Enige politikere: Straf boligejere der sender regnvand i kloakken | Ingeniøren\nEnige politikere: Straf boligejere der sender regnvand i kloakken\nMiljøminister Karen Ellemann (V) får opbakning fra DF, SF, S og R til sit forslag om at ændre vandafledningsafgiften, så boligejere skal betale for det regnvand, de leder i kloakken.\n9. aug 2010 kl. 11:25 86\nBoligejere, der leder regnvand direkte i kloakken, kan godt berede sig på at betale mere i vandafledningsafgift.\nMiljøordførerne fra DF, SF, S og R bakker op om regeringens forslag om at ændre reglerne for opkrævning af vandafledningsafgift, så afgiften bliver afhængig af, hvor meget regnvand, den enkelte husejer udleder til kloakken.\nHensigten er både at mindske belastninger på kloaksystemet og rensningsanlæggene, minimere antallet af oversvømmelser og sikre drikkevandsforsyningen ved at øge nedsivningen til grundvandet.\n»Umiddelbart lyder forslaget meget rigtigt. Øget nedsivning vil være med til at sikre, at vi får så meget drikkevand som muligt,« siger Jørn Dohrmann fra DF.\nHos Socialdemokraterne er miljøordfører Mette Gjerskov også klar til lægge stemmer til forslaget.\n»Sidste år foreslog vi, at man brugte en milliard kroner på at renovere kloaksystemet. Det sagde regeringen nej til og brugte pengene på skattelettelser, men vi skal jo gøre noget ved de øgede regnmængder, så vi synes forslaget er fornuftigt,« siger hun.\nHun vil dog også have regeringen til at se på, om støttemulighederne skal ændres. I dag er der nogle kommuner, der tilbyder boligejere at refundere op til 40 procent af tilslutningsafgiften, hvis de etablerer nedsivning eller regnsvandsopsamling på egen grund. Kommunerne må ifølge betalingsvedtægter ikke gå højere op, og tilbuddet om 40 procents refusion har tilsyneladende ikke fået ret mange boligejere til at fatte spaden og grave en faskine ned i baghaven.\n»Både tilskudsdelen og afgiftsdelen er noget, som vi skal kigge på. Der er mange forskellige løsninger rundt omkring i kommunerne, og det må vi få set på.«\nHos De Radikale er miljøordfører Johs. Poulsen mere skeptisk.\n»Det er langt fra alle steder, at man kan etablere nedsivning. Det er eksempelvis svært i de store byer og i gamle bykerner. Der mangler simpelthen arealer til det. Hvor skulle man eksempelvis lave nedsivning i det indre København? Vi vil gerne være med til at lave en lov, så man planlægger nye områder eller omdanner bydele, men at lave en ordning, hvor folk, der ikke har nogen alternativer, skal betale mere. Det vil vi ikke være med til.«\nDen holdning møder forståelse hos De Konservatives miljøordfører Tage Leegaard.\n»De nye regler behøver jo ikke at være en straf for dem, der ikke kan lave et nedsivningsanlæg. Det er eksempelvis svært, hvis man bor i en lejlighed i København. Så vi synes at en nedsættelse af afgifterne for dem, der laver nedsivning, er den pædagogiske rigtige vej at gå. Jeg synes, at forslaget er en god idé. Men der skal en nærmere politisk forhandling til, før vi ved, hvordan man klarer det.«\nKaren Ellemann vil fremlægge et lovforslag i den kommende folketingssamling, så snart det udvalg, der udformer forslaget i detaljer, er klar.\nSe Teknologisk Instituts foldere om genbrug af regnvand\nSådan skal kravene til vandforsyning strammes 11. sep 2009\nGrundejere bør belønnes for at holde regnvand væk fra kloakken 02. dec 2009\nGeus: Regnvand uden om kloakkerne kan redde vandmiljøet 02. dec 2009\nKøbenhavn går glip af milliarder: Private kobler ikke regnvand fra kloak 07. dec 2009\nMiljøministeren overvejer nu at straffe boligejere for regnvand i kloakker 10. dec 2009\nKristian Østergaard 9 år siden\nEr det ikke at skyde gråspurve med kanoner?\nHvem skal kontrollere om jeg har ladet regnvandet fra min garage løbe i kloaken eller regnvandsbrønden? Det ligger under jorden!\nSkal der kontrollanter ud til alle villaer og grave?\nPeder Pedersen 9 år siden\nNedsivning og dræn\nMå man lave nedsivningsanlæg i områder der er drænet?\nClaus BV Christensen 9 år siden\nGod tæt lerjord\nJeg har forsøgt med en stor faskine, dimensioneret efter reglerne for lerjord. Konsekvensen blev 12 m3 regnvandsopsamler, med efterfølgende tilbage- og overløb.\nSelvom faskiner i teorien er godt, er det ikke nemt alle steder, specielt ikke hvis undergrunden ikke er med på ideen.\nrolig nu: Du får en (plomberet) måler på nedløbsrøret! :)\n(Jeg hørte iøvrigt her til morgen, at V nu har slettet 'dagtælleren' vedr. skattestop fra deres web-side - det var vist sket i torsdags(?)!).\nAlle fornuftige argumenter bliver altid fejet til side når de skal indføre nye skjulte skatte,for det er hvad det er.\nAllan Clifford 9 år siden\nEn start - ok at starte debatten!!\nDer er jo noget rigtigt i at vand ikke skal fyldes i kloakken - hvis det gør bedre gavn andre steder!\nMåske er tiden så også moden til at man laver systemer, som bl.a. kendes fra Belgien - hvor man genanvender vandet til havevanding - tøjvask og toiletskyl. På sin vis er der noget uanstaændigt i at anvende rent drikekvand til at skylle toiletter ud med!\nVar det en ide at ministeren anviste nogle praktiske løsninger, f.eks. i et idekatalog, hvor vi kunne få en ide om mulighederne og hvilket prisniveau de enkelte elementer ligger i?\nMåske kunne ING.DK være foregangsmænd for dette?\nJeg kunne godt tænke mig at genbruge mere regnvand, f.eks. til tøjvask og toiletskyl, men jeg ved ikke lige, hvor jeg skal henvende mig for at få uvildig råd og vejledning.\nJan - der dog vander drivhuset med regnvand\nSteven Lose 9 år siden\nHvad med om\nman indførte i byggereglementet at alle huse skal bygges med regnvandsopsamling til brug for toilet og vaskemaskine, evt. opvaskemaskine.\nOverløb kan ledes i faskiner eller kloak hvis svaret på Peder Pedersens spørgsmål er nej.\nMen at pålægge alt eksistereende byggeri en straf er af samme skatte skuffe som de åbne filtre på dieselbiler.\nDer var tidligere en artikel her på ing om at det kostede X kroner at udbygge kloak nettet, men kun ca. det halve at yde tilskud til regnvandsopsamling i en grad at udbygning ikke var nødvendig. Hvad blev der af den tanke?\nRe: En start - ok at starte debatten!!\nMåske er tiden så også moden til at man laver systemer, som bl.a. kendes fra Belgien - hvor man genanvender vandet til havevanding - tøjvask og toiletskyl.\njeg boede i nogle år i det sydlige Belgien (nær Mons), men har nu ingen erindring om regnvand i toiletterne!?\nPå sin vis er der noget uanstaændigt i at anvende rent drikekvand til at skylle toiletter ud med!\nprincipielt enig; men toiletterne skal jo helst kunne udskylles, også i tørketider - og der skal vel også sikres i rimelig grad mod sammenblanding af regn- og vandværksvand?\nDet ligger altsammen indbygget i de regnvandsopsamlingssystemer som man kan købe idag.\nTørløb sikres ved at vandværksvand "falder" ned i regnvands beholderen igennem en trakt så et minimums niveau opretholdes. Det styres automatisk.\nDe tal jeg har set viser at en normal familie kan spare ~70m3/år.\nså det tager ganske vist >10år at hente pengene hjem, men man sparer jo også sæbe i vaskemaskine samt problemer med kalk.\nUlrik Andersen 9 år siden Editor\nRE: Praktisk løsning\nTeknologisk Institut har faktisk lavet et par foldere om mulighederne for at genbruge regnvand. Jeg ligger et link til deres side ind ved siden af artiklen:\nSå finder jeg lige forslagsbogen fra 70´erne frem:\nRegeringen sætter de gode mennesker på DTU til at designe en simpel og billig "Danmarksfaskinen". Derefter udbydes produktionen af den i licitation til den danske virksomhed, der kan producere den billigst. De sparede penge til den beskæftigedes dagpenge plus skatteindtægterne beregnes og gives i rabat på udsalgsprisen. Salget kommer kommunerne til at stå for og de kan binde flere penge eller service (levering til døren/nedgravning foretaget af kommunens medarbejdere) i numsen på den, hvis de vurderer at det giver besparelse i kloakbudgettet.\nkøb mit regnvand\nRegnvandet bruges vel bla. til at "fortynde" kloak vandet!\nSå kan kommunen/staten vel betale for det af hver grundejer. Vand siges jo at være/blive en mangel vare, der i også regnvand.\nHvem får penge for at få guld. Staten åbenbart!\nJeg er forbløffet....\nog og temmelig rasende.\nForbløffet over at ikke en eneste opponerer mod forslaget hvor fornuftigt det så end er.\nJeg blev tvunget til at lukke mine regnvands faskiner til opsamling af vand til toiletskyl da jeg allerede var tilsluttet komunens regnvands kloaksystem der kun så ville blive anvendt ved faskineoverløb. Begrundelsen var at så ville mit vandforbrug falde og dermed også vandafledningsafgiften.\nJeg vil gerne lave mine faskiner aktive igen, men jeg vil fanden gale mig ikke betale afgift for min flisebelægning for al den regn der rammer min belægning når aldrig en kloak.\nDet varer nok ikke så længe så skal vi også tvangstattoveres på venstre underarm og forsynes med vejrtrækningsmåler så vi også kommer til at betale for den CO2 vi udånder.\nSkal byboer så tildeles en fast kvadratmeterafgift fordi al deres vejvand og tagvand ledes bort via kloakker og slet ikke genbuges i deres toiletter???\nFor de tanker om at de skulle slippe fordi deres boliger mangler arealer er fuldkommen hen i vejret.......hvor meget vand der kommer ned fra himlen er ingen herre over og for at det skal være retfærdigt så må afgiften være regnmængdeafhængig.\nDette er et eksempel på politikernes ubændige trang til at bestemme, hvilket ben vi først skal have ud af sengen hver morgen. Forslaget har naturligvis et udgangspunkt med en vis fornuft - bedre udnyttelse af vore resurser - men det går alt for tæt på det enkelte individ.\nSom parcelhusejer vil jeg selv bestemme, hvad der sker på min side af hegnet. Og til politikerne kan jeg kun sige: pis af!\nSkatter, skatter afgifter flere skatter,\nSkat, skat afgift mere skat, skat afgift, alle politikere vil sikre verdens højeste skattetryk, og det bliver ikke den sidste vi ser af slagsen. Begrænsede grupper af befolkningen udvælges på skift til endnu en afgift.\nEr der nogen på debatten der kan anvise et politisk parti der ikke i praksis går ind for øget beskatning?\nRe: Jeg er forbløffet....