 2 danskere i forvejen. Pladsen kan bære det, men sjældent har jeg set så mange folk der. Så Fredrik og jeg endte ude på et hjørne i gin-klart vand, og kastede løs. Jeg havde et forsigtigt hug, og ellers var det kun en af de danske rev-kammerater der fik en mindre blank.\nTil gengæld gik de efter en halv time og så skulle vi lige derover og kaste. Jeg havde fisk i første kast. Andet kast et godt hug. Tredje kast endnu et hug og så skulle fiskene og jeg lige bruge 5 minutter på at samle os, før den sad dér efter spinstop. En temmelig kedelig fight, uden nogen udløb, endte med vandplaskeri og postyr i tang og sten foran mig, men håndtaile en smuk 3 kg´s blanko, kunne jeg da.\nUd igen - hvor der er en, er der flere. Og så skal jeg ellers lige love for at fisken var på plads. Hug og følgere, mistet fisk og fisk på land i 10 vilde minutter. COOL! Det skete i tirsdags, nu skete det igen. Og så var der endda fisk tilbage, efter den første omgang. Bl.a en meget smuk og fed 55 cm´s blanko, med rigtigt mange prikker, som jeg genudsatte. Det varmede med de fisk, trods den tiltagende hårde vind.\np.s. til Lars fra Århus: Du har helt ret!\nIndsendt af Anders DK kl. 13.11 Ingen kommentarer:\nDet passer jo altsammen. Havørreden er lunefuld, hvis ikke det er vejrets skyld. Det var det måske idag, for ihvertfald brugte jeg frem til kl. 16.30, tiden på at kaste ud i det store tomme intet. Der skete intet, absolut, overhovedet og slet ikke noget som helst, og vandet krøb ellers op på 7,5 gr. og vinden lå rigtigt fint langs med kysten, hvilket fik det at se helt korrekt ud. Men det syntes kun jeg, åbenbart.\nImorgen vil jeg køre til Österlen og prøve deromme.\nIndsendt af Anders DK kl. 13.10 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anders DK kl. 13.09 Ingen kommentarer:\nEndnu en dag på Sydkysten og endnu en dag uden fisk. Jeg burde have lært det nu, men stædigheden kan faktisk godt betale sig nogen gange - bare ikke idag. (Læs: igen idag)\nJeg fiskede 4 timer på 4 forskellige pladser. Fællesnævneren for alle pladser var en sigtbarhed i vandet på omkring 5 cm. Dvs. jeg fandt da en plads med relativt klart vand, men der var til gengæld så meget tang at jeg ikke gad det særlig længe. Brugte et par minutter på at lede efter guld, hvilket resulterede i et lille stykke. Næste weekend smutter jeg til Österlen og prøver at møve mig ind på en plads. Jeg forventer selvfølgelig fuld uddeling, ellers vil jeg gøre som Bosse: Tage til Kämpinge og lede efter mere rav.\nEn hel dag skulle jeg og Jim bruge på kysten. Vi skulle desværre også bruge den forgæves hvis vi kun var ude efter at fange fisk. Hvem er ikke det?\nEn hård vind fra SV og V havde umuliggjort alt fiskeri på Sydkysten og vi kørte fra morgenstunden direkte til et fælles favoritrev på Österlen. Selv dér var vandet blevet mørkt, trods en skæv fralandsvind og således også længere oppe af kysten. Det var kun nord for Simrishamn der var relativt klart vand og det var vi absolut ikke ene om at vide. Der var proppet med folk og dagens fiskeri blev præget af at bytte for meget plads og for lidt fiskeri. Man burde være klog af skade fra tidligere flytten rundt, så kort fortalt, endte vi hjemme med nul fisk.\nDagens premiere fiskeri blev indledt kl. 14 efter hjemkomst fra nytår i Danmark. Jeg fiskede i 2 timer og havde kun en lille følger. Vandet er 4-5 grader varmt og dermed kan starten af januar blive god, hvilket vi får se de kommende 2 dage.