\nLad os nu lige se forslaget i dets fulde detaljeringsgrad før vi koger over :-)\nJeg har masser af fliser på min grund, og regnvandsopsamling og hjemmestrikket faskine - det virker glimrende. At dømme ud fra vandet på min flisebelægning så render det ikke ud til vejen (vi har haft lidt sand liggende, og det ser ikke ud til at være blevet båret ud mod vejen).\nUmiddelbart kan man godt lave denne ordning med lidt gulerod og pisk i, for at få folk til at lade vandet sive ned i jorden - det med at spare toiletskyl og andet hører til en helt anden diskussion.\n"Begrundelsen var at så ville mit vandforbrug falde og dermed også vandafledningsafgiften.\nDen har jeg hørt fra andre der gerne ville bruge regnvand til toilet/vask.\nDu skal være god ved miljøet, men det må ikke gå ud over vores skatteindtægt. punktum. :o(\nEt udgangspunkt man kan tænke ligger bag de fleste slagtninger af sund fornuft, uanset emne. Går det økonomisk ud over den som skal give lov, så kan det være nok så gennemtænkt, rationelt og samfundsøkonomisk godt. svaret vil være nej.\nRe: Politisk adfærdsregulering\nSlå nu koldt vand i blodet. Det handler jo ikke alene om hvad der foregår på din side af hegnet, men også om hvad der føres VÆK fra din side af hegnet. Hvis regnvand fra din grund belaster kloaknettet, så er det vel ikke helt urimeligt at der skal betales for det?\nVi kan ganske sikkert diskutere løsningsforslag og dette her kunne sagtens ende som dieselfilterafgift II. Og jeg går helt klart også ind for i stedet at gøre det nemt, billigt og overskueligt at indstallere faskineløsninger end at pålægge yderligere afgifter der rammer alle, uanset om deres tagvand løber i kloakken eller ej. Men at det er et reelt problem og et der løses allerbedst ved at forhindre vandet i at løbe i kloakken end at lave dyre udvidelser, det er der vist ikke nogen tvivl om.\nNikolaj Rasmussen 9 år siden\nBidrag, ikke afgift\nNu da det er Ingeniøren og ikke Politiken (http://politiken.dk/klima/article1031155.ece), må det være tilladt at gøre opmærksom på, at der er tale om vandafledningsBIDRAG og ikke AFGIFT. Brug af ordet afgift kan forlede nogen til at tro, at miljøministeren vil udskrive en ny skat. Der er tale om at miljøministeren vil åbne op for at kommuner og forsyningsselskaber kan ændre betalingsvedtægten, så det grundejerne betaler til kloakforsyningen, hænger mere sammen med hvor meget de belaster systemet.\nLeif Stryger 9 år siden\nhvilke præmisser for kloakændringer?\nSom tidligere kommunal spildevandsingeniør har jeg haft rimeligt nemt ved at forklare diverse parcelhusejere, rimeligheden i at adskille deres regn- og spildevand til hvert sit system, når det blev etableret nyt separatsystem i et ældre område - alternativt lokal nedsivning af regnvandet.\nMen det vil fan.... blive vanskeligt bagefter at forklare de samme boligejere, at nu må de fremover ikke udlede deres tagvand til den nye regnvandskloak uden ekstra betaling!\nJeg synes, politikerudmeldingen og debatten iøvrigt, mangler et mere seriøst grundlag, hvad sagen i det hele taget drejer sig om.\nEr der tale om en gammel fælleskloak, der skal ændres til en ren spildevandskloak?\neller skal der anlægges et tostrenget system - vej- og pladsvandet skal jo bortskaffes alligevel?\ni tilfælde af erhvervs- og institutionsbyggeri, vil der tit kun være mulighed for at anlægge et regnvandsforsinkelsesbassin!\ni mange byområder vil lokal nedsivning kun give mere vand i kælderne\nLidt mere seriøsitet imødeses!\nHenning Christiansen 9 år siden\nHvis man ikke må bruge regnvandet som erstatning for toiletskyl og vask, så vil faskiner i gamle huse kun (måske) give en mindre øget udgift, men ingen i privaten vil sparre noget som helst.\nHuse med asbest- eller blytage og huse med kobbertagrender må ikke få ledet regnvandet ud via faskiner. Så skal de vel heller ikke betale skatten!\nDet kunne være en billigere måde at "omgå" skatten.\nSkattefar har længe været meget grådig, men det er blive virkeligt slemt i den seneste tid (bl.a. de åbne filter til dieselbiler).\nAnders, din hjerne er formørket af politikernes floskler og retorik. Der er ikke tale om, at vi nu fremover pludselig skal betale for, at vi lader skyerne drysse regn ned i vore haver. Det gør vi allerede i forvejen. I dag betaler vi alle til vedligeholdelse af kommunernes kloaksystemer, så der er her blot tale om en ny, ekstra skatteopkrævning.\nOg dét i landet med verdens højeste skattetryk!\nIkke til boligformål Re: God tæt lerjord\nGod fed lerjord skal naturligvis ikke bruges til boliger....\nNiels Henrik Gregersen 9 år siden\nRe: køb mit regnvand\nJeg har også regnvand til salg for højest bydende - det bliver vel ligesom med el - at man kan køne grøn el - hvor den så kommer fra.\nJeg har tidligere hørt fra en kloakforstandig ingeniør - vi kan slet ikke undvære regnvandet til at gennemskylle kloaksystemet - hvad mener de nye profeter?\nKristian Andersen 9 år siden\nVand og kridt jord.\nJeg er da helt sikkert med på ideen om at lade mit regnvand "risle" over min græsplæne. Men da den skråner render det meste nok ned til min nabo. Gad vide hvor sjovt han synes det er.\nVandforsyninger øger kapitaldannelsen\nDe nye vandselskaber søger med lys og lygte efter områder der kan øge deres indtægter via vandpriserne.\nALDRIG HAR SÅ MANGE BETALT SÅ MEGET FOR SÅ RINGE EN VANDFORSYNING.\nDet er de færreste grunde der egner sig til faskiner og mange steder er der ler i undergrunden, men det er også meget få flisebelagte grund der direkte afleder vand til kloakledningsnettet.\nMen måske kommer der flere seperatkloakerede områder i fremtiden.\nInitiativet skal mest set på baggrund af det indførte prisloft for vand og kloakforsyning og hvor man så leder efter nye områder som forbrugerne kan afkræves højere afgifter for.\nRe: Ikke til boligformål Re: God tæt lerjord\n.....så vi flytter lige byer som Korsør, Slagelse og Skælskør så den gode, fede lerjord kan bruges til mere fornuftige formål\nRe: RE: Praktisk løsning\nDesværre fremgår det ikke klart af linket, hvordan man kan genbruge vandet. Det fremgår til gengæld her: http://detgroennehus.dk/Files/Diverse/Fakt... .\nI det er yderligere links til kendte standardløsninger. f.eks. her: http://www.regnvand.com/optima.htm\nog her: http://www.watercare.dk/207-169-regnvandsa...\nJeg skal lige bemærke at jeg ikke kender producenterne eller deres produkter.\nOm priser oplyser Energitjenesten i det første link: "Anlæg med 2m3 regnvandstank koster fra omkring 25.000\n– 45.000.- kr. inkl. moms afhængig af placering – om\ntanken placeres i kælder eller nedgraves. (Pris skal\ntjekkes hos forhandler)."\nmens WaterCare mener at :"Typisk er tilbagebetalingstiden på 3-5 år med de nuværende priser på drikkevand. "\nJan - der godt kunne finde på at etablere et system med regnvand i toilettet.\nAnders, din hjerne er formørket af politikernes floskler og retorik.\nAlene det burde jo være årsag bare til at ignorere dig, men...\nDer er ikke tale om, at vi nu fremover pludselig skal betale for, at vi lader skyerne drysse regn ned i vore haver. Det gør vi allerede i forvejen. I dag betaler vi alle til vedligeholdelse af kommunernes kloaksystemer, så der er her blot tale om en ny, ekstra skatteopkrævning.\nDu betaler vandafledningsafgift i forhold til dit vandforbrug, så du betaler ikke for det regnvand der kommer fra dit tag og din have.\nDet er din aktivitet (anskaffelse af hus, anlægning af fliser osv.) der er årsag til at vandet ryger ned i kloakken i stedet for at ryge "den naturlige vej". Det kan ses ud fra det faktum, at der intet behov er for kloakker i skoven, engen eller marken.\nKan det virkelig være så svært at forstå, at den øgede brug af kloaknettet i fremtiden bliver en meget dyr fornøjelse og der skal være nogen til at betale for den? Er det ikke mest rimeligt at dem, der er årsag til den større belastning af kloaksystemet end deres vandforbrug indikerer, betaler deres andel? Eller skal kommunen bare gribe ned i den magiske pung og hive nogle gratis penge op?\nDet er ekstra absurdt at du beklager dig over den høje skat og samtidig ikke selv vil tage det personlige ansvar, som er forudsætningen for at slippe for mindre i afgift.\nI min kælder er der et udtag til regnvandbeholder, som blev sløjfet af den forrige ejer på kommunens ordre. Af grunde som dem du anfører Bjarke.\nI den udstykning jeg bor i er der seperate rør til kloakvand og regnvand, så den øgede regnmængde vil jo ikke her overbelaste kloaken, men derimod regnvands afledningen. Jeg ved ikke hvor den ender, men sikkert i den nærmeste å.\nVed etablering af evt. faskiner vil mit faskine vand jo også havne før eller siden i samme å, i det omfang selvfølgelig det ikke fordamper fra planter eller ryger i grundvandet.\nHvis jeg bruger vandet til havevanding vil det gå samme vej.\nFørst hvis jeg etablerer min egen to strengede forsyning til vaskemaskine og toiletter vil det gå galt for kommunen.\nDet bliver et administrativt helvede\nUd over det allerede anførte om skattestop og andet fornuftigt kan man jo heller ikke lade være med at tænke på, hvilket administrativt helvede en afgift (eller pris som det retteligt er) vil være for husejere, vandmyndigheder, kontrolmyndigheder osv.\nDen vandafledningsspris, som vi betaler i dag, består af vandafledningsafgift (prisen for at få vandet transporteret væk og renset) samt spildevandsafgift, som afhænger af spildevandet indhold af N, P og Bi5. En differentiering vil betyde, at der skal foretages særskilte opgørelser ved hjælp af måling. Hvem skal aflæse disse? Hvis der ikke differentieres, kommer man jo til at betale afgift for at rense helt rent regnvand, hvilket givet vil påvirke manges retsfølelse.\nOg hvad med alle de steder hvor faskiner ikke er mulige. Ud over dårlige jordforhold skal faskiner etableres længere end 3 meter fra skel, hvilket vil være umuligt mange steder (byhuse, haveforeninger, rækkehuse, mindre parcelhusgrunde osv.). Der skal vel så også laves alle mulige underlige særregler som ingen kan overskue?\nOg hvad med offentlige bygninger som helt omgives af asfalt og fliser. Det vil da være urimeligt hvis de skal fritages, men det vil jo på den anden side blot give yderligere skatteforhøjelser, når kommuner og stat skal have dækket disse udgifter. Skal de så fritages? Igen et problem med retssikkerheden og administrativt bøvlet, for hvad nu hvis bygningen også bruges af private eller måske endda til boligformål?