Indsendelsesbekendtgørelse i høring mere digitalisering - PDF\nDownload "Indsendelsesbekendtgørelse i høring mere digitalisering"\n1 Indsendelsesbekendtgørelse i høring mere digitalisering Erhvervsstyrelsen har sendt en ny bekendtgørelse om indberetning til og offentliggørelse af årsrapporter m.v. i Erhvervsstyrelsen samt kommunikation i forbindelse hermed (indsendelsesbekendtgørelsen) i høring. Med udtrykket mere digitalisering tænkes dels på egentlig digitalisering i form af indberetning af flere data via XBRL. Men i udtrykket ligger også, at en række dokumenter, som i dag skal indsendes til Erhvervsstyrelsen på papir, fremover skal indberettes til Erhvervsstyrelsen som pdf-fil via nyoprettede selvbetjeningsløsninger. Vi har i dette notat beskrevet hele indsendelsesbekendtgørelsen og særskilt markeret de afsnit, som omtaler væsentlige ændringer i forhold til den gældende bekendtgørelse, med en ramme. Indhold 1. Anvendelsesområdet er uændret Særligt vedrørende legatarfortegnelser Særligt vedrørende likvidation 3 2. Ansvarsforhold, herunder nyt begreb - indberetteren Det er forsat ledelsen, der er ansvarlig Forældelsesfristen forlænges 3 3. Underskrifter skal være tydelige 4 4. Udsendelse af breve fra Erhvervsstyrelsen Tjek den digitale postkasse løbende 4 5. Sprogkrav dansk eller engelsk er fortsat hovedreglen 4 6. Efter modtagelse sker offentliggørelse nu straks Årsrapport afvises, hvis fejl i indberetningen Omgørelse kan alene ske, hvis det er i regnskabsbrugers interesse 5 7. Indberetning af årsrapport De digitale indberetningsløsninger Må pdf-filen være forskellig fra XBRL-filen? Udfasning af lempelse for dobbelt-sproget årsrapporter Både pdf- og XBRL fil offentliggøres Henvisning eller vedhæftning, hvis lempelser anvendes 8 8. Forenklet digital indberetning i REGNSKAB BASIS og SPECIAL Fortsat lempelse for virksomheder, der aflægger regnskab efter IFRS Koncernregnskab efter IFRS, årsregnskab for moderselskab efter ÅRL Behov for atypiske regnskabsposter i BASIS og SPECIAL Fritagelse for digital indberetning - alene hvis særligt behov Årsrapport for udenlandske virksomheder med filial i Danmark indberettes også digitalt Fristen for indberetning er uændret Hvis der sker nedbrud i de digitale indberetningsløsninger Oplysningskrav m.v. i forbindelse med indberetningen Underskriftskrav Virksomheden skal opbevare et underskrevet eksemplar Indberetning af undtagelseserklæring frem for årsrapport er nu også digital Indberetning af halvårsrapport for statslige aktieselskaber Indberetning af delårsrapport for børsnoterede virksomheder Klageadgang, straf, ikrafttræden m.v Klageadgang 16 1\n2 18.2 Straf Ikrafttræden 16 Bilag 1 dokumenter, som jf. årsregnskabsloven 146 skal vedlægges undtagelseserklæring 17 Bilag i bekg. nr. 837 af 14. august 2012 om indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter m.v. i Erhvervsstyrelsen samt kommunikation i forbindelse hermed 18 Ændringerne vedrører som anført især udfasning af en række af de lempelser, der blev givet i starten af perioden for at lette overgangen til digital indberetning. Erhvervsstyrelsen er nu klar med en række nye digitale selvbetjeningsløsninger, der bl.a. vil muliggøre digital indberetning af årsrapporter for overliggende koncernregnskaber, undtagelseserklæringer mv. Der sker også yderligere udfasning af lempelserne vedr. clob-opmærkning, det vil sige muligheden for at opmærke hele tekstafsnit samlet (i en clob). I korte træk Ændringerne i bekendtgørelsen foreslås at træde i kraft for indberetninger, der foretages den 15. september 2015 eller senere. Årsrapporter mv., som indberettes til styrelsen, offentliggøres straks efter modtagelsen. Årsrapporter for udenlandske virksomheder med filial i Danmark, fritagelsesansøgninger for digital indberetning og undtagelseserklæringer med bilag skal fremover indberettes i en pdf-fil via ny digital selvbetjeningsløsning. Muligheden for clob-opmærkning (opmærkning af fx hele ledelsesberetningen på en gang) forslås reduceret for at fremme digitaliseringen af regnskabsdata. Fremover skal redegørelserne for samfundsansvar, virksomhedsledelse samt måltal og politikker opmærkes særskilt. Der gives dog en længere frist til dette - regnskabsår, der begynder d. 1. januar 2016 eller senere. For virksomheder med kalenderårsregnskaber vil det sige regnskabsåret Begrebet indberetteren defineres. Det er dog uændret den, der indberetter årsrapporten, som indestår over for Erhvervsstyrelsen for, at det er det endelige godkendte regnskabsdokument, der er indberettet. Kravet om fysisk underskrift og datering i tilknytning til ledelsespåtegningen bortfalder, hvis regnskabet er underskrevet digitalt. Erhvervsstyrelsens frist for at kunne anmode virksomheden om indsendelse af dokumentation for at årsrapporten er udarbejdet, revideret, godkendt og indberettet i overensstemmelse med lovgivningen og vedtægterne forøges fra 3 år til 5 år, så den svarer til forældelsesfristen i årsregnskabsloven. Forøgelse af indberetningsfristen for halvårsrapporter for statslige aktieselskaber og delårsrapporter for børsnoterede virksomheder fra 2 til 3 måneder, jf. det nye gennemsigtighedsdirektiv fra EU. 1. Anvendelsesområdet er uændret Bekendtgørelsen gælder uændret for årsrapporter, undtagelseserklæringer, halvårsrapporter for statslige aktieselskaber samt delårsrapporter for børsnoterede virksomheder. I relation til sidstnævnte bemærkes, at Folketinget den 21. april 2015 vedtog implementering af ændringsdirektivet til gennemsigtighedsdirektivet i bl.a. værdipapirhandelsloven. Det betyder, at kravet om, at børsnoterede virksomheder skal 2\n3 offentliggøre kvartalsvise regnskabsoplysninger (periodemeddelelse eller kvartalsrapport for 1. henholdsvis 3. kvartal), er ophævet fra den 26. november Virksomheder med kalenderårsregnskaber kan derfor fra og med 1. kvartal 2016 undlade at udarbejde kvartalsrapport eller periodemeddelelse. Bestemmelserne i indsendelsesbekendtgørelsen gælder dog stadig for børsnoterede virksomheders eventuelt frivilligt udarbejdede kvartalsrapporter. 1.1 Særligt vedrørende legatarfortegnelser I relation til erhvervsdrivende fondes pligt til at indsende legatarfortegnelser (jf. lov om erhvervsdrivende fonde) er det vigtigt at være opmærksom på, at legatarfortegnelsen er offentlig tilgængelig, hvis den er indeholdt i en årsrapport for en erhvervsdrivende fond. Det er den ikke, hvis den er indsendt særskilt, idet den i så fald alene er offentligt tilgængelig inden for rammerne af offentlighedsloven. 1.2 Særligt vedrørende likvidation Virksomheder, som er under likvidation, skal fortsat indsende det afsluttende likvidationsregnskab til Erhvervsstyrelsen, idet regnskabet skal vedlægges som bilag til anmeldelsen om likvidationens afslutning. 2. Ansvarsforhold, herunder nyt begreb - indberetteren Det præciseres, at den, som varetager indberetningen af de i bekendtgørelsen nævnte regnskabsdokumenter ( indberetteren ), indestår over for Erhvervsstyrelsen for, at det er den endelige, godkendte version af regnskabsdokumentet, som er indberettet til Erhvervsstyrelsen, herunder for, at kravene til underskriftsforhold er overholdt. 2.1 Det er forsat ledelsen, der er ansvarlig Det gælder fortsat, at det er virksomhedens ledelse, som er ansvarlig for årsrapporten eller andre dokumenter, der indberettes til Erhvervsstyrelsen. Dette gælder uanset om ledelsen har anmodet en rådgiver, fx revisor eller advokat, om at forestå indberetningen. 2.2 Forældelsesfristen forlænges Fristen, hvorefter Erhvervsstyrelsen kan anmode om dokumentation for, at fx en årsrapport er udarbejdet, eventuelt revideret, samt godkendt og indberettet til Erhvervsstyrelsen i overensstemmelse med lovgivningen og vedtægterne øges fra 3 til 5 år fra modtagelsen af regnskabsdokumentet. Dermed svarer fristen til forældelsesfristen for overtrædelse af bestemmelserne i årsregnskabslovgivningen. Samme frist gælder for Erhvervsstyrelsens anmodning om, at indberetteren indsender dokumentation for, at have opfyldt sine forpligtelser. 3\n4 3. Underskrifter skal være tydelige Underskrift af årsrapport skal påføres på en måde, som sikrer en entydig identifikation af den, der har underskrevet dokumentet. Det er muligt at påføre underskriften håndskrevet eller i en billedfil, der viser underskrivers personlige underskrift. Alternativt kan underskrives med digital signatur eller NemID. Det er fortsat ikke et krav, at den årsrapport, der indberettes til Erhvervsstyrelsen, indeholder gengivelse af fysiske eller digitale underskrifter. 4. Udsendelse af breve fra Erhvervsstyrelsen En række digitalt genererede breve m.v. udsendes alene med angivelse af Erhvervsstyrelsen som afsender. Det gælder fx breve i forbindelse med Påkrav om indberetning af årsrapport Afgiftspålæg vedrørende for sen indberetning af årsrapport m.v. Opløsning ved skifteretten af en virksomhed, som ikke har indberettet årsrapport m.v. Tilbagesendelse og korrektion af dokumenter, som fejlagtigt er indberettet, eller som ikke er korrekt indberettet til Erhvervsstyrelsen. 4.1 Tjek den digitale postkasse løbende Endvidere kan Erhvervsstyrelsen sende breve m.v. til virksomheder og personer om forhold, der er omfattet af årsregnskabsloven m.v., som digital post til virksomhedens eller personens digitale postkasse i Digital Post eller til en adresse, som virksomheden/personen har oplyst i forbindelse med en konkret sag eller henvendelse. Det samme gælder breve og lignende sendt til fx revisorer for virksomheder, rådgivere, der optræder på en virksomheds/persons vegne, filialer af udenlandske virksomheder, som driver virksomhed igennem en filial i Danmark, samt filialbestyrerne for disse. Det er derfor meget vigtigt, at virksomhedens digitale postkasse tjekkes løbende. 5. Sprogkrav dansk eller engelsk er fortsat hovedreglen Hovedreglen er fortsat, at årsrapporter samt undtagelseserklæringer m.v., halvårsrapporter for statslige aktieselskaber og delårsrapporter for børsnoterede virksomheder skal være affattet på dansk eller engelsk. Kravet om dansk eller engelsk affattelse gælder dog ikke for følgende dokumenter: Udenlandske modervirksomheders koncernregnskaber, som indberettes til Erhvervsstyrelsen jf. årsregnskabslovens 112. Udenlandske virksomheders årsrapporter, som indberettes til Erhvervsstyrelsen jf. årsregnskabsloven 143. Udenlandske årsrapporter m.v., der indberettes til Erhvervsstyrelsen som bilag til undtagelseserklæringer. 4\n5 Erhvervsstyrelsen kan forlange, at de anførte dokumenter indberettes i en bekræftet oversættelse til dansk eller engelsk. Børsnoterede virksomheder skal indberette årsrapporter og andre regnskabsdokumenter, der skal indberettes til Erhvervsstyrelsen efter årsregnskabsloven og indsendelsesbekendtgørelsen, på følgende måde: Børsnoterede virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i Danmark Danmark og i et eller flere andre EU/EØS-lande Et eller flere andre EU/EØS-lande Sprogkrav Dansk eller engelsk Dansk eller engelsk. Hvis årsrapport ikke er på engelsk, skal indberettes både på dansk og på et andet sprog, som accepteres af den kompetente myndighed i de(t) pågældende land(e). Engelsk eller på et andet sprog, der accepteres af den kompetente myndighed i det eller de pågældende lande. Indberettes årsrapport m.v. på andet sprog end engelsk, skal årsrapporten tillige indberettes på dansk. Uanset ovenstående kan børsnoterede virksomheder, som har gældsinstrumenter optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land med en pålydende værdi, der udgør mindst euro pr. enhed, indberette årsrapporter m.v. på engelsk eller på dansk, hvis dansk accepteres af den kompetente myndighed i de(t) pågældende land(e). Det gælder tilsvarende ved gældsinstrumenter, der er udstedt i en anden valuta end euro, med en pålydende værdi, som på udstedelsesdagen mindst svarer til euro pr. enhed. 6. Efter modtagelse sker offentliggørelse nu straks Som noget nyt offentliggør Erhvervsstyrelsen nu straks modtagelsen af årsrapporter mv., som indberettes til styrelsen jf. årsregnskabsloven og indsendelsesbekendtgørelsen. Offentliggørelse sker i CVR-registret via hjemmesiden data.virk.dk. Der er ikke længere mulighed for, at indberette den samme årsrapport oven i den først indberettede, hvis der fx konstateres fejl heri. Hvis der opstår behov for genindberetning af årsrapporten som følge af væsentlige fejl eller mangler, skal dette ske efter reglerne om omgørelse, jf. nedenfor. 6.1 Årsrapport afvises, hvis der er fejl i indberetningen Hvis Erhvervsstyrelsen konstaterer, at det indberettede ikke opfylder de grundlæggende krav til en årsrapport m.v., eller hvis der ikke er foretaget indberetning på den foreskrevne måde, gives en frist til berigtigelse. Denne frist afbryder ikke fristen for modtagelse af årsrapporten m.v., idet kravet om modtagelse først anses for opfyldt, når det pågældende regnskabsdokument er behørigt modtaget i Erhvervsstyrelsen. 6.2 Omgørelse kan alene ske, hvis det er i regnskabsbrugers interesse Når en årsrapport er offentliggjort, kan denne ikke omgøres ved en ny årsrapport. Erhvervsstyrelsen kan dog tillade, at en årsrapport, som er offentliggjort, omgøres, hvis offentliggørelse af den nye årsrapport skønnes at være i regnskabsbrugernes interesse som en nødvendig rettelse af væsentlige eller åbenbare fejl, eller som berigtigelse af ulovlige forhold. 5\n6 Den nye årsrapport skal i så fald indberettes i REGNSKAB BASIS (BASIS) eller REGNSKAB SPE- CIAL (SPECIAL) sammen med en redegørelse for, hvorfor den tidligere indberettede årsrapport ønskes omgjort. Omgørelse skal som alt overvejende hovedregel ske inden udløbet af det følgende regnskabsår. Det gælder dog ikke, hvis omgørelsen er sket som følge af et krav fra Erhvervsstyrelsen i forbindelse med styrelsens kontrol af regnskaber. Hvis betingelserne for omgørelse er opfyldt, offentliggøres den nye, omgjorte årsrapport, så den er offentligt tilgængelig sammen med den tidligere indberettede årsrapport. Den offentlige tilgængelighed gælder de dokumenter, som Erhvervsstyrelsen har offentliggjort i medfør af årsregnskabsloven og indsendelsesbekendtgørelsen. Andre dokumenter, som Erhvervsstyrelsen modtager, men ikke har offentliggjort i henhold til årsregnskabsloven og indsendelsesbekendtgørelsen, er offentligt tilgængelige inden for rammerne af offentlighedsloven. Det betyder fx, at hvis årsrapporten for en erhvervsdrivende fond indeholder en legatarfortegnelse, så er denne offentligt tilgængelig, fordi årsrapporten i sin helhed er offentligt tilgængelig. 7. Indberetning af årsrapport 7.1 De digitale indberetningsløsninger Der findes tre forskellige digitale indberetningsløsninger kaldet henholdsvis REGNSKAB BASIS, REGNSKAB SPECIAL og system til system-løsningen. Ved indberetning af årsrapport skal virksomheden anvende enten BASIS eller SPECIAL, som begge kan tilgås via hjemmesiden indberet.virk.dk. Alternativt til SPECIAL kan virksomheden anvende Erhvervsstyrelsens system til system-løsning, som findes via styrelsens hjemmeside System til systemet-løsningen kan dog ikke anvendes i særlige tilfælde, jf. afsnit 7.3. System til system-løsningen kan, ud over det i afsnit 7.3 anførte, endvidere ikke anvendes, hvor en virksomhed udarbejder års- og/eller koncernregnskab efter IFRS, og har behov for at udvide taksonomien har en årsrapport, som er omgjort og skal genindberettes, eller vælger at indberette årsrapport i IXBRL-format (Inline-XBRL) 6\n7 De forskellige digitale indberetningsløsninger for årsrapporter kan opsummeres således: Virksomheden Udgangspunkt Kan bruge følger Klasse B REGNSKAB SPECIAL eller BASIS. Klasse C REGNSKAB SPECIAL. REGNSKAB BASIS, hvis denne indeholder de for virksomheden nødvendige elementer for regnskabsklasse C. Klasse D REGNSKAB SPECIAL, uanset om års- og/eller koncernregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven eller efter IFRS. IFRS REGNSKAB SPECIAL. Som alternativ til REGNSKAB SPECIAL løsningen kan virksomheden anvende system-til-system løsning med de begrænsninger, der er anført ovenfor og i afsnit 7.3. REGNSKAB BASIS er en indtastningsløsning, der konverterer de indtastede oplysninger til et instansdokument (en XBRL-fil), hvor årsrapporten udtrykkes i XBRL-sprog, og til en pdf-fil, hvor årsrapporten præsenteres i læsbar skrift. Anvendes BASIS, er det den pdf-fil, der dannes af BASIS, der er virksomhedens officielle årsrapport, som skal fremlægges, eventuelt påtegnes af en revisor, godkendes af generalforsamlingen og offentliggøres. Sker indberetningen via REGNSKAB SPECIAL, skal virksomheden selv danne XBRL-filen ved anvendelse af et fastsat XBRL-format (p.t. specifikation 2.1) i en af Erhvervsstyrelsen fastsat taksonomi, der tilgås via Indberetningen af årsrapport via SPECIAL danner de samme filer, som beskrevet under BASIS. Ved indberetning af årsrapport i SPECIAL kan virksomheden i stedet anvende IXBRL-format, der består af én fil, som SPECIAL omdanner til en XBRL-fil og en pdf-fil, der indberettes sammen med IXBRL-filen. 7.2 Må pdf-filen være forskellig fra XBRL-filen? I pdf-filen kan årsrapporten, inden for rammerne af årsregnskabsloven, præsenteres med andre, mere specifikke benævnelser for regnskabsposter mv. end i XBRL-filen samt med eksempelvis logo, billeder og grafer. Det forudsætter, at oplysningerne i pdf-filen svarer til de data, der indberettes i XBRL-filen. Det samme gælder, hvis årsrapporten indberettes i IXBRL-format. Hvis pdf-filen indeholder en specifik regnskabspost, som ikke findes Erhvervsstyrelsens XBRL-taksonomi, skal virksomheden indberette regnskabsposten med en bredere benævnelse, som dækker den pågældende regnskabspost, og foretage eventuelle specifikationer i noterne, jf. nedenfor. 7\n8 7.3 Udfasning af lempelse for dobbelt-sproget årsrapporter Præsenteres årsrapporten i pdf-filen på dansk og et andet sprog, vil det for årsrapporter, som indberettes senest den 31. december 2015, være tilstrækkeligt, at oplysningerne i XBRL-filen alene gives på dansk. For dobbelt-sproget årsrapporter, der indberettes efter denne dato, skal XBRL-filen indeholde oplysningerne på både dansk og det andet sprog. Virksomheder, der har engelsk som det andet sprog, og som vil undgå at indberette på to sprog, kan overveje at stille forslag til generalforsamlingen om, at årsrapporten fremover skal aflægges på engelsk. 7.4 Både pdf- og XBRL fil offentliggøres Pdf-filen offentliggøres for at give regnskabsbrugere adgang til at læse årsrapporten. Endvidere anvendes pdf-filen ved en eventuel undersøgelse af årsrapporten i regnskabskontrollen, ligesom XBRL-filen og anden relevant information kan inddrages i undersøgelsen. XBRL-filen offentliggøres også for at give regnskabsbrugere adgang til strukturerede regnskabsdata på hjemmesiden Henvisning eller vedhæftning, hvis lempelser anvendes Modervirksomheder, der er erhvervsdrivende fonde, som anvender muligheden i årsregnskabsloven 111, stk. 3, og indsender et koncernregnskab udarbejdet af en dattervirksomhed sammen med sin egen årsrapport, skal ved indberetning af sin egen årsrapport henvise til eller vedhæfte det pågældende koncernregnskab i overensstemmelse med, hvad der fremgår af REGNSKAB BASIS eller SPECIAL. Kravet om henvisning eller vedhæftning gælder også modervirksomheder, som anvender muligheden i årsregnskabslovens 112 for at indsende en højere liggende modervirksomheds koncernregnskab sammen med sit eget årsregnskab, eller udarbejder årsregnskab efter IFRS, og heri anvender muligheden for at undlade selv at udarbejde koncernregnskab med henvisning til overliggende koncernregnskab jf. IFRS 10. Den sidstnævnte bullet relaterer sig til undtagelsen i IFRS 10, paragraf 4(a), hvorefter en modervirksomhed, under visse betingelser, kan undlade at udarbejde koncernregnskab. Den er ikke møntet på IFRS virksomheder, som i henhold til IFRS 10 opfylder definitionen på en investeringsvirksomhed, og derfor ikke udarbejder koncernregnskab jf. IFRS 10 s bestemmelser. Ovennævnte virksomheder skal anvende REGNSKAB SPECIAL til indberetning af deres årsrapport, da det koncernregnskab, der henvises til, ligeledes skal indberettes. Det er ikke helt klart, hvorledes dette skal ske i praksis, og vil derfor være en af de ting, som forventes afklaret i en vejledning til indsendelsesbekendtgørelsen. 8\n9 I relation til system til system-løsningen er der nogle begrænsninger som gør, at løsningen ikke kan anvendes, hvor en modervirksomhed: er en erhvervsdrivende fond og anvender muligheden i årsregnskabslovens 111, stk. 3 for at indsende et koncernregnskab udarbejdet af en dattervirksomhed sammen med sin egen årsrapport, anvender muligheden i årsregnskabslovens 112 for at indsende en højere beliggende modervirksomheds koncernregnskab sammen med sit eget årsregnskab, eller udarbejder årsregnskab efter IFRS, og anvender muligheden i IFRS 10 for at undlade at udarbejde koncernregnskab med henvisning til højere beliggende modervirksomheds IFRS-koncernregnskab. 8. Forenklet digital indberetning i REGNSKAB BASIS og SPECIAL I en overgangsperiode er indberetning i REGNSKAB BASIS tilrettelagt således, at visse oplysninger kan inddateres samlet i en clob (clob-opmærkning). Bekendtgørelsen reducerer mulighederne i forhold til i dag. Det drejer sig om oplysninger på følgende områder, der fremadrettet særskilt skal opmappes: Element Ledelsespåtegning En eventuel ledelsesberetning Noteoplysninger, herunder oplysninger om anvendt regnskabspraksis Kommentarer Der kan foretages clob-opmærkning af ledelsespåtegningens tekstafsnit. Der skal dog gives særskilt oplysning om de ansvarlige ledelsesmedlemmers underskrifter, herunder om eventuel uenighed, jf. årsregnskabslovens 9 og 10. Indeholder ledelsesberetningen en redegørelse for samfundsansvar, skal denne, som noget nyt, som minimum inddateres i en særskilt clobopmærkning. Det samme gælder en eventuel henvisning til en hjemmeside, hvor redegørelsen er offentliggjort. Den internetadresse, der skal benyttes for at komme direkte til redegørelsen, skal også som noget nyt clob-opmærkes særskilt. Ovenstående gælder også, hvis ledelsesberetningen indeholder en redegørelse for virksomhedsledelse (eller en henvisning hertil) og/eller en redegørelse for måltal og politikker vedrørende det underrepræsenterede køn i virksomhedens ledelse (eller en henvisning hertil). Clob-opmærkning af noteoplysninger skal foretages på noteniveau. Der skal dog, som noget nyt, ske særskilt opmærkning af følgende: Den regnskabsklasse, årsrapporten er aflagt efter Omtale af evt. tilvalg fra regnskabsklasse C eller D Omtale af evt. ændringer i anvendt regnskabspraksis Oplysning om, at pengestrømsopgørelse er undladt Antal medarbejdere, hvis noterne indeholder oplysninger herom. I en vejledning vil det være praktisk blandt andet at få afklaret, hvad tilvalg dækker over. Det kan fx være situationen, hvor en klasse B virksomhed indregner finansiel leasing som aktiver henholdsvis forpligtelser. Det er ikke klart om det er et tilvalg fra klasse C, eller et fravalg af lempelsen i klasse B. 9\n10 I REGNSKAB SPECIAL har virksomhederne ligeledes i en overgangsperiode mulighed for at anvende clob-opmærkning, hvis de ønsker det. Vælger virksomheden frivilligt at inddatere yderligere oplysninger i XBRL-filen, kan den ligeledes vælge at benytte sig af clob-opmærkning for disse, under hensyntagen til ovenstående. 8.1 Fortsat lempelse for virksomheder, der aflægger efter IFRS Hvis der udarbejdes årsregnskab og/eller koncernregnskab efter IFRS, kan virksomheden i en overgangsperiode vælge alene at indarbejde visse oplysninger i XBRL-filen. Årsrapporten skal dog fremgå i sin heldhed af pdf-filen, uanset XBRL-filens indehold. XBRL-filen skal som minimum indeholde følgende: En eventuel erklæring fra revisor Totalindkomstopgørelse, herunder resultatopgørelse Balance Pengestrømsopgørelse Eventuelle redegørelser for henholdsvis samfundsansvar, virksomhedsledelse samt måltal og politikker vedrørende det underrepræsenterede køn i virksomhedens ledelse eller oplysning om, hvor på virksomhedens hjemmeside, sådanne redegørelser eventuelt er offentliggjort, og med særskilt angivelse af den internetadresse, der skal benyttes for at komme direkte til redegørelserne. 8.2 Koncernregnskab efter IFRS, årsregnskab for moderselskab efter ÅRL I en overgangsperiode er virksomheder, som udarbejder koncernregnskab efter IFRS og årsregnskab for modervirksomheden efter årsregnskabsloven, fritaget for at indberette modervirksomhedens årsregnskab i XBRL-format. Virksomheden skal alene indberette koncernregnskabet i XBRL-format, hvor XBRL-filen som minimum skal indeholde de ovenfor anførte oplysninger. Det gælder også her, at modervirksomhedens årsrapport skal fremgå i sin helhed af pdf-filen, som altså både skal indeholde modervirksomhedens årsregnskab m.v. efter ÅRL og koncernregnskabet efter IFRS. 9. Behov for atypiske regnskabsposter i BASIS og SPECIAL Har virksomheden udarbejdet årsrapport efter årsregnskabsloven, og indeholder den en specifik regnskabspost, som ikke findes i REGNSKAB BASIS eller SPECIAL, skal regnskabsposten indberettes under en regnskabspost med en bredere benævnelse i XBRL-taksonomien, som dækker den pågældende regnskabspost, og foretage specifikation heraf i noterne. 10\n11 9.1 Fritagelse for digital indberetning - alene hvis særligt behov Hvis virksomheden i pdf-filen har anvendt regnskabsposter, hvor der ikke kan findes en regnskabspost i XBRL-taksonomien, der kan rumme de pågældende poster, og virksomheden har et særligt behov for at præsentere disse i årsregnskabet, jf. årsregnskabslovens bestemmelser om tilpasning af opstilling og benævnelse af arabertalsposter, når virksomhedens særlige karakter gør det påkrævet, kan Erhvervsstyrelsen efter ansøgning fritage virksomheden for at indberette årsrapporten digitalt for det pågældende regnskabsår. Ansøgningen skal i så fald indgives via Erhvervsstyrelsens digitale selvbetjeningsløsning til brug for fritagelsesansøgninger på hjemmesiden indberet.virk.dk. Hvis Erhvervsstyrelsen vurderer, at betingelserne for fritagelse er opfyldt, skal årsrapporten indberettes til Erhvervsstyrelsen i en pdf-fil efter styrelsens nærmere bestemmelser. Det er vigtigt, at virksomheden i givet fald ansøger så tidligt som muligt, eventuelt på basis af senest aflagte årsrapport, og at der gives en begrundelse for den ønskede fritagelse. Anbefalingen om tidlig ansøgning skyldes, at ansøgningen ikke afbryder fristen for, hvornår årsrapporten senest skal være indsendt. Ovenstående gælder også, hvis virksomhedens årsregnskab og/eller koncernregnskab er udarbejdet efter IFRS. Indeholder IFRS XBRL-taksonomien ikke en regnskabspost, som kan dække den pågældende regnskabspost, og har virksomheden et særligt behov, som gør det påkrævet efter IFRS at tilføje den pågældende regnskabspost som følge af virksomhedens særlige karakter, skal den tilføje regnskabsposten som en udvidelse til taksonomien. Erhvervsstyrelsen kan efter ansøgning fritage virksomheden for at indberette årsrapporten i REGNSKAB SPECIAL for det pågældende regnskabsår, hvis virksomhedens behov for udvidelse af taksonomien vil være forbundet med tekniske vanskeligheder af en sådan art, at det vil være meget byrdefuldt for virksomheden. Det ovenfor anførte vedrørende ansøgning mv. finder tilsvarende anvendelse i denne situation. 10. Årsrapport for udenlandske virksomheder med filial i Danmark skal nu også indberettes digitalt Som noget nyt skal filialbestyrerne for en filial af en udenlandsk virksomhed, som har pligt til at indsende den udenlandske virksomheds årsrapport til Erhvervsstyrelsen efter årsregnskabsloven 143, indberette årsrapporten for den udenlandske virksomhed i en pdf-fil via Erhvervsstyrelsens digitale selvbetjeningsløsning til brug herfor. Denne kan tilgås via hjemmesiden indberet.virk.dk. 11. Fristen for indberetning er uændret Virksomhedens godkendte årsrapport skal indberettes til Erhvervsstyrelsen, så den er modtaget i styrelsen inden udløbet af fristen i årsregnskabsloven. Det vil sige uden ugrundet ophold efter godkendelsen af årsrapporten og senest 5 måneder efter regnskabsårets afslutning for virksomheder omfattet af regnskabsklasse B og C henholdsvis 4 måneder efter regnskabsårets afslutning for virksomheder omfattet af regnskabsklasse D. 11\n12 Modtagelsestidspunktet i Erhvervsstyrelsen er afgørende for, om tidsfristen er overholdt. Fristen anses for overholdt, hvis årsrapporten modtages senest kl på fristdagen. Modtages den ikke, eller modtages den ikke rettidigt i behørig stand eller på den foreskrevne måde, gælder blandt andet årsregnskabslovens bestemmelser om manglende eller for sen modtagelse af årsrapport eller undtagelseserklæring. Det vil fx sige rykkerbreve, oversendelse til skifteretten, pålæg af afgift til hvert medlem af virksomhedens øverste ledelse henholdsvis hver filialbestyrer samt pålæg af daglige eller ugentlige bøder som tvangsmiddel. 12. Hvad nu, hvis der sker nedbrud i de digitale indberetningsløsninger Skulle der ske nedbrud i de digitale indberetningsløsninger kan det føre til fristforlængelse, såfremt følgende betingelser er opfyldt: Virksomheden har modtaget påkrav om indberetning af årsrapport til Erhvervsstyrelsen, og Virksomheden skal have været forhindret i at indberette årsrapporten digitalt på dagen for påkravsfristens udløb på grund af længerevarende it-problemer i den digitale indberetningsløsning. Længerevarende it-problemer er i den henseende defineret som nedbrud eller midlertidig kapacitetsnedgang m.v., som betyder, at den pågældende indberetningsløsning er utilgængelig 2 timer i træk i tidsrummet mellem kl. 8 og 24 på dagen for påkravsfristens udløb. Heri medregnes ikke planlagte nedlukninger af indberetningsløsningerne med henblik på opdatering af løsningerne, som har været annonceret forinden på Erhvervsstyrelsens hjemmeside eller på hjemmesiden indberet.virk.dk. Hvis betingelserne er opfyldt, forlænges påkravsfristen til 8 hverdage efter, at løsningen fungerer igen. It-problemer hos virksomheden selv, eller hos rådgiver eller lignende, som virksomheden har anmodet om at indberette årsrapporten til Erhvervsstyrelsen, berettiger ikke i sig selv til en forlængelse af påkravsfristen. Det må i lyset heraf være anbefalingen, at årsrapporten indberettes i god tid før fristens udløb. 13. Oplysningskrav m.v. i forbindelse med indberetningen På forsiden af årsrapporten i pdf-filen skal følgende oplysninger tydeligt fremgå: Dokumentets betegnelse, Årsrapport Virksomhedens fulde navn, CVR-nummer og hjemstedsadresse Regnskabsperiode Navnet på dirigenten for generalforsamlingen eller det tilsvarende godkendelsesorgan Datoen for godkendelse af årsrapporten 12\n13 14. Underskriftskrav Årsrapporten skal være forsynet med dokumentation for, at den er udarbejdet og godkendt i overensstemmelse med lovgivningen. Det vil normalt være især årsregnskabsloven, men kan være lovgivningen i en fremmed stat, hvis den virksomhed, som har udarbejdet årsrapporten, har hjemsted i en fremmed stat, fx indberetning af udenlandske modervirksomheders koncernregnskaber ved anvendelse af lempelsen i årsregnskabslovens 112 som begrundelse for at undlade koncernregnskabsudarbejdelse. Det skal tydeligt fremgå af årsrapporten, hvem der har udarbejdet, godkendt og bekræftet den, idet de pågældendes navne og funktioner skal være tydeligt angivet i årsrapporten. Det skal ved fysisk eller digital underskrift af årsrapporten kunne dokumenteres, at den er godkendt mv. af de pågældende personer. Dirigenten for generalforsamlingen eller det tilsvarende godkendelsesorgan, som har godkendt årsrapporten, bekræfter ved sin underskrift på rapporten, at den er godkendt af virksomhedens ansvarlige ledelsesorganer, og at den har været fremlagt og er godkendt af generalforsamlingen m.v. i overensstemmelse med lovgivningens og vedtægternes krav herom. Hvis en revisor har afgivet en erklæring om årsrapporten, skal erklæringen være indeholdt i den indberettede årsrapport. Det skal tydeligt være angivet, hvem der har afgivet erklæringen, og erklæringen skal være underskrevet af den pågældende revisor Virksomheden skal opbevare et underskrevet eksemplar Virksomheden skal opbevare et eksemplar af årsrapporten i læsbar skrift, som er underskrevet af dirigenten for generalforsamlingen, en eventuel revisor samt alle medlemmerne af de ledelsesorganer, som er ansvarlige for at aflægge årsrapporten efter årsregnskabsloven, typisk direktion og bestyrelse. Udkastet til lovforslag om årsregnskabsloven 1 indeholder forslag om en ny 9a som, hvis lovforslaget vedtages, betyder, at ledelsespåtegning kan undlades, såfremt virksomhedens ansvarlige ledelsesorgan alene består af ét medlem på tidspunktet for årsrapportens godkendelse. Dette gælder efter lovforslaget ikke virksomheder omfattet af regnskabsklasse D. Der stilles ikke krav om underskrifter i den digitalt indberettede årsrapport. Det er indberetteren, der over for Erhvervsstyrelsen indestår for, at årsrapporten er underskrevet af dirigenten og en eventuel revisor, og at det er den endelige, godkendte version af årsrapporten, som er indberettet til styrelsen. 1 L 117 af 28. januar\n14 15. Indberetning af undtagelseserklæring frem for årsrapport er nu også digital Årsregnskabsloven indeholder visse undtagelser med hensyn til indsendelse af årsrapport. Virksomheder, som anvender disse undtagelser for henholdsvis Virksomheder omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder Visse interessent- og kommanditselskaber Dattervirksomheder uden aktivitet, eller Filialer af udenlandske virksomheder, der indsender koncernregnskab for overliggende modervirksomhed skal indberette undtagelseserklæring m.v. digitalt via en ny selvbetjeningsløsning til Erhvervsstyrelsen for hvert regnskabsår, hvori ledelsen oplyser, at den pågældende undtagelse er anvendt. Indberetteren indestår over for Erhvervsstyrelsen for, at undtagelseserklæringen er godkendt af alle medlemmerne af de ledelsesorganer, som er ansvarlige for, at betingelserne for at anvende undtagelsen er opfyldt. Undtagelseserklæringen skal være bilagt en række dokumenter, som anført i bilag 1. Undtagelseserklæringen med bilag skal indberettes digitalt via Erhvervsstyrelsens nye selvbetjeningsløsning til indberetning af undtagelseserklæringer på indberet.virk.dk. Undtagelseserklæringen med bilag skal være modtaget i Erhvervsstyrelsen inden udløbet af de frister, som er anført i afsnit 11 ovenfor. Det vil også sige, at filialbestyrerne for en filial, der er registreret i Erhvervsstyrelsen som filial af en udenlandsk virksomhed, skal indberette den udenlandske virksomheds reviderede årsrapport, så den er modtaget i styrelsen senest 5 måneder efter regnskabsårets afslutning. Modtagelsestidspunktet i styrelsen er også her afgørende for, om fristen er overholdt. Fristen anses for overholdt, hvis undtagelseserklæringen med bilag modtages senest kl på fristdagen. Er undtagelseserklæring med bilag ikke modtaget i Erhvervsstyrelsen inden udløbet af fristen i årsregnskabsloven, gælder det i afsnit 11 anførte tilsvarende. Nedbrud i selvbetjeningsløsningen kan i visse tilfælde føre til fristforlængelse, jf. afsnit 12. Virksomheden skal opbevare et eksemplar af undtagelseserklæringen. Denne skal være underskrevet af alle medlemmerne af de ledelsesorganer, som er ansvarlige for, at betingelserne for at anvende undtagelsen er opfyldt. 14\n15 Bestemmelserne om omgørelse, som beskrevet i afsnit 6.2, finder tilsvarende anvendelse på omgørelse af undtagelseserklæringer m.v., som er indberettet til Erhvervsstyrelsen, dog skal den omgjorte undtagelseserklæring indberettes via selvbetjeningsløsningen til indberetning af undtagelseserklæringer. 16. Indberetning af halvårsrapport for statslige aktieselskaber Statslige aktieselskaber skal indberette halvårsrapport til Erhvervsstyrelsen uden ugrundet ophold efter udarbejdelsen af halvårsrapporten. Halvårsrapporten skal i dag senest være modtaget i styrelsen 2 måneder efter udløbet af den pågældende halvårsperiode. Indsendelsesfristen er foreslået forhøjet fra de nuværende 2 måneder til 3 måneder i lovforslag om årsregnskabsloven. Forhøjelsen i indsendelsesbekendtgørelsen forudsætter, at lovforslaget vedtages. Halvårsrapporten skal indberettes digitalt og indsendelsesbekendtgørelsens bestemmelser om digital indberetning af årsrapport finder tilsvarende anvendelse, men med visse tilpasninger, jf. nedenfor. Modtages halvårsrapporten ikke, eller modtages den ikke rettidigt i behørig stand, kan Erhvervsstyrelsen pålægge medlemmerne af selskabets ledelse daglige eller ugentlige bøder. Dokumentet skal være betegnet halvårsrapport på forsiden. Selskabets fulde navn, CVR-nummer og hjemstedsadresse samt den periode, halvårsrapporten vedrører, skal ligeledes fremgå af forsiden. Har en statsautoriseret revisor revideret halvårsrapporten eller foretaget en gennemgang (review) af halvårsrapporten, skal erklæringen være indeholdt i den indberettede halvårsrapport. Det skal tydeligt fremgå, hvem der har afgivet erklæringen, og den skal være underskrevet af den pågældende revisor. Uanset ovenstående stilles der ikke krav om underskrifter i den digitalt indberettede halvårsrapport. Indberetteren indestår over for Erhvervsstyrelsen for, at halvårsrapporten er godkendt af selskabets ansvarlige ledelsesorganer og at halvårsrapporten er underskrevet af en eventuel revisor, jf. ovenfor. Selskabet skal opbevare et eksemplar af halvårsrapporten, der er underskrevet af alle medlemmerne af de ledelsesorganer, som er ansvarlige for at aflægge selskabets årsrapport i henhold til årsregnskabsloven, samt revisor, hvis halvårsrapporten er forsynet med en af revisor underskrevet erklæring. De pågældendes navne og funktioner skal tydeligt fremgå af halvårsrapporten. Hvis statslige aktieselskaber frivilligt udarbejder kvartalsrapporter, kan og skal disse ikke indberettes til Erhvervsstyrelsen. 15\n16 17. Indberetning af delårsrapport for børsnoterede virksomheder Børsnoterede virksomheder omfattet af regnskabsklasse D, som udarbejder delårsrapport, jf. delårsrapportbekendtgørelsen 2, skal indberette delårsrapporten digitalt til Erhvervsstyrelsen. Det i afsnit 15 anførte gælder tilsvarende for delårsrapporter, som indberettes til Erhvervsstyrelsen, med de fornødne tilpasninger. 18. Klageadgang, straf, ikrafttræden m.v Klageadgang Erhvervsstyrelsens afgørelser efter indsendelsesbekendtgørelsen kan indbringes for Erhvervsankenævnet senest 4 uger efter, at afgørelsen er meddelt den pågældende. Erhvervsstyrelsens anmodning om oplysninger samt afslag på anmodning om forlængelse af frister kan dog ikke indbringes for en højere administrativ myndighed iflg. årsregnskabsloven Straf Er strengere straf ikke forskyldt efter straffeloven, straffes misbrug af adgangen til at foretage digital indberetning af årsrapport med bøde. Der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i straffeloven Ikrafttræden Bekendtgørelsen foreslås at træde i kraft den 15. september 2015 og samtidig ophæves den tidligere bekendtgørelse 3. Bestemmelserne om forenklet digital indberetning i form af clobopmærkning, samt lempelser for IFRS aflæggere med hensyn til, at de alene skal inddatere visse oplysninger i XBRL filen, har dog først virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2016 eller senere. Indtil da finder den nuværende bekendtgørelses 15 og 16 anvendelse (se bilag 2). 2 Bekg. nr. 475 af 30. maj 2007 om udarbejdelse af delårsrapporter for børsnoterede virksomheder omfattet af årsregnskabsloven. 3 Bekg. nr. 837 af 14. august 2012 om indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter m.v. i Erhvervsstyrelsen samt kommunikation i forbindelse hermed. 16\n17 Bilag 1 dokumenter, som jf. årsregnskabsloven 146 skal vedlægges undtagelseserklæring Virksomheder, som udnytter undtagelsen i årsregnskabsloven 5, stk. 1 (interessent- eller kommanditselskaber), skal til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til årsregnskabsloven 145 suppleret med 1) det i årsregnskabsloven 5, stk. 1, nævnte koncernregnskab, 2) henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som styrelsen har modtaget til offentliggørelse, eller 3) officielt bekræftet dokumentation for, at koncernregnskabet er offentliggjort i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for den udenlandske virksomhed. Virksomheder, som udnytter undtagelsen i årsregnskabsloven 5, stk. 2 (interessent- eller kommanditselskaber), skal til styrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til 145 suppleret med 1) den i årsregnskabsloven 5, stk. 2, nævnte årsrapport eller 2) henvisning til den årsrapport, i hvilken virksomhedens regnskab indgår, og som styrelsen har modtaget til offentliggørelse. Virksomheder, som udnytter undtagelsen i årsregnskabsloven 5, stk. 3 (interessent- eller kommanditselskaber), skal til styrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til 145 ledsaget af 1) den i 5, stk. 3, nævnte årsrapport eller 2) officielt bekræftet dokumentation for, at årsrapporten er offentliggjort i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for den udenlandske virksomhed. Virksomheder, der udnytter undtagelsen i årsregnskabsloven 6, stk. 1 (dattervirksomhed, der i regnskabsåret ikke har haft aktivitet), skal til styrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til 145 suppleret med 1) det i 6, stk. 1, nævnte koncernregnskab eller 2) henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som styrelsen har modtaget til offentliggørelse. Herudover skal indsendes de erklæringer, der er nævnt i 6, stk. 1, nr. 4 og 5 (at alle dattervirksomhedens virksomhedsdeltagere har erklæret sig indforstået med fremgangsmåden for det pågældende regnskabsår og at modervirksomheden har erklæret, at den indestår for dattervirksomhedens forpligtelser, indtil dattervirksomheden har indsendt årsrapport for et senere regnskabsår og denne er modtaget og offentliggjort efter reglerne i kapitel 19 og 20 (årsregnskabslovens indsendelses- og offentliggørelsesregler)). Sidstnævnte erklæring skal blot indsendes for det første regnskabsår, undtagelsen tages i anvendelse. Udnyttes undtagelserne i 144 (filial af udenlandsk dattervirksomhed), skal filialbestyrerne til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til 145 suppleret med 1) det i 144, stk. 1 eller 2, nævnte koncernregnskab og 2) de erklæringer, der er nævnt i 144, stk. 1, nr. 5 og 6 (at alle virksomhedsdeltagerne har erklæret sig indforstået med fremgangsmåden for det pågældende regnskabsår, og at modervirksomheden har erklæret, at den indestår for virksomhedens forpligtelser, indtil tilbagekaldelse af indeståelsen er offentliggjort med en frist på mindst 3 måneder eller filialens afmeldelse eller slettelse af styrelsens register er offentliggjort med en tilsvarende frist). Sidstnævnte erklæring skal blot indsendes for det første regnskabsår, undtagelsen tages i anvendelse. 17\n18 Bilag i bekg. nr. 837 af 14. august 2012 om indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter m.v. i Erhvervsstyrelsen samt kommunikation i forbindelse hermed 15 I en overgangsperiode vil indberetning i REGNSKAB BASIS være tilrettelagt således, at visse oplysninger inddateres samlet ("clob-opmærkning"). Det drejer sig om oplysninger på følgende områder: 1) ledelsespåtegning, 2) en eventuel ledelsesberetning og 3) noteoplysninger, herunder oplysninger om anvendt regnskabspraksis, jf. dog stk. 2. Stk. 2. Clob-opmærkning af noteoplysninger, jf. stk. 1, nr. 3, skal foretages på noteniveau. Der skal gives særskilt oplysning om virksomhedens regnskabsklasse. Stk. 3. I REGNSKAB SPECIAL vil virksomhederne i en overgangsperiode også kunne anvende "clobopmærkning", jf. stk. 1, hvis de ønsker det. 16 I en overgangsperiode kan virksomheder, som udarbejder årsregnskab og/eller koncernregnskab efter de internationale regnskabsstandarder IFRS, vælge i XBRL-filen kun at inddatere visse oplysninger, jf. dog stk. 3. XBRL-filen skal som minimum indeholde: 1) en eventuel erklæring fra revisor, 2) totalindkomstopgørelse, herunder resultatopgørelse, 3) balance og 4) pengestrømsopgørelse. Stk. 2. Vælger virksomheden frivilligt at inddatere yderligere oplysninger i XBRL-filen, kan virksomheden vælge at benytte sig af clob-opmærkning på visse områder, jf. 15, stk. 1 og 2. Stk. 3. Årsrapporten skal fremgå i sin helhed af pdf-filen, uanset om XBRL-filen indeholder den fuldstændige årsrapport eller blot de i stk. 1 nævnte oplysninger 18