\nAlt i alt må man sige, at afledningen af regnvand er et ekstremt dårligt pris- eller afgiftselement.\nRotter på loftet ....\nJa jeg mener det bogstaveligt !\nHvis et sådan forslag gennemføres vil de pågældende politikere få ansvaret for en uhæmmet vækst af rotter ! hvorfor nu det...jo det er velkendt inden for branchen " Rensnings-anlæg" at hvergang der er et ekstra kraftigt regnvejr kommer der druknede rotter i hobetal frem til rensningsanlæggene.\nAltså, ved at forhindre den omtalte regnvandsfortynding i kloakerne, vil der være en " koncentration" af fødevarer for rotter , som således vil få muligheder for at formere sig som rotter og dermed generere "en ny sort pest"; men det er vel også det politikerne ønsker sig , så de kan undskylde sig med at at det vidste vi ikke (som sædvanlig).\nDet er bare én af de konsekvens analyser som der aldrig bliver lavet før en vigtig beslutning bliver gennemført.\nMen hvem der får rotter på lofter er ikke til at vide på forhånd; men vi er nok nogle stykker der vil slippe nogen løs i nærheden af....\nRe: Hvem sparer penge.\nDet er altså en spøjs måde at betragte tingene på.\nIgennen dine egne valg er du, sammen med andre, kommet til at belaste et fælles gode ud over hvad du selv betaler til det. Betragt afgiften som en justering af det misforhold, selvfølgelig med en mulighed for at undgå afgiften, såfremt du selv skaffer dig af med vandet på en forsvarlig måde.\nI modsætning til de lovpålagte dieselfiltre er faskiner ikke totalt virkningsløse og en afledningsafgift går til et dokumenteret multimia stort hul i kommunernes udgifter til moderniering af kloakssystemet. Så situationen kan ikke sammenlignes.\nCarsten Naldal 9 år siden\nKassetænkning eller ikke?\nJeg kunne godt tænke mig et regnskab over hvor meget det vil koste, at etablerer nedsivningsanlæg ved samtlige ejendomme kontra etablering af et separat fælles afledningssystem med tilstrækkelig kapacitet.\nOm pengene kommer fra min private lomme eller tager en omvej over skatten har mindre betydning!\nInden der bliver foretaget forhastede beslutninger, bør politikerne tage fagkundskaben til råds og få analyseret alle konsekvenser ved nedsivning over stor skala.\nEt par enkelte problemstillinger:\nPåvirkning/forurening af grundvand (overfladevand er ikke altid lige rent)\nLokale grundvandshævninger omkring bygninger (kan naboen være med til at oversvømme min kælder? Går vandet evt. i omfangsdrænet og herefter i kloaknettet?)\nGennemskylning af stikledninger (ekstra udgifter til kloakrensning?)\nRotteplage i kloaknettet pga. mindre vand?\nGrundvandsspejlets beliggenhed for etablering af nedsivnings anlæg (om vinteren er mit ved jordoverfladen!)\nDer er sikkert mange her i dette forum der kan påpege områder der bør betragtes.\nBetal for det....Re: Hvem sparer penge.\nHvis du vil have luksustag eller -tagrender, så må du betale det høje bidrag - det er nu heller ikke særligt smart at sende asbest eller tungmetaller i rensningsanlæg...\nSøren Fokdal 9 år siden\nHvorfor ikke drikkevand?\nNår en omvendt osmose membran koster under 2000 kr., hvorfor laver man så ikke bare anlæg der kan trække alle husets vandbehov? Bakterier og kemiske forbindelser kan jo ikke trænge gennem membranen (95-99 % renses væk), så får man jo bedre vand ud af regnvand end noget vandværk kan levere.\nOpfindsomheden kender ingen grænser\nNår det drejer sig om at opfinde nye skatter og så bare kalde det for noget med grønt eller miljø. Der bliver jo ikke talt om at man så vil nedsætte vandafledningsafgiften når man på en gang kan få flere penge i kassen bare ved at opfinde en ny afgift. Hvem skal forøvrigt så betale for det regnvand der ledes i kloakken fra veje og fortove ?\nRe: Opfindsomheden kender ingen grænser\nHvem skal forøvrigt så betale for det regnvand der ledes i kloakken fra veje og fortove ?\nHvem er der til at betale?\nendnu et forslag der ikke er gennemtænkt, der er så mange steder der er uegnet, af forskellige årsager, og det vil være umuligt at der kan blive nogen form for retfærdighed i dette system\nutroligt at vi har så dumme politikere\nskal der laves noget , må det være landsdækkende og retfærdingt, det er en samfundsopgave\nregnvand i kloakken\nJa, hvor skal vandet ellers hen? Hentes det med tankvogn? Eller ska husejerne opbevare vandet et eller andet sted? Tossede politikere!\nHvorfor er denne 'nyhed' overskrift for det seneste nyhedsbrev jeg har modtaget tidligere idag? Der erjo ikke noget nyt - det har været en debat, man har haft gang i i flere dage efterhånden..\nVandet fra vores terrasse belaster ikke det kommunale afløbssystem. Vandet løber lige ned i det omkransende rosenbed og ikke i kloakken. Der er intet afløb.\nTilsvarende har vi anlagt ny indkørsel. Der består af fliser omkranset af chaussesten. Altsammen lagt på 30 cm. stabilgrus. Denne opbygning absorberer al regn. Selv den værste styrtregn vil med garanti ikke medføre en eneste dråbe i kloakken.\nDer skal være sammenhæng mellem afgift og belastning i hvert enkelt tilfælde, ellers giver det ingen mening og ligner så kun endnu et forsøg på at hæve ejendomsskatterne."Fliseafgift" ville da være en mere korrekt betegnelse.\nSom minimum må det kræves, at der er et afløb i den pågældende belægning, før det kan udløse afgift.\nTorben Ljunggren 9 år siden\nMiljø, kontra skatteobjekt\nI mange landområder, og især sommerhusområder, findes ingen kloakering.Der bruger man septictanke, med tilhørende nedsivningsanlæg for overskudsvandet,samt for tagvandet.Denne løsning har eksisteret i mange år,og er vel det nærmeste man kan komme idealet.Man skulle tro at kommunerne var vældig glade,for at være fri for at behandle spildevandet fra disse ejendomme.Det er kommunerne bare ikke,for det er svært at beskatte folks eget anlæg.Det er meget nemmere, først at tvinge grundejerne, til at betale for en kloakering de ikke ønsker,og siden pålægge dem store afgifter for at modtage spildevandet.Hvis Karen Ellermann mener det alvorligt med at gavne miljøet, og ikke bare ønsker at indføre nye skatter,bør hun stoppe sommerhus-kommunernes planer om kloakering, som vil skade miljøet,men øge indtægterne for kommunerne.\nDet er en smule deprimerende at læse debatten her. Selv om en del politikere og journalister ikke er i stand til at udtrykke sig klart overfor fagfolk som os, er det jo ikke forbudt Ingeniørens læsere at tænke selv!\nMan kan ikke andet end at undre sig over at Johs. Poulsen fra de Radikale (af alle) ikke har forstået problemstillingen. Johs. Poulsen vil gerne være med til at ændre reglerne for nye boligområder. Men kommunerne kan allerede dag via spildevandsplanen stille de nødvendige krav til nye boligområder. Til gengæld er det sværere i ældre boligområder. Lad os tage et parcelhuskvarter fra 50'erne. Kloakken har ikke kapacitet nok, der opstår uacceptable overløb under regnvejrshændelser (til gene for vandmiljøet, som samfundet bruger milliarder på at forbedre), og kloakkerne skal renoveres. Kommunen og kloakforsyningen kan vælge at separatkloakere området eller bruge mange penge på at etablere sparebassiner. Det koster alle kommunens borgere en lille slat ekstra på vandafledningsbidraget og de berørte boligejere 20-50.000 kr hver. Kommunen og kloakforsyningen kan også vælge at tilbyde grundejerne 40% af tilslutningsbidraget (ca. 20.000 kr) tilbage mod at grundejeren afkobler alt sit grundvand. Det er ofte ikke muligt, og derfor ender det med den dyre løsning. Hvis det var muligt at indføre et mere fleksibelt betalingssystem, evt. kombineret med nogle tilskudsmuligheder, kan det i mange tilfælde blive til gavn for alle parter.\nKloakforsyningen er brugerbetalt og pengene kan kun komme ét sted fra. I dag betaler alle efter hvor meget drikkevand de bruger, uanset om det er familien Jensen, der bor i en ejerlighed på 110 kvm og deler samme stykke tag med 3 andre familier (dvs. 27,5 kvm befæstet areal pr. familie), eller familien Nielsen, som bor i et parcelhus med et grundplan på 150 kvm inkl. carport. At indføre et differentieret betalingssystem svarer blot til, at en boligforening opsætter vandmålere: Samlet set betaler folk det samme, men hver for sig betaler de kun for det de bruger, og i længden betaler folk mindre, fordi de økonomiserer mere med forbruget.\nSøren Skjødt Pedersen 9 år siden\nDet må have forbigået en del debattørers opmærksomhed, at afgift på vandafledning (regnvand regnes som spildevand) allerede opkræves. Der er ganske vist ikke nogen sammenhæng med mængden af regnvand, du afleder, og den afgift du pålægges i form af forhøjet vandafledningsbidrag. Folketinget har vedtaget, at det enkleste vil være, at opkræve vandafledningsbidrag efter dit vandforbrug. Alt det står at læse i lovbekendtgørelse nr. 281 af 22. marts 2007 om betalingsregler for spildevandsanlæg m.v. samt i tilknyttede kommentarer. Det må dog erkendes, at det kan være vanskeligt at forstå, at vandmålere skal certificeres og kontrolmåles for at sikre korrekt betaling, når politikere i næste hug smækker en tilfældig afgift i en tilfældig størrelse på dit vandafledningsbidrag, baseret på dit vandforbrug - en afgift, som ikke har nogen som helst forbindelse med dit vandforbrug. Jeg kan registrere en stigning på afledningsbidraget på ca. 25% til finansiering af regnvandsprojekter i min bopælskommune. Nuvel - regnvandsprojekter skal betales, men en rimelig fordeling blandt landets borgere udbedes.\nFrants Thaning 9 år siden\nJeg betaler ikke spildevandsafgift.\nJeg har en udemærket løsning hvor der ikke er problemer med overløb ved store regnmængder.\nJeg har mit eget rensningsanlæg, fuldautomatisk uden strømforbrug, det rensede vand løber ud i naboens grøft. Mit regnvand løber samme vej.\nDet kaldes en septitank.\nForbyd regnvejr !\nVore geniale politikere har opdaget, at vand løber nedad !\nDa ikke alle kan udbygge deres haver med kæmpe-faskiner, må overskudsvandet nødvendigvis løbe ned i de kloakker, som de samme politikere i årevis har forsømt at vedligeholde og udbygge (pengene er vel gået til "studieture" til eksotiske himmelstrøg).\nDe bør derfor forbyde regnvejr over Danmark. Alternativt kan de tillade regn et par timer efter midnat, hvor belastningen på kloaknettet ikke er så stort.