Kun i Texas: Nu er det ok at glemme pistol i håndbagagen – Ekstra Bladet\n2. sep. 2015 kl. 21:16\nNy lov i Texas tillader flyrejsende at have pistoler med ind i lufthavnen – bare man ikke gør det med vilje\nNy lov i Texas tillader, at man har pistoler i lufthavnens sikkerhedszone. I hvert fald når der er tale om en forglemmelse. (Foto: Flickr/ajari)\nDet er sket flere gange i Texas. Efter sigende er flere personer ubevidst kommet til at tage deres pistoler med til sikkerhedskontrollen i lufthavnen.\nVed en fejl har de altså pakket (eller simpelthen glemt) deres våben i håndbagagen og pludselig stået ansigt til ansigt med en ret så utilfreds ansat i sikkerhedskontrollen.\nAlene i 2014 foretog man i Fort Worth International Airport i Dallas, Texas, 120 såkaldte 'gun catches', altså fund af pistoler på ikke tilladte steder. Det antal placerede lufthavnen på førstepladsen over amerikanske lufthavne, som havde flest pistol-fund.\nOg yderligere to Texas-lufthavne var at finde på top ti-listen. Nemlig Bush Intercontinental i Houston med 77 fund og Hobby Airport også i Houston med 50 fund. I alt blev 2.200 pistoler beslaglagt i håndbagage i amerikanske lufthavne sidste år.\nFlest våben pr. indbygger\nTexas er da også den stat i USA, som har flest våben registreret pr. person, så hvis ikke netop en texaner kunne komme til at glemme, at de gik rundt med en ekstra pistol i håndtasken, ja hvem skulle så kunne.\nDe gentagne pistol-fund har nu fået staten til at tage konsekvensen – State of Texas har nemlig udstedt en lov, som tillader pistol-forglemmelser i lufthavn. Det skriver Dallas News.\nKan stadig give bøde\nLoven betyder, at flyrejsende, som ved en fejl har fået deres skydevåben med til lufthavnens sikkerhedstjek, ikke længere vil blive retsforfulgt. I hvert fald ikke, hvis de har den nødvendige tilladelse til våbnet, og samtidig accepterer at de skal forlade lufthavnens sikkerhedszone med det samme.\nMen medbring ikke din pistol uden eftertanke - de amerikanske luftfartsmyndigheder, TSA, kan nemlig stadig tildele personer, der medbringer våben – bevidst eller ubevidst – en bøde på op til 3000 dollars, svarende til 20.000 kr., hvis pistolen ikke er ladt, og 7500 dollars (50.000 kr.), hvis den er ladt.