\nOle Petersen 9 år siden\nDet fremgår ikke om politikerne vil lade kommuner med seperat system gå fri for beskatning. Svarer dette ikke i bund og grund til bortledning til jord?\nHvis man omlægger al regnvand til faskiner hvem benytter så regnvandsdelen i separatsystemet - ud over måske rotter!\nKunne en dansk politiker måske forestille sig at give folk insitament til at gøre det rette, frem for at straffe alle for bare at have gjort det helt normale.\nFlemming Poulsen 9 år siden\nRe: Skidt og kanel\nMan kan ikke andet end at undre sig over at Johs. Poulsen fra de Radikale (af alle) ikke har forstået problemstillingen. Johs. Poulsen vil gerne være med til at ændre reglerne for nye boligområder.\nDet er i virkeligheden et typisk politisk forløb her - politikerne vil gerne kloge i noget de end ikke seriøst har overvejet indtil de kommer til det tidspunkt, hvor regningen skal betales (dvs. stemmerne kan blive påvirket) så ophører ansvarligheden. Det er ikke anderledes her. Ret typisk, når man læser bemærkningerne om, at det er i hvert fald ikke dem i byerne, som skal betale, for de har jo ikke arealerne etc. etc.\nHvem er det som betaler i dag? Det er en kommunal opgave. Prøv lige at spise brød til. Er det god ide, at lave nedsivningsanlæg, så gør det. Kan det ikke lade sig gøre, så lad separerede kloaksystemer. Kan det heller ikke lade sig gøre, så lad det gå gennem renseanlægget. Det må i det enkelte tilfælde være en totaløkonomisk betragtning, som den enkelte kommune må tage og ikke foketingets politikere, selvom det er agurketid og alle poltikere har en mening og gerne vil i avisen.\nTinget vør selvfølgelig give mulighed for at alle fornuftige løsningsmuligheder indgår i kommunernes muligheder, herunder nedsivningsanlæg.\nJeg er i øvrigt enig i, at regnvand under rette omstændigheder meget let kan indgå i husholdningen til toiletskyl, tøjvaks (og betyde mindre forbrug af vaskepulver pga. det er blødt).\nDet passer desværre ikke i kommunernes planer om at sælge kloakforsyningerne (i første omgang er de udskilt i kommunale aktieselskaber). De kan tabe omsætning - puha det er ikke så godt.\nRegnvand bort fra Kloakkerne\nTak til Nicolaj Rasmussen for din flotte og sobre udlægning .\nSelv syntes jeg at man burde kunne forvente at INGENIØRENS læserkreds\nsatte sig lidt bedre ind i sagerne før man begynder at nedgøre politikerne.\nEn minister fremlægger nogle gamle velkendte ideer til debat, menman kan ikke forvente et færdigt forcromet forslag .\nBetaling for afledning af regnvand har været praktiseret i store dele af Tyskland i mange år. Selv indførte je regnvandopsamling fra hele tagarealet for snart 20 år siden. Det reducerede vort forbrug af vandværksvand med over 60%\nDet var en god forretning .\nKlimaændringerne medføre at der skal investeres enorme summer i kloaksystemerne. men det mest naturlige vil da være at få de ca. 12 000 kr i tilskud fra kommunnen og så investere i et system der består af en\nnedgravet regnvandstank på 3- 5000 liter med overløb til en moderne\nOgså Lerjord optager regnvand .\nDet tager blot længere tid-\nAlæternativet er et nyt paralelt kloaksystem til regnvand .\nRegnvand bør separeres fra spildevand\nHjertelig tak til Anders Jacobsen og Nicolaj Rasmussen for et par sobre indlæg. baseret på at en minister sender nogle prøveballoner op med nog meget gamle forslag som burde være gennemført for længst.\nMed det er dog skuffende at jeg i et blad som INGENIØREN skal finde mange indlæg af så ringe karakter .\nSelv etablerede jeg regnvandsopsamling til havevanding og toietskyl for ca. 20 år siden det nedsatte vort forbrug af vandværksvand med mere end 60%.\nDet ideelle anlæg for parcelhuse er en jordtank på 3-5000 liter med overløb til en regnvandvandsfaskine som f. eks. exponet der kan købes overalt.\nOg husk at Lerjord opsuger jo også regnvand . Det tager bare meget længere tid.\nHvid det ikke var tilfældet så ville store dele af landet jo være ubeboeligt.\nSilkeborg kommune har gennemført det\nI forbindelse med en renovering af kloaksystemet med "strømpesystemet" foretog Carl Bro en TV -inspektion af kloaksystemet. De lodsejere, der ledte regnvandet i kloaken blev bedt om at lukke for tilledningen af regnvand.\nDer er mange fine indlæg, om hvordan man kan anvende regnvandet\nSeparat kloaksystem til regnvand\nDer er behov for to kloaksystemer i byerne: eet til regnvand og eet til reelt kloakvand.\nJeg bor ved Rhinen mellem Köln og Düsseldorf, og her bygger de lige nu endnu en Hochwasserschutz. Alle vådområder beskyttes mod den onde Rhin. Man kan se på gamle kort at Rhinen havde meget mere plads at brede sig på. Det kan kun gå galt.\nRent principielt burde det jo være pip på hjernen at sende rent ferskvand i kloakken og i renseanlægget.\nMen det er altså offentlige myndigheder, der har stået fadder til det system, borgerne nu skal straffes for at anvende.\nI stedet for det evindelige strafferi, der jo kun finder sted, fordi politikere igen-igen øjner mulighed for at forgylde de offentlige kasser, skulle man tage og belønne de borgere, der orker (og har råd!!) til at omlægge dele af deres vandafledning.\nI stedet for de evindelige tilskud via en lukket beløbsramme, med et administrativt helvede af ansøgningsfrister og bevisførelse, burde en sådan belønning være et fradrag i skatten bilagt de relevante regninger for foretaget opsamling og/eller nedsivning af regnvand.\nDet kan da godt være, at man så ikke kender den endelige regning for at belønne borgerne for at ændre adfærd, men så kommer regningen heller ikke på én gang - hvilket jo må være en fordel.\nRe: Belønning i stedet for bødestraf\nHvis man skal tale om rent pip, så er det at anvende rent drikkevand til toiletskyl,havevanding og bilvask.\nJeg håber at de borgere der der bliver ramt af det Ellemannske "vandvid" som ikke er en vits men en direkte uartighed, husker detaljene til næste valg..\nJeg synes at Lillys forslag er fornuftigt for så sker tingene evolutionært frem for revolutionært og brølere kan rettes undervejs.\nenig; men artiklen oplyser jo, at\nMiljøordførerne fra DF, SF, S og R bakker op om regeringens forslag om at ændre reglerne for opkrævning af vandafledningsafgift, så afgiften bliver afhængig af, hvor meget regnvand, den enkelte husejer udleder til kloakken\nså vi bli'r vel da nødt til at satse på flertal til LA/EL/'FL'? :)\nHeldigvis ser det da ud til, at der er mindst en politikker der ikke har ladet sig forblænde af muligheden for en ekstra skatteindtægt.\nRe: Enlig svale?\nHar du mulighed for at uddybe, hvad du mener med skatteindtægt? En skat eller afgift, er vel noget, der ryger i kommune- eller statskassen eller hvad?\n[quote]Heldigvis ser det da ud til, at der er mindst en politikker der ikke har ladet sig forblænde af muligheden for en ekstra skatteindtægt.\nHar du mulighed for at uddybe, hvad du mener med skatteindtægt? En skat eller afgift, er vel noget, der ryger i kommune- eller statskassen eller hvad?[/quote]\nHvis det skulle have undgået nogens opmærksomhed så er vandafledningsbidrag brugerfinancieret.\nDet har principielt intet med en skatteindtægt at gøre.\nSkulle der mod forventning ske en sammenblanding af de 2 financieringsformer, så er det direkte ulivligt, og jeg kan kun opfordre til at anmelde det til tilsynsmyndigheden.\nForbedring af rensning / flow\nHensigten er både at mindske belastninger på kloaksystemet og rensningsanlæggene, minimere antallet af oversvømmelser. og så er det sagt.\nDet kan man godt forstå jeg selv har haft det nu i 16 år hvor vi fik gravet vejen op og fik lavet det hele kloark, regnvand og drikkevand.\nKostpris for mit vedkomende 10 kr/lukoms besøg resten af livet.\nMen at få forbedret grundvandet ved dette indgreb, er kun fordi man fornyer de gamle kloarkrør og ikke fordi man leder regnvandet væk.\nRegnvandet er det der skal til for at vi kan få drikkevand, vi må ikke lede det for hurtigt væk i lukkede vandløb (rør) som en anden landmand der kun kikker på den kortsigtede plan og når han bliver gammel kan huske at der var noget med at gårdpladsen blev sprøjtet for ukrudt, jeg tænker på BAM.\nOg at han det meste af tiden kørte rundt i rendegraver og lagde drænrør ned.\nSå må man klappe sin miljø politikker på skulderen og grine af ham når han vender sig til den forkerte side.\nHos os er det kommunen der inddriver vandaflednnigsafgiften, så jeg går da ud fra at det ender i deres kasse.\nOm de kalder det et bidragt, afgift eller skat, er inderligt ligegyldigt for mig. Det er endnu en udgift i rækken af latterlige udgifter, forsaget af ineffektivitet/inkompetense/overforbrug i det offentlige system, der medfører at de ikke kan få pengekassen til at stemme.\nSelvfølgeligt skal vi passe på vores grundvand/drikkevand, men der er steder hvor faskiner ikke er løsningen. Hos os er der adskillige meget hårde lag ler, nogle med hældning mod vores hus/kælder, så faskiner står ikke lige øverst på ønskelisten.\nFordi det er kommunen der inddriver vandafledningsafgiften, så må det på ingen måde "ende i samme kasse"\nSker der en sammenblanding af skattefinancierede og brugerfinancierede områder, så er det ganske simpelt ulovligt.\nKort sagt så må der ikke opkræves flere penge til vandafledningsafgift end der er udgifter for.\n[quote]Har du mulighed for at uddybe, hvad du mener med skatteindtægt? En skat eller afgift, er vel noget, der ryger i kommune- eller statskassen eller hvad?\nHos os er det kommunen der inddriver vandaflednnigsafgiften, så jeg går da ud fra at det ender i deres kasse.[/quote]\nSom Jacob Rasmussen skriver, er kloakforsyningen brugerbetalt. Der er altså tale om at borgerne under alle omstændigheder skal betale for kloakker og renseanlæg. Det kan man også læse i betalingsloven (https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710...).\nSpørgsmålet er, hvordan omkostningerne bliver fordelt. I dag har kommunerne kun mulighed for at opkræve et mindre fast årligt bidrag og en kubikmetertakst målt efter vandforbruget.\nImidlertid står kloakforsyningerne og de enkelte borgere overfor nogle meget store investeringer fordi systerme ikke kan klare alt det regnvand. Disse investeringer skal borgerne betale efter hvor meget drikkevand de bruger, og altså ikke efter hvor meget deres befæstede arealer belaster systemet med regnvand.\nAlmindelig logik ville være, at, hvis folk betaler, efter hvor meget de bruger en ydelse, så falder forbruget. Hvis borgerne skal betale efter hvor store arealer de afvander til kloakken, så vil kapacitetsbehovet altså blive mindre, og kloakforsyningen - som er betalt af borgerne - skal bruge færre penge på investeringer.\nMen det er du åbenbart uenig i, eller?\nKort sagt så må der ikke opkræves flere penge til vandafledningsafgift end der er udgifter for\nprincipielt korrekt; men i praksis vil der utvivlsomt foregå 'transaktioner' i betydeligt omfang mellem forsyningsselskaberne og de kommunale forvaltninger, og så bli'r det jo et ('godt') spørgsmål, hvorledes diverse 'serviceydelser' prissættes! :)\n(Tænk til sammenligning på vanskelighederne ved 'resultatopgørelse'/beskatning af multinationale virksomheder).\nDet er en saga blot efter at forsyningsselskaberne er blevet udskilt fra de kommunale forvaltninger og omdannet til kommunalt ejede aktieselskaber.\nForsyningsselskaber kan ikke bidrage økonomisk til den kommunale administration, som det i praksis kan være sket førhen.\nSammenblanding af økonomi\nNu er jeg jo ikke ansat i et vandforsyningsselskab.\nMen det bør være klart for alle at der ikke må ske sammenblanding af bruger- og skattefinancierede områder.\nMed selskabsgørelsen af kloak- og vandforsyning kommer der ekstern revison på selskaberne.\nDet skulle undre mig meget om der er nogen der, som Hans Henrik skriver\n"foregår transaktioner i betydeligt omfang, og så bliver det jo et godt spørgsmål, hvorledes diverse serviceydelser prissættes"\nMen det er jo en problemstilling der kendes fra varmebranchen med E´ON´s komplicerede selskabsstruktur, hvilket kan have medført at Varmeforsyningslovens hvile-i-sig-selv princip er blevet tilsidesat.\nHer efterforsker Energitilsynet om der er sket ulovlige forhold, og har samtidig sat E´On under skærpet tilsyn.\nSkat kontra afgift\nFremskaffelse af midler til opgradering af kloaknettet til at kunne klare såkaldte monsterregnbyger, kan nok ikke med rimelighed klassificeres som offentlig overforbrug. Tværtimod har politikerne i mange år nedprioriteret kloaknettet, som jo var ude af syne og gav få stemmer ved valgene. Udskilningen af vand- og kloakforsyningen med såkaldt brugerfinansiering gav dog mulighed for, at omdøbe udgifter til etablering af f.eks. regnvandsbassiner fra skat til afgifter. Brugerfinansiering er et forkert ord i denne sammenhæng, idet der ikke er tale om en forbrugsafhængig afgift, men en tilfældig sammenkobling med dit vandforbrug - ikke din regnvandsafledning eller grundstørrelse,\nDe proklamerede vandtætte skodder mellem vand- og kloakselskabernes og kommunens økonomier er nok til dels teoretiske, idet vejrenovering hurtig bliver en del af de nye selskabers udgifter - nedlægning af regnvandsledninger og vejafvanding kobles hurtig til vejrenovering og hvor lægges udgiften, hvis skatten skal holdes nede?\nNEDSIVNING eller GENBRUG af regnvand?\nHele debatten her er hurtigt drejet over i folks "skatteskræk". Det der er på tale her er ikke en afgiftsøgning, men afgiftsændring, som skal hjælpe til at vi i sidste ende kan spare penge.\nDet koster mere og mere at inddrive rent grundvand. Udgifterne vil stige til enten at transportere vand over længere distancer ELLER bruge penge og energi på at rense det. Læg dertil udgiften til at udbygge og vedligeholde kloaknettet, for at kunne tage de store byger, der oftere og oftere stiger i intensitet.\nDESVÆRRE tales der mest om nedsivning. Hvorfor vente hundredevis af år på at få regnvandet tilbage, når det kan bruges med det samme? Det eneste der virkeligt mangler er en OMLÆGNING af afgifterne så det kan BETALE SIG at installere regnvandsopsamling og genbrug af samme.\nFlere er bange for at hvis naboen sparer med sin regnvandsinstallation så er det på bekostning af ham selv (dem der IKKE installerer regnvandsopsamling). Vi kommer ALLE SAMME til at spare både penge, energi og ressourser ved at vi genbruger regnvandet.\nDet kan ikke gå hurtigt nok - jeg håber den nye lov som miljø\nministeren kommer med tillader/fremskynder den enkelte borgers lyst til at installere regnvandsopsamling.\nFaskiner kan være problematiske, især hvor arealerne er begrænsede eller jordbunden af forkert sammensætning. Men regnvands opsamling kan installeres alle steder, selv inde i storbyerne. Tankene skal selvfølgelig graves ned, så de holdes kolde i jorden (og frostfri).\nRegnvandstønder ved siden af nedløbsrøret batter ikke noget - om sommeren rådner vandet, og om vinteren fryser det til.\nHvad nu hvis man refunderede installationsomkostninger på 5000 kr pr 1000 liter regnvandstank installeret - op til maks 4000 liter f.eks. - og dernæst lod besparelsen i vand tilgodeses på hele vandafgiften, både vandforbruget og vandafledningsafgiften.\nSidstnævnte udgifter kunne hæves f.eks. 20% - så vil et regnvandsanlæg kunne betales tilbage hurtigt. Og ingen skulle føle sig "snydt" - de kan jo bare installere regnvandsanlæg hvis de vil have besparelsen.\nRe: Skat kontra afgift\nNu er jo nok hverken du eller jeg revisorer, men "kun" ingeniører.\nMen selvom der har været "svipsere" i branchen, så er revisorer altså rimelig grundige, når et selskabs regnskaber skal gennemgås.\nDet er således min erfaring at de "vandtætte skotter" mellem det bruger financierede og det skattefinancierede områder er tætte. Selvom visse politikere forsøger alverdens "krumspring" for at omgå dem.\nVejrenovering for de arealer der bliver berørt af et ledningsarbejde, skal naturligvis betales af ledningsejeren.\nDet er det såkaldte "gæsteprincip" iht. Vejlovens § 106.\nOg det gælder forøvrigt for alle der anlægger ledninger eller arbejder i vejarealer.\nRevisorer tjekker nok ikke hele beslutningsgrundlaget for udgifters placering. Nedgravning af regnvandsledning midt i vej, nye regnvandsrender med brosten i vejsiderne samt ny tæppebelægning skal konteres som? Beslutning om totalrenovering af en vej og udgiftsplacering er ikke uafhængige af hinanden - derfor er de "vandtætte skotter" ren teori/ønsketænkning.\nFinansiering af regnvandsbassiner og regnvandskloakker via vandafledningsafgift på brugsvandsmåling er en rendyrket farce.\nVi taler her om milliardinvesteringer på landsplan.\nSelve idén og dens indhold er lige til et UG / 12 talet. Men der er også et lille men!\nSkal det også da gælde eks. Chrstiansborg og samtlige bygninger der tilhøre Miljøministeriet?\nOg det andet er så, til hvad skal de penge da bruges til? Er det U-lands bistand frem for den danske infastruktur eller til kloak nettet. Hvad skal de penge bruges til m.m.\nNedgravning af regnvandsledning midt i vej, nye regnvandsrender med brosten i vejsiderne samt ny tæppebelægning skal konteres som? Beslutning om totalrenovering af en vej og udgiftsplacering er ikke uafhængige af hinanden - derfor er de "vandtætte skotter" ren teori/ønsketænkning.\nHvis asfaltbelægningen er nødvendiggjort af en nedgravning af en regnvandsledning, så er der ingen tvivl om at iht. Vejlovens § 106, så skal asfaltbelægningen betales af ledningsejeren.\nMen til gengæld kan kommunen ikke kræve betaling for mere end en "markedspris" Og det kan jo nemt klares ved at indhente en række tilbud.\nSom ansvarlig for netop dette område i en større forsyningsvirksomhed kan jeg ud fra personlig erfaring garantere for at kommunen ikke får betaling for en eneste krone mere end der kan dokumenteres udgifter for.\nOg kan der ikke opnås enighed, så indhentes der alternative priser fra flere private firmaer eller anvendes enhedspriser fra licitationer der har været i EU udbud.\nDer flyttes ikke en eneste krone fra det brugerfinancierede område til det skattefinacierede område.\nJeg er dog helt enig i, at der ikke er nogen sammenhæng mellem vandafledningsafgiften og forbruget af brugsvand.\nOg der er således på ingen måde tale om "kostægte tarifering"\nDer må da være nogen der har forslag til en mere retfærdig afregningsform ?\nAnders Hedelund 9 år siden\nStraf og straf - eller bedre afregning\nUdfordringen i dag er jo, at debiteringen for bortskaffelse af spildevand alene er baseret på måling af det drikkevand, man aftager.\nHvis debiteringen bliver lavet mere på baggrund af det, man hælder ud, vil udgiftsfordelingen blive bedre. Helt a'la individuelle målere på radiatorer og varmt brugsvand i etageejendomme. Den slags har en voldsom forbrugsregulerende effekt.\nJeg sidder lige nu i mit sommerhus, så mit talgrundlag er begrænset, men jeg kan dog lave et tænkt eksempel for at få en idé om størrelsesforholdene.\nMed den nedbørsmængde, der plejer at være her i kommunen, vil afledning af regnvand fra et 100m2 hus og vores forbrug af drikkevand begge være lige omkring 60m3.\nDet er altså ganske store mængder regnvand, der (unødigt) skal ledes gennem kloakken.\nHertil kommer, at egentligt sort spildevand genereres i en stort set jævn og stabil mængde, men det uønskede regnvand forekommer meget ustabilt, hvad de sidste dages nedbør jo er et slående eksempel på. Det vil altså være regnvandet, der er dimensionsgivende for fællesledningen.\nNu har DMI jo ganske godt historisk kendskab til nedbørsmængder, så det bure være en smal sag at lave en regning, der tog uønsket gråt spildevand i betragtning baseret på sidste års nedbørsmængde gange afvandet areal.\nEt eksempel i runde tal:\n60 m3 vand a' 15 kr = 900\n60 m3 spildevand a' 45 kr = 2700\nI alt 3600\nVi regner med dette er en normalforbuger, og at forsyningen kan tage tredobbelt pris for det ustabile grå i forhold til det stabile sorte. Bundlinien skal som nævnt i tidligere indlæg være den samme. Prisen for det sorte bliver da 11,25 og for det grå 33,75\nMin regning vil lyde:\n60 m3 sort spildevand a' 11,25 kr = 675\n60 m3 overfladevand a' 33,75 = 2.025\nMen hvis jeg nu laver faskiner til tagnedløbene, bliver jeg belønnet med en fremtidig årsregning på kun 1575...\nMens en flisebelægning på 100m3 af min have med afledning til kloak vil få min regning til at stige til 5625...\nI de tilfælde, hvor der er separatsystemer vil afledningen af regnvand selvfølgelig også skulle debiteres separat, men baseret på drift og afskrivning af de separate rør. Jeg er overbevist om, at de pågældende forsyningsselskaber kender de nøjagtige udgifter for anlæggene.