Kombineret modulbyggeri vinder frem | Dagens Byggeri\nByggeri | Af Kristian Troelsen | 3. jan. 2017 KL. 15:50\nPrisme Arkitekter har arbejdet på at give det kombinerede boligbyggeri en lettere fremtoning, end tilfældet ville have været for dagligvarebutikken alene. Foto: Alexander Banck-Petersen.\nModulbyggeri vinder stadigt større indpas i byggeriet. Et eksempel er et kombineret boligbyggeri og Netto-butik i Værløse, hvor en tung base bærer en boligoverbygning i lette materialer.\nPå en hjørnegrund i Værløse er der for nylig åbnet en nybygget Netto-butik i gadeniveau, traditionelt opført i mursten og betonelementer. Byggeriet af Netto-butikken rummer også boliger ovenpå, som er opført i præfabrikerede, rumstore moduler. Dagligvarebutikken var planlagt på forhånd, og da Furesø Kommune blev præsenteret for idéen om at kombinere butikken med en boligoverbygning, så man det som en god mulighed for at forskønne et ellers nedslidt erhvervsområde med moderne, attraktive boliger. Det oplyser Cembrit og Prisme Arkitekter i en pressemeddelelse.\nFokus er opad\nDet er Prisme Arkitekter i Aarhus, der har slået stregerne til byggeriet, og det var især tanken om at bygge opad i moduler, der lå bag planen for byggeprojektet i Værløse.\n- Byområderne i dag bliver tættere og tættere, og derfor har vi i dette projekt haft stort fokus på at bygge i højden frem for arealet. Helhedsindtrykket bliver mere attraktivt, end hvis det blot var en normal dagligvarebutik - nu er det mere et helt hus. Det øger også værdien af boligerne at komme op i højden med lys, luft og god udsigt, siger arkitekt og indehaver af Prisme Arkitekter, Lars Christensen, der har designet og opført modulbyggeriet i Værløse for Jeudan.\nFor at reducere vægten af boligerne og dermed antallet og størrelsen af søjler og bjælker i butiksniveauet, er der brugt lette materialer til både konstruktioner og beklædning. Bygningen omsluttes af en stor skærm, der inddækker gavlene, overdækker altaner og altangangen og samler hele udtrykket.\nSom leverandør til byggebranchen oplever Cembrit også udviklingen inden for modulbyggeri i kraft af den stigende efterspørgsel på gennemfarvede facadeplader fra både arkitekter og entreprenører.\n- I dag har de mange designmuligheder med lette facader været med til at bane vejen for, at flere tegnestuer ser det arkitektoniske potentiale med modulbyggeri. Men derudover kommer der også de mere praktiske fordele, som for eksempel at de gennemfarvede facadeplader er med til at minimere monteringstiden af byggeriet, fordi pladerne kan monteres på forhånd på fabrikken. Det giver entreprenøren et stort forspring på byggepladsen, som man ikke får ved for eksempel mursten, siger adm. direktør i Cembrit, Mogens Fisker.\nLaves på fabrikken\nHos Prisme arkitekter har man, udover traditionelt byggeri, designet byggeprojekter i præfabrikerede moduler i over ti år. Modulerne til projektet i Værløse er bygget af BM Byggeindustri, som på forhånd udfører omkring 85 procent af udarbejdelsen i egne produktionshaller i Hobro, hvilket indebærer alt fra konstruktion og el-arbejde til montering af køkken og lamper. Også hårde hvidevarer installeres på fabrikken.\nModulerne transporteres herefter til byggepladsen i Værløse, hvor de sammenstilles og placeres på fugtsikrede fundamenter. De resterende 15 procent af udarbejdelsen, såsom sammenbygning og etablering af den nødvendige afstivning af konstruktionen og diverse montørarbejde, er blevet udført på stedet.\n- Der hersker næppe tvivl om, at ideerne i modulbyggeriet vil vinde indpas i de kommende år, også i den del af byggebranchen, der ellers typisk opfører traditionelle byggerier, siger Lars Christensen.\nFor både Jeudan og Furesø Kommune har der været mærkbare fordele ved at vælge modulbyggeri frem for traditionelt byggeri, både hvad angår tid og penge.\n- Modulbyggeriet har reduceret den samlede byggetid betydeligt, fordi størstedelen af byggeriet finder sted på fabrikken i Hobro. Faktisk blev modulerne i Værløse monteret på blot halvanden dag, hvilket var en stor, positiv overraskelse for kommunen. Derfor er der heller ingen byggefugt i modulerne, og risikoen for byggesjusk er minimeret. Dertil kommer naturligvis også, at den korte byggeperiode var med til at nedbringe udgifter til finansiering af byggeriet, siger Lars Christensen.\nBoligbyggeriet og Netto-butikken stod færdigbygget i oktober 2015, og samtlige lejligheder var lejet ud pr. ultimo 2015.


5 tips til mere effektiv Google søgning 🔥 - Webmaestro\nOpdateret: 16. februar 2020\nHar du tænkt over hvor meget du rent faktisk bruger Google til hurtigt søge information. Som it-konsulent er jeg personligt dybt afhængig ad min evne til lynhurtigt at lokalisere information, der vil spare mig tid og energi.\nWeb tips der er relevante for alle\nJeg tænker, lige meget hvad du arbejder med, at din situation ligner min ret meget. Jo mere man ved om sit søgeemne, jo nemmere er det naturligvis, men der er også en håndfuld andre tricks, der er universielt relevante.\nLige meget om du søger efter emojis, kattebilleder, kurspriser eller behandlersider, er her en samlig af tips, der gør dig til en hurtigere og mere nøjagtig søge-maskine-perosn.\nEn hurtig redegørelse af søgemaskine udtryk\nDet er en god idé at have styr over de forskellige begreber ift. søgning. Så vi alle er enige om, hvad det er vi taler om. De forskellig udtryk går desuden ofte igen i digital marketing og navnlig i søgemaskineoptimering. Vi starter udefra og bevæger os ind ad.\nSøgemaskineresultatsiden & søgefeltet\nEn lang mundfuld, men en simpel forklaring. Det er simpelthen siden du kigger på, efter du har foretaget en søgning. I SEO branchen forkortes den SERP (search engine result page). Søgefeltet siger sig selv. Sådan ser det ud:\nNormalvis vil der være en masse ads, men jeg valgte bevidst en søgning, der ikke ville genere dem, så vi bedre kan se på de ting, der kan gøre dig mere effektiv til Google-fu.\nUnder søgefeltet og inden søgemaskineresultatsiden har vi tabs...