\nJo, (mere) korrekt forbrugsafregning er bestemt en god idé.\nDer må da være nogen der har forslag til en mere retfærdig afregningsform ?[/quote]\nMan kunne (måske?) frygte at kommunen får for stort et ord at skulle have sagt når der skal udpeges kloakledninger til udskiftning.\nDet kunne jo falde belejligt sammen med at vejene med den dårligste belægning skulle have renoveret kloak, hvorved kommunen får helt eller delvist financieret sin vejbelægning via vandafledningsafgiften.\nPå den måde er det ikke de virkeligt trængende kloak'er der bliver renoveret.\nHvis kloaken >virkeligt< trænger til renovering har jeg intet imod at kommunen slår to fluer med ét smæk.\nMen desværre kommer vandafledningsafgiften kun højere op, og når de fleste kloak'er er renoverede, begynder der at blive akkumuleret en større mængde penge i forsyningsafdelingerne.\nDisse penge skal nok blive brugt, da man skruer omkostningerne op, og pludseligt er det 'bare dyrt' at have nogen til at kigge på kloaker der ER i orden.\nJeg er lidt ked af at debatten her i så høj grad drejer sig om jura og økonomi (politik). Er jeg ved en fejl kommet ind på DJØFs hjemmeside? ;-)\nJeg havde håbet på at ing.dk's skarpe læsere havde bidraget med kreative løsninger på brug / genbrug af regnvand, afløbssystemer osv.\nJeg overvejer at lade nogle af mine nedløbsrør ende i en rende, hvor de vil rende langs min hæk og til sidst ud over den nærliggende mark og måske til sidst i Tryggevælde Å. Men det er måske ikke en god løsning?\nOpsamling og brug af regnvand\nDet eneste rigtige er at opsamle mest muligt af sit regnvand i tank med overløb til faskine eller regnvands afløb (de kommuner hvor der er separet)\nHerved slås der flere fluer med et smæk:\n- Der skal hentes /bruges mindre vandværksvand\n- Der spares vandafgifter i forhold til det reducerede forbrug\n- Nedsivningen øges og medvirker til at vedligeholde grundvandsdepoterne\nDet er jo i virkeligheden ikke så svært.\nAlle huse brude have installeret disse anlæng, og der kan så iøvrigt suppleres med tage med belægnig der opsuger regnvand.\nMange asfalterede og betonlagte arealer, kunne med fordel belægges med armeringssten med græs i, f.eks. på parkeringspladser i byerne osv., hvilket vil mindke afstrømningen, øge nedsivningen og være med til at vi opretholder grundvandsdepoterne.\nAt sammenblande regnvand og kloakvand er dybest set tosset, idet man jo så øger den mængde vand, der skel gennem renseanlæggene.\nDet er vel bare op, at den enkelte kommune kommer i gang, og får lagt nogle retningslinjer, så vi parcelister kan fatte skovlen og få startet på hvert vores regnvandsanlæg.\nDer flyttes ikke en eneste krone fra det brugerfinancierede område til det skattefinacierede område\naltid dejligt, når folk med umiddelbar sagkundskab på området træder til: Tak for din beroligende udmelding! :)\nDet er da dejligt at vide at indlæg bliver modtaget positivt - Hans Henrik.\nMen jeg fornemmer alligevel en smule ironi i dit indlæg.\nMåske har du mere eksakt viden på området ?\nMen jeg fornemmer alligevel en smule ironi i dit indlæg\nnej, der er skam ingen ironi dér!\n(Det er nok smiley'en, der får dig til at ane ironi!? Og jeg vil medgive, at smiley'er mv. kan være tvetydige - men i dette tilfælde tilkendegav den altså kun 'positiv velvilje').\nHvad bliver det næste, afgift på solskin og vind.\nDet er endnu en pervers skat der bliver pålagt de danske borgere.\nHvor er de penge henne som staten og kommunerne har sparet på IKKE at vedligeholde og udbygge kloaksystemet?\nHer går man og sparer på el, vand og varme og hvad sker der, de finder bare på nye afgifter igen.........typisk!\nVi trænger sgu til en revolution her i landet!\nAfgifter - ubegrundet frygt\nHold nu op med det afgiftsparanoia! "Staten" er ikke en ond drage som afpresser os. Staten, det er i sidste ende os alle sammen! Det er fint nok at du kan tage på hospitalet og få en gratis bypass, eller dine unger kan få en gratis ingeniør uddannelse på DTU - men hvor skal pengene komme fra? For min skyld kunne man gerne skrue LANGT OP for de grønne afgifter, og samtidigt skrue ned for skat og moms. Jo mere skat på varer og tjenesteydelser, jo større incitament til sort arbejde. Jo højere grønne afgifter, jo større incitament for at indrette sig miljøvenligt.\nAfgifterne er jo et værktøj for at få os til at opføre os mere ansvarsbevist, og for at retfærdiggøre (økonomisk) at der iværksættes installation af systemer som kan medhjælpe til at spare ressources - både naturens, og i sidste ende, penge. Statens penge, forsikringsselskabernes penge og DINE penge. Desværre er det nogen gange svært at sætte afgifter på visse forbrug - f.eks. spildevand.\nJeg tror nu alligevel at den nye type flowmålere som fungerer ved ultralyd, skulle kunne ændres til at virke på kloakker. Hvis man altså virkeligt kunne tænke sig at måle mængden af vores udledninger. Men det er nok ikke prisen værd at installere det. Man skulle nok hellere fokusere energien på installationer som gør en forskel, og ikke bare måler. F.eks. regnvandsopsamling/genbrug, faskiner mm.\nJeg bor højt - og har i øvrigt ingen kælder. Jeg kan da være ligeglad, egentligt, når det regner, her er der aldrig oversvømmet. Vandet fra mit tag blandes med kloakvandet, og løber i kloakken. Ned til lavere liggende områder, så har de MIT regnvand dernede at bakse med, ud over deres eget regnvand.\nMen jeg VIL IKKE være ligeglad. Og der er mere end penge i det her. Ansvarlighed, at tænke ud over ens pengepung og egen næse. Gøre en indsats for helheden, og for fremtiden. Men hvis få entusiaster uden gniertrang og økonomiske skyklapper kun gør det her - så hjælper det ingen ting. For at få mange nok med så det batter noget, så må afgifter lægges om sådan så man ikke er til grin, hvis man investerer i regnvandsgenvinding.\nInkl vandafledningsafgift betaler jeg ca 4 øre pr liter vand. 16 øre for et typisk toiletskyl, hvordan skal det nogen sinde kunne betale et regnvandsanlæg ind, når vand er så billigt?\nDer er nogen der vil se beregninger på om det kan betale sig eller ej. Regnvandsopsamling er ikke løsning på alle problemer her i verden - men da nok på nogle stykker af dem! I det mindste til dels. Det er allerede nævnt flere gange, hvad venter vi på?\nAsbjørn Kjærgaard 9 år siden\n”Vores beregninger viser, at for et område, hvor der i de kommende år er planlagt kloakrenoveringer for 150 millioner kroner, vil vi kunne spare 100 millioner kroner, hvis alle husstande i området selv håndterer regnvandet. Så stor tilslutning er nok ikke realistisk, men der er ingen tvivl om, at der er rigtig mange penge at spare, hvis mange selv håndterede regnvandet,” siger direktør for By- og Miljøforvaltningen Phillip Hartmann på Gladsaxe kommunens hjemmeside.\nI økonomisk sammenhæng defineres en eksternalitet som en handling, der aktuelt eller potentielt påvirker en anden persons velfærd uden, at der sker kompensation. En eksternalitet er således negativ, hvis den i sin eksistens sænker andre borgeres velfærd uden at der sker kompensation. Forurening er et klassisk eksempel på en negativ eksternalitet for et samfunds borgere. Ved at etablere afgifter for udledning af giftige stoffer gør vi det i Danmark allerede ganske let for virksomheder at skabe løsninger, som harmonerer med samfundets optimale interesser. Hvorfor ikke gøre det samme for regnvand??? Det er hvert år at vi ser husejere som har problemer med afledning af regnavnd.\nJeg ser ingen problemer argumentationsmæssigt for at sidestille afledning af regnvand direkte i kloaksystemet som en eksternalitet i det danske samfund og sige at det kan sidestilles med forurening. Der er et utal af profitable måder at udnytte regnvandet på hvis det gøres profitabelt for danskerne. Forsikringsselskaber bør også komme på banen og sænke præmien hvis man kan dokumentere at man har etableret en solid regnvandsløsning.\nPointen er netop\n1) Der kommer mere regn\n2) Vores kloakker kan ikke håndtere mængden\n3) To muligheder: udvide kloaknettet eller genanvendelse af regnvand hos husejerne. Problemet er bare at store rør koster meget mere end små rør og hvad med vedligeholdelsen?\nDer er jo heller ikke nogen der siger at kloakkerne skal oversvømmes for at der sker gennemskyldning, mænderne skal bare mindskes? Jeg bifalder opråbet om at der laves nogen konkrete beregninger a la dem som gladsaxe kommune fremfører og sammenligner med hvad man i det tilfælde skulle bruge på alternative regnvandsløsninger. Det ville være et sagligt sted at starte istedet for at beklage sig over afgifter m.m.\n....To muligheder: udvide kloaknettet eller genanvendelse af regnvand hos husejerne....\nEr der ikke en tredje mulighed, nemlig at genanvende regnvandet i et offentligt tostrengssystem?\nI tæt bebyggede områder, hvor hver husstand ikke har faskinemulighed nok, vil det da være en mulighed på længere sigt.\nOg under København, hvor Metrobyggeriet gør kloakomlægninger nødvendige, bør tostrengsafløbene da tænkes ind (Det er de ikke i dag, som jeg læser omtalen)\nJan - der nyder solen i dag.\nKan regnvandsløsninger ikke etableres kan kloaknettet selvfølgelig udbygges eller der kan køres med et to-strenget system. Min pointe var nærmere en argumentation for at regnvandsløsninger bør belønnes hvor de gavner. Kan der spares 100mio i et område hvor det koster f.eks. 80 mio at installere regnvandsanlæg og det samtidig beskytter grundvandsreserven så ser jeg ikke noget for ikke at indføre afgifter for at fremme brugen af innovation og selvtænkning hos husejerene og dermed slå to fluer med et smæk...\nNiels Johansen 9 år siden\nHej Bjarke Mønnike.\nVi er 3 bygningskonstruktør studerende, der er ved at skrive en rapport omkring emnet, ”hvad kan den enkelte grundejer gøre for at dræne/aflede regnvand fra egen grund”.\nI rapporten kommer vi omkring de tekniske løsninger der eksistere i dag, men også hvad politikerne mener og gør ved de stor mængder nedbør.\nVi er meget interesseret i dit oplæg og problemstilling, så vi håber at vi kan lave et lille interview med dig til vores rapport.\nHåber at det har interesse.\nNiels Skov Johansen