Duo afviser at oversætte vindersang: »Vi er et dansk band, der synger på dansk« - politiken.dk\nDer bliver ikke tale om at oversætte ’Øve os på hinanden’ til engelsk i Eurovision, fortæller Fyr & Flamme.\nMusik 7. mar. 2021 kl. 00.19\nLørdag aften kunne duoen ’Fyr & Flamme’ lade sig hylde som vindere af Dansk Melodi Grand Prix 2021. Men selv om der ikke var publikum i DR Byens Studie 5 til at klappe og huje, og showet blev holdt i en noget neddroslet form grundet coronasituationen, så er duoen meget glade for sejren.\n»Det er fantastisk. Vi kan dårligt nok fatte det«, siger Laurits Emanuel, der er den ene halvdel af duoen.\n»Det føles lidt som at være forelsket. Man er sådan lidt ved siden af sig selv«, fortæller Jesper Groth, der udgør den anden halvdel.\nSangen ’Øve os på hinanden’ er den første sang på udelukkende dansk, der har vundet det danske melodigrandprix siden 2005.\n»Vi er et dansk band, der synger på dansk, og de fleste her i landet har først for nylig fået øjnene op for os, så der er ingen grund til at forurene det«, forklarer Laurits Emanuel.\n»At repræsentere Danmark på dansk skriver sig ind i en ny historie, der er ved at blive skrevet, hvor flere kunstnere begynder at komme tilbage med deres nationalsprog og vise det som postkort fra deres land. Det synes vi, er virkelig charmerende, og det vil vi gerne være med til«, siger Laurits Emanuel.\nSidste gang, Danmark havde en dansk sang med i Eurovision var i 1997 med Kølig Kajs ’Stemmen i mit liv’.\n»En dag ad gangen. Der bliver revet og flået i os, men forhåbentlig ikke mere end vi kan holde til. Det er jo det her, vi har ønsket. Første skridt bliver noget med nogle flybilletter«, siger Laurits Emanuel.\nSidste år blev Eurovision aflyst grundet coronapandemien, men arrangørerne bag showet holder indtil videre fast i, at det bliver afholdt i år. Og uanset hvad, har duoen med den danske sejr opnået noget, de kun turde drømme om.\n»Vi har jo ikke været med alle mulige andre år ligesom Keld Heick, så det her var bare en kæmpe, kæmpe oplevelse«, siger Jesper Groth.\n»Det er en tid med ’hvad nu hvis’ og på den måde lidt krigstilstandsagtigt, så vi må tage en dag ad gangen og prøve at have det rart«.


Louise Schouw Teater turnerer i disse måneder over hele landet med historien om SVÆRDET I STENEN, som mange sikkert husker fra Walt Disney-tegnefilmen fra 1963. Men denne formiddag spillede forestillingen på Taastrup Teater, Louise Schouw Teaters nye hjem, hvor de har administration, prøvesal og scene under samme tag.\nNiels Sechers scenografi er grøn som drageblod (!), og børnene kan også glæde sig til en flot teaterdrage i denne opsætning. Sigurd Barretts let fordøjelige melodier glider ubesværet ind i forestillingens helhed.\nNormalt er det primært vor unge helt Arthur, der står i centrum, men i Gunvor Reynbergs bramfrie udgave bliver det i mindst ligeså høj grad den bøvsende prinsesse Guinevere, der kommer til at fremstå som frontfigur. Marianne Bøgelund spiller hende heldigvis med en jærv charme, der får os til at holde af karakteren trods de vulgære tiltag.\nAsbjørn Agger er hende en kær partner som Arthur og deres fælleskab virker overbevisende.\nLisbeth Kjærulff, der igennem længere tid har spillet priorinden i "The Sound of Music", nyder tydeligvis at kunne slå sig løs i den anden ende af den dramatiske skala som den modbydelige troldkvinde Morgan le Fay. Også i denne sammenhæng fremstår Lisbeth Kjærulff som indehaver af den mest imponerende stemme.\nMorten Bo Koch, der også gjorde god fyldest i Randers Egnsteaters udgave af "Elefantmanden", er træfsikker i diverse biroller.\nKostumerne er af temmelig svingende kvalitet denne gang, men mon ikke Louise Schouws turné-version af SVÆRDET I STENEN alligevel kommer til at gøre lykke på sin tur rundt i landet? Børnene i Taastrup synes i al fald optaget af forestillingen, og det er jo et godt tegn.


Modern Superstar er et amerikansk band, som består af Ryche Green (ex. Bulletboys) på trommer, Jamie Fletcher (ex. Britny Fox) på vokal og akustisk guitar, Danny Watts på guitar, Jordan Dirty på bas og Bill Carpenter på guitar. Bandets fundament blev startet for nogle år siden, da Ryche og Jamie var på tour sammen i Europa og dermed knyttede et godt venskab. Det resulterede i sangskrivning og hvad der senere skulle ende ud i Modern Superstar og deres debut album Under My Skin.\nStilen er klassisk hard rock og inspirationen kan bl.a. findes i de to herrers respektive tidligere bands og andre bands fra samme tid. Albummet består af 10 sange, hvor der rockes igennem i sange som ”Hollywood Dirty”, ”Devil’s Playground” og ”Generation Star”, men samtidig er der også en del mere stille sange. Her kan bl.a. nævnes ”Txt U Gud’bye”, ”Grow’n Old” og ”Love/Hate”. Måske er der lidt for mange stille sange i forhold til min smag. Og jeg er ellers glad for en enkelt ballade eller to på et godt rock album. I det her tilfælde er det dog half’n’half med rockere og stille sange. Albummet afsluttes med en udmærket version af ”We All Die Young”, som er skrevet af Milijenko Matijevic (Steelheart). Han havde den med på Steelheart albummet ”Wait” fra 2000, men sangen blev et ”større” hit i filmen Rock Star med Mark Walberg i hovedrollen. I den version er det Milijenko på sang, Zakk Wylde på guitar, Jeff Pilson på bas og Jason Bonham på trommer. Nå tilbage til Modern Superstar. Generelt er Under My Skin et udmærket album, med gode melodier og i en vis grad nogle catchy sange med gode synge-med-omkvæd. Men som sagt er der efter min mening for mange stille sange og produktionen virker indimellem lidt ”tam”. Og så synes jeg samtidig at Jamie’s stemme til tider ikke er helt i top. Dog gør han et udmærket arbejde i førnævnte ”We All Die Young” og det er meget svært af følge Mr. Steelheart på den front.\nNår alt det er sagt, så virker bandet godt sammenspillet og jeg kan godt forestille mig dem fyre den max af på scenen og give deres publikum en god oplevelse. Dog tror jeg ikke det er et band vi får at se på disse breddegrader.\nUnder My Skin er udkommet via JAMSYNC Music\nLyt til Modern Superstar: http://www.myspace.com/modernsuperstar


Tre vigtige faktorer at overveje ved flytning | SOL.dk\nForside » Tre vigtige faktorer at overveje ved flytning\nTre vigtige faktorer at overveje ved flytning\nDer er mange ting man skal tænke på når man skal flytte. Det virker for mange som en uoverskuelig omgang at skulle gå igennem. Det er bare ikke særlig sjovt for nogen, man har travlt og man bliver hurtigt stresset. Spørger du vennerne om hjælp, siger de tit og ofte ja, men vi ved jo godt at de hader dig lidt for at spørge – ellers har de måske en lidt underlig undskyldning for ikke lige at kunne hjælpe dig netop denne dag. Alt i alt er en flytning en heftig omgang, der ikke blot er hård fysisk, men kan også påvirke forholdet til din partner og måske også til dine venner.\nLån et depotrum\nKommer man fra et større hus, er der mange ting der skal flyttes på én gang. Det kan derfor være svært, både at få det hele flyttet den, eller de dage, man gerne vil have det gjort, samtidigt med at få det hele på plads inde i dit nye hjem. Derfor kan det godt betale sig at leje et depotrum, på den måde kan du altid komme tilbage til depotrummet og hente resterne, som ikke lige var livsnødvendige ved flytningen. Opmagasinering hos Boxdepotet kunne være en mulighed.\nOvertal de venner\nGod planlægning er ikke altid nok - og lidt hjælp fra dine nærmeste, uvilligt eller ej, er derfor en vigtig faktor, når du står og skal flytte. Dine venner kan næsten altid bestikkes med pizza, og de kan i hvert fald kan hjælpe dig en lillesmule på rette kurs under flytningen.\nFejler overtalelsen af alle vennerne, eller vil man bare ikke byde det dem og bevare et godt forhold til dem, kan man leje en flyttemand. Jeg tror ikke du kræver megen overtalelse til at se fordelene ved flyttemænd og det eneste der afholder de fleste fra at gøre det, er nok prisen. Ser man bort fra det, skal du bare gøre det.