Velkommen til Kolding Kommunes Foreningsportal\nEr du borger, der leder efter en forening der udbyder de aktiviteter, der interesserer dig, så finder du dem her på siden i foreningsregisteret. Du kan både søge på aktiviteter og geografisk område.\nVi anbefaler, at du benytter en Chrome browser, når du arbejder i Foreningsportalen, da den giver den bedste brugeroplevelse og pæneste layout. Explorer og Firefox kan dog sagtens bruges (gå evt. i indstillinger for kompatibilitetsvisning og fjern kmd.dk).\nEr du registreret som frivillig eller forening kan du søge og forespørge på tider i ledige lokaler i Foreningsportalen.\nEr din forening eller virksomhed allerede oprettet i Foreningsportalen, skal du ikke logge på med NEM-ID, men bruge en personlig login - email og kodeord. Hvis ikke du har en personlig login, kan du kontakte Fritids- og Idrætsafdelingen.\nInterne afdelinger i Kolding Kommune eller brugere som ønsker at anvende Foreningsportalen bedes henvende sig til Fritids- og Idrætsafdelingen på mail fritididraet@kolding.dk eller telefon nr. 79 79 26 26.\nØnsker du som privatperson, gruppe eller virksomhed at leje en hal, kan du finde kontaktoplysninger på de selvejende haller i Kolding oversigt selvejende haller.\nØnsker du at oprette en ny forening eller virksomhed trykker du login øverst i højre hjørne. Herefter trykker du henholdsvis forening eller virksomhed. Du skal benytte dit personlige NEM-ID når du opretter en forening eller virksomhed (ikke forening/virksomheds NEM-ID).\nSe erklæring om webtilgængelighed for Foreningsportalen - Webtilgængeligheds erklæring.


Alle restauranter i Sanary-sur-Mer Restauranter i nærheden af El Toro Loco\nAlle aktiviteter i Sanary-sur-Mer Aktiviteter i nærheden af El Toro Loco\nSøg Europa›Frankrig›Provence›Var›Sanary-sur-Mer›Restauranter i Sanary-sur-Mer›El Toro Loco\n89 anmeldelser Nr. 36 af 90 Restauranter i Sanary-sur-Mer $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 8 rue de la Prud Homie, 83110 Sanary-sur-Mer, Frankrig +33 4 94 74 34 73\nTakeaway, Reservationer, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Vin og øl, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa\n8 rue de la Prud Homie, 83110 Sanary-sur-Mer, Frankrig Placering:\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af El Toro Loco Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 200 anmeldelser Le port de Sanary sur mer\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 154 anmeldelser Tehani Tahiti\n128 anmeldelser Bistrot Epice & Cafe


Nr. 11 af 89 Restauranter i La Quinta\nNød vores tur til Den Gamle By La Quinta og grill. Burgerne var stor og meget velsmagende. Den hakkede BLT salat var meget god. Elskede den sangria! Venligt personale, sød lille område. Tjek det ud!Mere\nThegrillonmain, General Manager hos The Grill on Main, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 6. juli 2017\nEnestående fund til en let frokost, god service og beliggenhed\nVi var house jagt i ørkenen (se billeder) på de varmeste uge på jorden. Stoppede vi ved at den gamle by, og jeg besluttede at snuppe en hurtig bid mad og drikkevarer før du bevæger dig tilbage til Temecula. Den lette retter til os inkluderet...en af de bedste Sesame Ahi tun retter og et hus særlige salat. Elsker at prøve mere næste besøg. Carlos var utroligt opmærksomme og behagelig at mødes. Kan varmt anbefales! !Mere\nFantastisk sangrias og burgere! Jeg har normalt ikke drikke sangrias men det dejlige servitrice informerede mig om, at de er i hus. Ikke skuffede! Jeg er ikke en kød, men jeg var sammen med min bedstefar og jeg splurged. Vi delte en burger og det...var fantastisk. Dette var ikke en frossen hakkebøf, meget saftig og store.Mere\nEn afslappende frokost med venner\nDet vigtigste er en indendørs udendørs Grill på restaurant, så medbring en lille hund for uden at spise hvis du ønsker. Maden er god til meget god, vi er altid glade for det vi vælger. På dage, hvor føler jeg dekadent, jeg vil have den...åh så sprøde fish and chips. Og på de måske ikke dage salater er fantastisk, og de laver på bestilling, for de af os allergi-problemer. Jeg kan få den græske salat uden løg og ingen dressing og ingen bøvl. Min honning elsker kalkun burger, men undertiden kan det være en smule overdrevet. Fantastisk støjende bar , hvis det er det du vil, slim indendørs siddepladser, og flere udendørs siddepladser under dække med afdugningsanordninger til de varmere vejr. Gode tider!Mere\nThegrillonmain, General Manager hos The Grill on Main, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 23. maj 2017\nBedste Bacon Burger nogensinde!\nEt af de foretrukne steder med de lokale og besøgende, som stopper med at læse menuen, Grill en velkendt sted at mødes til morgenmad eller frokost. De har indendørs og udendørs siddepladser - - vi har altid vælge uden så vi kan se den "smukke..." mennesker, da de spadsere forbi.Mere\nThegrillonmain, General Manager hos The Grill on Main, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 25. april 2017\nEn hyggelig gårdhave bød vores besøg på en varm marts eftermiddag. Betjeningen var venlig og hurtig. Vi bestilte begge salater og var godt tilfredse med demMere\nSad i baren og havde opmærksom betjening fra Christi. Jeg bestilte den særlige bisoner Burger som var velsmagende, men over gjort og tørt. Min kone fik laks burger og den var meget god og gennemarbejdet. Miljøet var behageligt og frokost underholdende.Mere\nThegrillonmain, General Manager hos The Grill on Main, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 27. marts 2017\nVi spiser her hvert år, fordi min datter er vild med deres Tyrkiet burgere. I går aftes hun besluttede at skifte op og prøve ørred med risotto. Risotto får sin creaminess fra langsom madlavning med arborio ris . Det var lange ris som resulterede i...en og skært uappetitligt blot flydende masse rod . Ørreder var en frossen varmet op filet . Det var uspiselig. Vi har forsøgt at få fat personalet, der var ingen . Vores tjener ikke vende tilbage, indtil alle andre var færdige. Hun piske væk pladerne, og ikke spørge, hvorfor ørred var uberørt. Jeg ventede på at fortælle hende om dagens ret , men jeg ville have været nødt til at gøre vrøvl at få hende til at standse og lytte og jeg havde ikke lyst til at sætte dig mine gæster.Mere\nFantastisk frokost venlig bartender\nAdlyde den ene plads i baren åben for en sen frokost om søndagen, jeg startede med en tomat basilikum suppe, som var meget rigt, cremet, fuld af nye smagsvarianter. Den fisk tacos var kan varmt anbefales og det skuffede ikke. Service mad. En smule larmende,...men ikke er et problem. Alt sammen i en god frokost med kvalitet og service.Mere\nThegrillonmain, General Manager hos The Grill on Main, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 8. marts 2017\nMeget god mad, larmende indefra, meget dejligt udendørs spisning\nJeg kommer på Grill på Hovedvej a lot. Jeg er sandsynligvis spise der 21 gange hver sæson. Alt er lækkert! Jeg plejer for en salat med grillet laks på den side. De serverer rigtig god fisk tacos, burgere, salater med rejer, kylling, bøf eller laks...på den side. De vil lave kødet næsten lige som du spørger. Den eneste ulempe ved den største er på grillen når du spiser inde i restauranten er støjende. Mine venner og jeg altid spise udenfor. De har varmeapparater tilgængelig, hvis det er lidt kølig.Mere\nTakeaway, Reservationer, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Parkering på gaden, Gratis parkeringsplads, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Accepterer Discover, Barnestole til rådighed


Asparges - en gourmetgrøntsag\nSeks uger til Johanna (24. juni) bør du spise asparges. Dette er den lokale sæson for de eftertragtede hvide eller grønne stænger af fine grøntsager. I løbet af få timer lander du frisk på gourmetens tallerken. Grønne asparges er på vej frem. I modsætning til de blegede hvide stænger vokser den over og ikke i bakker under jorden. Et højere næringsindhold karakteriserer den, og den smager mere bittert.\nOm man koger eller damper de slanke stænger, steger, griller og bager dem på moderne vis er en smagssag. Kendere køber kun asparges, når stænglerne knirker, når de gnider mod hinanden. Du kan genkende friske produkter på saftige, bløde stængelender. Hvis du skal opbevare stængerne, er det bedst at pakke dem ind i et fugtigt klæde i grøntsagsrummet i køleskabet.\nAsparges er rige på mineraler (kalium, zink, jern) og vitaminer (B-vitaminer, folinsyre, C-vitamin) og har et lavt kalorieindhold og er derfor en forårskuren mod dehydrering og vægttab. På grund af den vanddrivende virkning var asparges et lægemiddel i alle apoteker i det næstsidste århundrede. Vær forsigtig, hvis du har tendens til gigt. Overdreven indtagelse af asparges kan forårsage et gigtanfald på grund af de puriner, den indeholder.\nOm aspargesens afrodisiakumvirkning mere skyldes foråret og dets følelser eller dens specifikke ingredienser - det forbliver dens helt egen hemmelighed.\nNår man spiser kartofler og asparges, smager man markernes sand og rodens velsignelse, himlens varme og den kølige regn, det kølige vand og det varme skidt. Carl Zuckmayer.\nDet har aldrig generet mig jeg, hvis nogen sammenlignede mig med en asparges, for det vigtigste ved asparges er hovedet. Charles de Gaulle.\nSkrevet af Brigitte Neumann


Sidste hånd på Lindethus\nHåndværkerne er i disse dage ved at lægge en sidste hånd på Lindethus, som er den nye bygning på Naturstyrelsen Vadehavets adresse i Lindet skov.\nMan er i disse dage ved at lægge sidste hånd på Lindethus, som er den nye bygning på Naturstyrelsen Vadehavets adresse i Lindet skov. "Vi er meget glade for huset, hvor blandt andet dets gode mødefaciliteter, skal være med til at gøre hverdagen nemmere for de ansatte på Lindet Skovgård" fortæller Skovrider Bent Rasmussen.\nLindethus som er blevet opført igennem sommermånederne, var et tiltag man tog efter at Naturstyrelsen Vadehavet i maj 2013 blev udvidet med 25 medarbejdere fra det tidligere NST Ribe, som hidtil havde deres gang på Amtsgården i Ribe.\nDet nye Lindethus er så småt taget i brug med diverse kontormøder og personalearrangementer. De sidste detaljer med færdiggørelse af bl.a. det æstetiske fine græstag, samt resten af udenoms arealerne, forventes afsluttet inden for de kommende dage. Lindethus erstatter det gamle skovbeboelseshus som blev revet ned for at give plads til dens flotte afløser.