Indlæg af kaufman » 04 mar 2012 18:31\nJeg har et Woody 10 kw. har haft det ca. 2 mdr. regner med et for brug på ca. 5 tons kostede 30000 kr. incl. montering jeg køber piller i Tyskland til 1550 kr. for 960 kg. Udfyld din profil så man kan se hvor du bor\nIndlæg af Pearl » 04 mar 2012 21:17\nSå kan du se hvor jeg er fra:P\nMen er det overhovedet ikke rentabelt at have et fyr der også kan brænde træ og ikke kun træ piller ?\nDet er nemlig fordi jeg har nem adgang til en frygtelig masse træ som bare skal kasseres.\nSå jeg ville synes det var rart at kunne spare lidt der. Men er det fordi der er for mange problemer med et sådan fyr eller er det bare meget dyr i indkøb ?\nIndlæg af Thomas5721 » 04 mar 2012 21:32\nFjernvarme burde være udenfor jeres tanke gang, hader selv tanken om staten suger alt i afgifter på sådan et anlæg.\nPrøv at overvej http://www.ekopower.dk\nStaten ligger med planer om "skorstens" afgift på 6000-8000 kr om året, det giver selvfølgelig en stor streg i regnskabet ved at fyre selv, men det er alt sammen på tegnebrættet endnu. Det kan være der er nogen herinde der er lidt mere inde i sagerne lige på det punkt.\nDe finder nok også snart på noget med afgift på piller og bio brændsel.\nMen alt i alt tror jeg der går nogle år endnu nden der sker noget der.\nMin personlige mening er at en Scoote/Woody er for besværglig at rengøre, der har en Ekoheat en klar fordel.\nEn fodel ved woody er af det er et totalt gennem prøvet hvor eko er lidt nyt endnu, men med en meget lys fremtid...\nVed ikke om du kan bruge det til noget..\nIndlæg af Pearl » 04 mar 2012 21:52\nTak for fiffet:P Har været inde og tjekke deres side. Det virker nu heller ikke så tosset.\nIndlæg af Skiveren » 04 mar 2012 22:11\nPearl » 04 Mar 2012, 21:52 skrev: Tak for fiffet:P Har været inde og tjekke deres side. Det virker nu heller ikke så tosset.\nDet er heller nu ikke så tosset.. Hvis du ellers gider.. har jeg startet en tråd "Ekoheat 1500 - de første erfaringer" hvor jeg har beskrevet hvad jeg har oplevet endtil videre... Kan kun varmt anbefalde dette anlæg.... Men du skal bruge lidt tid på at komme ud og se de forskellige anlæg i drift ved slutbrugeren, det giver de bedste indtryk...\nIndlæg af Thomas5721 » 04 mar 2012 22:35\nHej pearl, hold godt fast på ham skiveren, han skriver nogle rigtige gode indlæg..\nIndlæg af Skiveren » 04 mar 2012 22:51\nThomas5721 » 04 Mar 2012, 22:35 skrev: Hej pearl, hold godt fast på ham skiveren, han skriver nogle rigtige gode indlæg..\nTak for de fine ord, Thomas...\nIndlæg af Pearl » 05 mar 2012 20:34\nTak for rådet om at læse dit indlæg. Hvor meget har du givet for dit fyr ? Og skal jeg helt op i et 1500 eller kan 900 gøre det ?\nMen er der andre ting sådan umiddelbart jeg skal vide inden jeg går i krig med et pillefyr ?\nDet er jo lidt af en inverstering så det skal jo helst bare køre.\nIndlæg af MichaelK » 05 mar 2012 20:42\nEn 900 burde kunne gøre det. Bare huset er nogenlunde isoleret.\nMin 9,9 kW BioWin klare i hvert fald fint mit elendigt isolerede hus\nMen selvom der står 300 kvm. i min profil, så har jeg altså kun varme\npå ca. 180 kvm.\nHvis Du vil se noget at sammenligne med, så kan Du jo\nslå et smut til Feldballe. Mit fyrrum er altid åbent for\nIndlæg af Skiveren » 05 mar 2012 21:07\nPearl » 05 Mar 2012, 20:34 skrev: Tak for rådet om at læse dit indlæg. Hvor meget har du givet for dit fyr ? Og skal jeg helt op i et 1500 eller kan 900 gøre det ?\nEnig med Michael om at 9 kw er nok ... Har du gjort dig nogle tanker på hvor meget du vil investerer i et anlæg ?\nHvis du har læst min tråd, ved du også hvorfor jeg har valgt som jeg har gjort.. Jeg mener stadig at man får meget, rigtigt meget for pengene ved at vælge et Ekoheat pillefyr... Har hurtigt lige fundet Ekoheat 900 + 160 kg magasin til 26.900,- ved Danfyret.. se link\nHvad jeg har givet er meget lignende det man kan købe det ved Danfyret... Gav lidt mere... men fik også lidt ekstra udstyr med..


Stafet For Livet - Kolding Netavis\nHer ses Per Larsen tidligere chefkriminalinspektør og ambassadør for Kræftens Bekæmpelse sammen med Lis Ravn Ebbesen. Pressefoto.\nStafet For Livet er også oplysende.\nProgrammet er nu helt på plads til dette års Stafet For Livet ved Kolding Storcenter.\nDet fortæller PR-ansvarlig Lis Ravn Ebbesen i en pressemeddelelse.\nUd over at gå eller løbe i eget tempo, er der mulighed for at få fem musikalske oplevelser, Flyverhjemmeværnets musikkorps, Kirsten Mørk, BamseMadsen, Trio Amarone og Herreværelset med Villy Søvndal, se tryllekunster, komme til gudstjeneste og spille “Natbanko”.\nEfter åbningen og Fighterrunden spiser Per Larsen tidligere chefkriminalinspektør og ambassadør for Kræftens Bekæmpelse frokost med Fighterne. Og der er mulighed for at besøge holdenes boder og ved indkøb f.eks. af kager eller øl støtte stafetten.\nDer vil være “centerrunde” med “Råbesang” og flere oplysende indslag. Solrunde og ” Solsang” for at høre om solrådene: hat, solcreme og skygge, mulighed for at få gode råd om hudændringer og modermærker af speciallæge i hudsygdomme Tine Sander-Wiecker, der besvarer spørgsmål og giver råd individuelt. Derudover vil der i “Kræftens Bekæmpelses” oplysningstelt også være mulighed for at få kendskab til de syv tegn på kræft (synkebesvær, knuder eller hævelser, blødning, ændrede modermærker, vægttab, hoste og ændret afføringsmønster). Oplysningen foregår ved at være med i konkurrencen “de 7 tegn quizzen” eller ved at spille backgammon og Twisterspil.\nBørnene kan deltage i konkurrencen ” Tip en 13´ner” tegnekonkurrence og møde Ulven Billy, Name It Maskotten Louie, BR Maskotten og Ballonklovnen Betty Bomstærk. Og så kan både børn og voksne deltage i gymnastik ledet af “Fight4Fit” , kræftramte der bruger motion til at overvinde kemo´ens bivirkninger eller købe og udsmykke lysposer til lysceremonien lørdag aften.\n“Stafet For Livet” finder sted den 9. -10. juni fra klokken 11 til 11.\nStafet For Livet i Kolding afholdes d. 9. -10. juni 2018 på p-pladsen Biocenter ved Kolding Storcenter.\nDet er 3. gang, Kolding står sammen i kampen mod kræften til Stafet For Livet.\nSidste år deltog 93 Fightere, 29 hold med 1334 holddeltagere. Der blev samlet 528.636 kr. ind til Kræftens Bekæmpelses arbejde med forskning, forebyggelse og patientstøtte.\nDu kan dermed tilmelde dit eget hold og blive en del af Kræftens Bekæmpelses 24 timers holdaktivitet, der gennem oplysning, aktiviteter og underholdning sætter fokus og indsamler penge til kræftsagen.\nMan bestemmer selv, hvor stort holdet skal være, og om man vil løbe eller gå. Mange hold er omkring 10-20 personer, og konceptet er, at der skal hele tiden skal være minimum en repræsentant fra holdet på stafetbanen. Alle holddeltagere betaler for at deltage i stafetten – 100 kroner for voksne og 50 kroner for børn og unge under 18 år.\nDu kan også tænde en lyspose- den koster 50 kr.\nVM-fodboldfest i Kolding\n26 elever fra 2. klasse på Brændkjærskolen afprøver ingeniørens arbejdsmetoder, når der i uge 45 er national Engineering Day. Pressefoto.\nElever på Brændkjærskolen bliver ingeniører for en dag\nDe unge i fritidsjobbene skal ikke udføre plejepersonalets opgaver, men de skal give ekstra liv og nærvær på plejehjemmene. Foto: Sabine van Erp/Pixabay (Modelfoto)\nNyt samarbejde om flere fritidsjob\nBeautycos tester en helt ny bæredygtig emballageløsning, der kan reducere brugen af pap radikalt. Pressefoto.\nBeautycos satser bæredygtigt\nKnud Hansens Vej. Foto: Hustømrerne.\nKolding-udvidelse er allerede en stor succes


1. Det første I skal gøre for at blive EMAS registreret er at etablere et miljøledelsessystem efter retningslinjerne i EMAS forordningen.\n2. Når I er i gang med at implementere et miljøledelsessystem og har udarbejdet en miljøredegørelse, skal I kontakte en akkrediteret ekstern verifikator . Den eksterne verifikator skal kontrollere, at I lever op til kravene.\n3. Ved nyregistreringer skal I udfylde en anmeldelsesformularmed stamdata om virksomheden. Ved genregistrering skal I sende eventuelle ændringer til disse oplysninger. I skal desuden indsende et skema til dokumentation for overholdelse af miljølovgivning.\n4. Den godkendte miljøredegørelse, EMAS verifikationsbeviset samt anmeldelsesformularen eller ændringer til oplysningerne i denne sendes til Miljøstyrelsen på eller med posten til Tolderlundsvej 5, 5000 Odense C.\n5. I Miljøstyrelsen læser vi miljøredegørelsen. Hvis den kan godkendes, så sender vi et certifikat på jeres EMAS registrering samt datoen for, hvornår den næste verificerede miljøredegørelse eller opdaterede miljøredegørelse skal sendes til Miljøstyrelsen. Herefter opretter vi jer i vores EMAS database, hvor I så vil figurere som en EMAS registreret virksomhed.\n6. Når I har modtaget EMAS certifikatet, skal I indbetale et mindre gebyr til Miljøstyrelsen.


Champagne og mousserende vine | Bord1.dk Champagne og mousserende vine\nBy skribent • On 5. februar 2011 22. marts 2012 • In Vin\tVin 0\n“Jeg drikker stjerner”. Ifølge overleveringen var det Dom Pérignon (1638-1715), der formulerede ordene da han havde skabt vin med naturligt fremstillet kulsyre. “Stjernerne” var boblerne i den champagne som munken smagte på.\nChampagne er en mousserende vin uden kunstigt fremstillet kulsyre. Brusen, der opstår ved eftergæring, blev perfektioneret i Champagne i det 18. århundrede af benediktinermunken og kældermesteren Dom Perignon fra abbediet Hautvilliers.\nDen historisk korrekte udlægning er dog, at den berømte munk, som fik navnet “Champagnens fader” i virkeligheden ville undgå bobler i sin vin. Hvidvin dyrket så nordligt som Champagne starter nemlig under visse omstændigheder naturligt en 2. gæring, som frembringer bobler.\nDet menes, at det var englændere, der omkring 1660 udviklede metoden med tilsætning af gær og sukker til at fremprovokere en 2. gæring i flasken med deraf følgende bobler.\nSkønt Dom Perignon altså ikke opfandt champagnen, ydede han et væsentlig bidrag ved at eksperimentere med at blande vin fra forskellige marker og forskellige druesorter. Derved skabte han en bedre Champagne, end hvad man tidligere havde kendt.\nDet egentlige Champagne-distrikt ligger i det nordlige Frankrig omkring 125 kilometer vest for Paris. Navnet Champagne er afledt af det franske campagne, der betyder “ude på landet”.\nI 1729 etableredes det første Champagne-hus (Ruinart), og igennem 1700- og 1800-tallet blev fremstillingsmetoderne forfinet i takt med industrialiseringen, indtil man omkring 1880 begyndte at lave Champagne stort set som i dag. Den gang var champagnen dog næsten altid sød. Det er først midt i 1900-tallet, at Champagne-produktionen overvejende blev tør. De mousserende vine er som regel hvide, men kan også være rosé.\nEn champagnes bobler skal helst være små og klare, og kunne holde sig 10 minutter i glasset. I dag er Champagne et beskyttet navn, som kun må benyttes om mousserende vine fra Champagne-distriktet lavet på Champagne-metoden.\nChampagne-producenterne har fået forbudt betegnelsen Méthode Champenoise for andre mousserende vine for at forhindre udvanding af navnet Champagne. Producenter, der fremstiller mousserende vin efter denne metode uden for Champagne distriktet må i stedet anvende betegnelsen Méthode traditionelle.\nNår eftergæringen er slut renses vinen for bundfald – kaldet degorgering – og derpå fyldes flasken eventuelt med en likør af rørsukker og cognac, hvorved man opnår sødme. Denne metode anvendes dog ikke ved champagne, der sælges under årgangsbetegnelse, idet disse er ren, tør og uden likør. Enkelte firmaer fremstiller champagne udelukkende af grønne druer, under benævnelsen blanc de blanc.\nVil man åbne en champagne på overbevisende maner, kan man bruge en sabel, og ved denne såkaldte sabrering åbnes en flaske champagne med et enkelt sabelhug.\nForinden skal man omhyggeligt fjerne kapslen og ståltråden om flaskens hals. Derpå finder man den lodrette streg på flasken, hvor selve flasken er sammensat. En champagnesabel føres fra midten af flasken op mod kanten, hvor proppen sidder. Man skal ikke anvende styrke, men derimod et rent og hurtigt slag, hvorefter man står tilbage med en flaskehals, som er fint afskåret og lige til at skænke fra.\nChampagnens tryk sikrer, at der intet glas ryger ned i flasken, men man bør tjekke, at der ikke er glasskår i flasken, inden man skænker. Det kan i sagens natur ikke være helt ufarligt at åbne en flaske champagne med et sabelhug, og det kan være en god ide at anvende læderhandsker til beskyttelse … eller eventuelt blot vride proppen af flasken på vanlig vis.\nChampagne er forbundet med tradition og historie, og mange af producenterne er flere århundrede gamle. Blandt de største og mest kendte producenter er Moët & Chandon. De første regnskabsbøger fra grundlæggeren Claude Moët omfattede en forsendelse af champagne til Paris i 1743. Netop på denne tid blev champagne populær blandt den franske overklasse.\nSelskabet Taittinger blev grundlagt som handelsselskab i 1734 af Jacques Fourneaux. I 2005 blev selskabet købt af et amerikansk investeringsselskab, der overtog hele Taittinger Gruppen inklusiv champagnehuset. Taittinger-familien har siden købt en del af selve champagnehuset tilbage. Selskabet ejer 250 hektar vinmarker i det bedste område af Champagne og kældrene er beliggende under St. Nicalse klostret, som i det 13. århundrede tilhørte Benedictinermunke.\nLouis Roederer er et af de få store, uafhængige champagne-huse. Selskabet blev etableret i 1776 og ejes fortsat af den stiftende familie. Champagnen blev en stor succes i Rusland, hvor Louis Roederer II i 1876 præsenterede en særlig Cristal blanding for Zar Alexander II.\nEn Crémant er en mousserende hvidvin fremstillet på samme måde som Champagne men fra andre dele af Frankrig, eksempelvis Crémant de Bourgogne og Crémant d’Alsace. Og Cava er en spansk mousserende hvidvin fremstillet på samme måde som Champagne men af lokale druer. Og Sekt er en tysk mousserende vin, mens Italien blander sig i feltet med Spumante.\nSmagen af mousserende vin varierer meget og fremstilles i forskellige tørhedsgrader. En cuvée er i Champagne navnet på den første og fineste druesaft fra frugtpressen. En Tête de cuvée er det bedste af cuvéen.\nChampagne inddeles i flere kategorier hvad smagen angår. Generelt er champagne ikke en sød vin. Er man til det søde glas skal man søge mod den egentlige dessertvin, eksempelvis en mousserende Moscato d’Asti fra Italien. Hovedlinierne ved indkøbet af champagne er:\nExtra Brut/Brut Nature/Brut Sauvage: knastør\nDemi Sec: halvsød.


Musik og menneske (e-bog) af Lars Ole – Politiken Books\nLars Ole Bonde (forfatter)\nMusik og menneske e-bog\nMusik bevæger os. Rytmen sætter gang i kroppen. Klange, melodier og harmonier fremkalder følelser. Musik vækker minder og trøster eller opmuntrer os, når vi er alene, og den knytter os sammen med andre, når vi synger, spiller eller lytter i fællesskab. Vi fødes med evnen til at kommunikere musikalsk, og høresansen er den sidste, der slukkes, når vi dør. Musikken har været en del af menneskets liv siden urtiden, og vores omgang med musik vil blive ved med at udvikle sig, så længe der er menne...\nUndertitel introduktion til musikpsykologi\nForfattere Lars Ole Bonde (forfatter)\nUdgivet 1 september 2009\nGenrer Kunst, Musik, Teater og Film, Psykologi og Pædagogik, Faglitteratur\nMusik bevæger os. Rytmen sætter gang i kroppen. Klange, melodier og harmonier fremkalder følelser. Musik vækker minder og trøster eller opmuntrer os, når vi er alene, og den knytter os sammen med andre, når vi synger, spiller eller lytter i fællesskab. Vi fødes med evnen til at kommunikere musikalsk, og høresansen er den sidste, der slukkes, når vi dør. Musikken har været en del af menneskets liv siden urtiden, og vores omgang med musik vil blive ved med at udvikle sig, så længe der er mennesker til. Men hvordan kan det være, at musikken kan alle disse ting? Hvorfor og hvordan påvirker musik os fysisk, psykisk, eksistentielt og socialt? Og er musik virkelig et ordløst, æstetisk og symbolsk sprog, der kan forstås af alle? Musik og menneske diskuterer disse spørgsmål og formidler den nyeste viden og de nyeste teorier om musikken i menneskers liv. Bogen er den første lærebog i musikpsykologi på et nordisk sprog. Den er bygget op ud fra en teoretisk model, der beskriver musikken som en fysisk kraft, som et sprog med æstetisk betydning og eksistentiel mening - og som en social og kulturel aktivitet.


Würth Spraymaling Quattro 400 ml - Ral 1007 fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den altid eftertragtede varekategori Spraymaling. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Würth Spraymaling Quattro 400 ml - Ral 1007 hos den populære shop DecoFarver.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, som jo fx kan være produktet er på siden. Når der handles i webshop er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er du stillet lidt bedre, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n91 anmeldelser af Würth Spraymaling Quattro 400 ml – Ral 1007


Startgebyr retur i Star-stævne - kun Jensen og Jeppesen videre - Minbaad.dk\nFrank Berg og Martin Hejlsberg smilte i dag. De fik nemlig 200 euro retur for deres startgebyr i Star-stævnet. Foto: Troels Lykke\nStartgebyr retur i Star-stævne - kun Jensen og Jeppesen videre\nStar Sailors League med 86 hold i Hamborg fik i dag startgebyr på 1.500 kroner retur. - Det er simpethen fantastisk, vi har både fået burgere og masser af rom og cola, siger Frank Berg.\nAf Troels Lykke, Hamborg | 05-05-2016 13:09\nStar Sailors League er stjernebesat med ti hold, der har olympiske medaljer, herunder Torben Grael fra Brasilien, men også polaken Mateusz Kuznierewicz, der står på terrassen og tager en smilende selfi.\nVed siden af står vi med Hellerup-sejlerne Frank Berg og Martin Hejlsberg.\nPolaken fører her i Hamborg og der er 25.000 schweizer frank til vinderbåden, ud af en samlet præmiesum på 100.000 schweizer frank, svarende til 678.000 kr.\nJeg spørger den høje polak, der før har været nationalhelt i sit hjemland, hvilke medaljer han har sejlet hjem til OL i Finnjolle.\n- En guld i Altanta og bronze i Athen. Bjørn Westergaard var med i Atlanta. Og Stig Westergaard vandt VM og EM, det år jeg startede med at sejle Finnjolle, siger han tørt og smiler. Frank Berg bliver helt stille.\n- Altså de Finnjolle-sejlere fra OL er super gode og de kan gå lige over i en Starbåd og vinde, siger Frank Berg, der selv lige har solgt sin Finnjolle.\nBag os er 86 Starbåde her på Alster See i Hamborg. Der ventes på, at der kan sejles, vinden er fin, men den springer for meget, derfor er der ventetid, lyder den kryptiske forklaring, for vinden står i samme retning. Se live her snart\nTre sejladser i dag - 30 går videre\nDer skal sejles tre sejladser i dag, hvor det skal afgøres hvem af de 30 bade, der går videre. Af danske sejlere er det kun Sønderborg-holdet med Johnny Jensen og Frederik Jeppesen, der ligger til at gå videre. De er på en 22. plads.\nNæste danske hold er Rune Schytt og Henrik Ahrentzen fra Troense Bådelaug, de er på en 33. plads.\nFrank Berg og Martin Hejlsberg er på en 46. plads og forventer ikke at komme i top 30.\n- Vi skal virkelig være heldige, hvis vi ikke bliver slået ud i dag, men super stævne og simpelthen fantastisk at vi får startgebyr retur. De har givet masser af rom og cola, alt det vi kunne drikke og burgere har vi også fået, og vi bliver inviteret til middage, siger Frank Berg.\nIfølge arrangørerne skal startgebyret kun ses som et depositum for at de møder op til stævnet, hvor 14 både udeblev.\nNiels Thrysø og Flemming Sørensen er pt. bedste danske besætning, men ikke i Hamborg. Det har været stolpe ud for Troense-holdet, der er på en 66. plads, viser resultatlisten. Foto: Troels Lykke\nMateusz Kuznierewicz og gast fører stævnet i Hamborg. Foto: Marc R/S\nStarbådsmiljø vokser i Hellerup - Høghen sejlede i dag\nSvendsen finder også vej i Starbåden i Troense\nBerg, Hvalsø og Hey vinder Drage-EM for amatører\nBerg vinder Dragernes Øresundsmesterskab\nSe Johnny og Frederik blive spist af Star-proffer - live\nStarbåd: Jensen og Jeppesen stærke i Hamborg\n86 Starbåde - heraf 4 danske - kæmper i Hamborg - relive med Frank Berg


13. Hvad gamle bamser også kan bruges til! 3. afsnit – Alfeline\n𝐌𝐢𝐤𝐫𝐨-𝐀𝐥𝐟𝐞𝐥𝐢𝐧𝐞 “𝐂𝐎𝐑𝐎𝐍𝐀” 𝐧𝐫. 13\nHvad gamle bamser også kan bruges til! 3 afsnit\nÅh, jo, der er nogen, der har prøvet at gætte. Ella Sia og Neel gætter på, at farmor syr en fin kjole eller måske små bukser og en lille trøje til den bamse, der nu skal være farmor-bamse.\nMEN nu skal du høre, hvad Alfeline og farmor fandt på:\nLige pludselig for Alfeline ind i soveværelset, hvor farmors gamle kommode stod. Op med nederste skuffe, for der lå så meget spændende. Og ganske rigtigt – der var det gamle blå sjal, som farmor så tit havde haft på, når hun skulle være rigtig fin.\nAlfeline holdt det op til ansigtet og snusede ind.\nÅhh, det duftede helt vildt af farmor, af den der vildrose-parfume, som Alfeline havde spildt ud på kommoden sidste sommer, da hun skulle have den væmmelige kokasse-lugt væk (Læs maxi-alfeline nr. 6).\n– Hvorfor bruger du ikke det sjal mere, farmor?\n– Har du ikke set de store huller, der er kommet i det. Nej, det er lige til at smide ud.\n– Det må du i hvert fald ikke. Jeg elsker det sjal, og det er faktisk alfeline-blåt, ikke? Kan vi så ikke godt sy noget af det? Til den bamse, der skal være dig. Åh, jo, farmor!\nOg lidt efter sad de begge ved symaskinen, og i løbet af et øjeblik havde farmor syet en lille bamsekrave.\n– Også en til mig – og én til dig – og én til mor – og én, vi kan sende til Trut oppe i Århus. Ja… og så fik Alfeline igen en ide.\n– Hvad med, at du syr nogle alfeline-kraver til vores bod, for den kan vi jo godt have her uden for Jeres hus, ikke? Og så kan vi da vinke til Jer – og sende luft-krammere.\nMen nu skal du have en rigtig krammer. Og mens farmor syede – for nu kunne hun slet ikke holde op igen – gik Alfeline rundt om hende og uddelte små forsigtige kram, så hun ikke kom til at forstyrre, men der var jo ikke så mange dage tilbage, før hun ikke kunne kramme farmor – i lang tid måske.\nOg farmor syede bare videre, for nu syntes hun, at alle bamserne skulle have nyt tøj, alle dem, der sad henne i vinduerne i huset, hvor Alfeline og Brumme skulle bo – om ikke ret mange dage.\nOg jo, der blev syet både en fin kjole og små bukser og en lille trøje, så Ella Sia og Neel gættede på en måde alligevel rigtigt.\nFortsættelse følger, og vil du vide mere om Alfeline og Brumme, så kig på Alfelines hjemmeside. Der står en masse – også noget om de store alfeline-fortællinger.\nHusk, du kan sende tegninger ind til post@alfeline.dk