Analyse: Same old i Aarhus og nye udfordringer i offensiven for Brøndby | 3point.dk\nAnalyse: Same old i Aarhus og nye udfordringer i offensiven for Brøndby\nFor de forsvarende mestre fra Brøndby IF åbnede Superligasæsonen 2021/22 med en hård opgave på udebane i Aarhus, hvor hjemmeholdet fra AGF er garant for en tæt og struktureret defensivt kombineret med nålestiksoperationer offensivt. Den opgave skulle Brøndby forsøge at løse efter en del profilers afgang fra klubben, hvilket blandt andet betød en ny midtbanekonstellation kom i spil for første gang. Kampen blev egentlig en signaturkamp for begge mandskaber - der blev ikke tilladt mange chancer, og i sidste ende endte en tæt kamp med en pointdeler i form af 1-1. 3point.dk har kørt kampen igennem betamaxen og bringer her analysen af rivalopgøret i smilets by.\n21. juli 2021 - Klokken 22:15\nSøndagens sæsonåbner i Aarhus bød på et AGF-mandskab uden en række markante spillere på banen, hvor specielt afsavnet af Casper Højer og Patrick Mortensen betød et savn af et gennemprøvet offensivt spilmønster for det hvidklædte hjemmehold. Det kunne de blågule gæster matche - for efter salget af Jesper Lindstrøm og afgangen af specielt Anthony Jung bød også det gæstende mandskab på et opspilsmønster revet op med rode.\nTo velkendte strukturer\nAGF lignede dog stadig sig selv i deres 4-5-1 (alt efter smag og behag), hvor fokus var på at stå kompakt og ikke tillade meget rum mellem kæderne til Brøndby, og så spille hurtigt og direkte over kanterne, hvor både Thorsteinsson og Links tilbyder en voldsom fart i omstillingsspillet. Hjemmeholdet stillede med Hansen - Munksgaard, Hausner, Bisseck, Lund - Links, Poulsen, Grønbæk, Olsen, Thorsteinsson - Kurminowski.\nNiels Frederiksens udgangspunkt var kontinuitet i strukturen, og det blev derfor et udgangspunkt for Brøndby i en 3-5-2, hvor midtbanen dog var skruet noget anderledes sammen end i den forgangne sæson, hvor Jesper Lindstrøm lå fremskudt centralt, mens (det ofte var) Rado og Frendrup patruljerede mere tilbagetrukne og sikrede i restforsvaret. Mod AGF var de startende 11 Hermansen - Børkeeiet, Maxsø, Rosted - Bruus, Corlu, Radosevic, Slimane, Mensah - Hedlund, Uhre.\nI bagkæden var tilstedeværelsen af Børkeeiet et klart signal om hvor Skipper står i køen som stopper. Niels Frederiksen gik med den boldfaste, men uskolede stopper i form af Børkeeiet. Et forsøg på at udnytte den unge nordmands kvaliteter i pasningsspillet med mulighed for på denne position at have spillet og presset foran sig.\nPå midtbanen indikerede (eftersom Frendrup var i karantæne) sammensætningen en ide om at have to mere dynamiske 8ere, som kunne okkupere en plads i mellemrummet og hjælpe til med at få mere flow (og længere sekvenser) i angrebsspillet, fremfor den aggressive lige på og hårdt stil som Lindstrøm var en mester i at eksekvere med bolden for fødderne.\nCorlu, Slimane og nye positioner\nSom en anden boksekamp følte AGF gæsterne på tænderne i kampens spæde begyndelse. De pressede højt, og man kunne fristes til at tænke tanken, at de skulle prøve Brøndbys uprøvede konstellation i bagkæden af. Men efter at have set hinanden lidt an faldt kampen ned i den rille som kendetegnede en stor del af første halvleg.\nAGF stod bekvemt længere tilbage på banen, forsvarede sig i en 4-5-1 struktur, hvor begge kanter var nede og understøtte deres bagvedliggende backer, og dermed kom i nummerisk overtag i siderummene mod Brøndbys ene wingback i hver side.\nOvenfor er illustreret hvordan en stor del af spillet foregik gennem de første 45 minutter i Aarhus. Hjemmeholdet lod gerne Brøndby være på bolden, og placerede sig i ovennævnte 4-5-1, hvor det blev overordentligt svært for Brøndby at nedbryde. Endda til trods for at begge wingbacker i form af Bruus og Mensah havde modet til at gå højt i banen. Slimane og Corlu søgte også hvert sit halvrum, men hjemmeholdet var også dygtige (ligesom deres trademark har været de forgange sæsoner) til at minimere pladsen og tiden på bolden for modstanderne.\nSpecielt Corlu kæmpede med at finde de rigtige løsninger, og hans omgang med bolden havde sine udfordringer. Slimane lykkedes med, qua sin stærke fysik, med at finde sin rolle i kampen. Men klart stod det skrevet i stjernerne, at plads på den sidste tredjedel ikke var en tilbudsvare i Aarhus den aften.\nFra bagkæden søgte Brøndby i høj grad at få Børkeeiet på bolden i det opbyggende spil. Et kig ovenfor viser ligadebuterende målmand Mads Hermansens afleveringer i kampen, og hans primære mål i det korte spil var nordmanden med nummer 42 på ryggen. Flest af alle stod han som modtager af Hermansens afleveringer igennem kampen.\nDet gav også fin mening at lade Børkeeiet komme på bolden i opbygningsspillet. For han lykkedes - in mente hans relativt nye rolle - med en del afleveringer frem i banen, og lå for kampen også blandt de tre Brøndbyspillere med flest progressive afleveringer (afleveringer der flytter og udvikler spillet).\nThorsteinsson, Thorsteinsson og Thorsteinsson\nFor AGF var den unge islænding Thorsteinson en sand daggert i deres offensiv, for gentagne gange i første halvleg blev han stukket ind i Brøndbys bug, og skar igennem i det offensive spil. Hjemmeholdet havde åbenlyst luret og besluttet sig for at angribe mod Børkeeiet, og forsøgte konstant at fange nordmanden ude af position eller angribe direkte ned mod ham 1-mod-1.\nOvenfor ses en grafik over driblinger foretaget af AGF spillere i første halvleg, og det kræver ikke en doktorgrad i atomfysik for at se, hvordan den unge islænding dominerer statistikken, og at hans driblinger er placeret højt i banen i det (for AGF) venstre siderum. Her angreb hjemmeholdet klogt, og Thorsteinsson viste også klassen med sin hurtighed og skarpe driblinger. Det lykkedes mindre godt for Links at sætte sig igennem over for Mensah og Rosted modsat.\nFor AGF var det i høj grad dødbolde der gav optræk til muligheder, men det blev aldrig rigtig til den helt store chancer - uagtet at man ramte stolpen en enkelt gang ved Lund, så kom afslutningerne dog i situationer som man statistisk set ikke ofte scorer på.\nDe gyldne muligheder manglede\nIgennem kampen var det ikke fordi de store gyldne muligheder for scoringer faldt på stribe for nogen af holdene. Begge mandskaber mestrede evnen til at undgå afslutninger fra farlige positioner til den modsatte parts offensiv. For hjemmeholdets vedkommende var dødbolde et våben der bragte de bedste muligheder, mens Brøndby havde lidt sværere ved at finde melodien på den sidste tredjedel. Men når det lykkedes - hvorfra målet faktisk også havde sin oprindelse - var det via tålmodighed og angreb på kanten.\nOvenfor en klassisk-Uhre, hvor Bruus på kanten laver et tidligt indlæg - her laver Slimane et løb der trækker Bisseck væk og ud mod venstre (for at dække af for pressende Oliver Lund), det tvinger Hausner til at følge Hedlund til dørs. Uhre har, som set mange gange før, taget et udgangspunkt på venstrekanten og søger et diagonaltløb i ryggen på Hausner. I dette tilfælde er Munksgaard dog nede med en tackling i sidste sekund og Uhre får aldrigt træf på bolden.\nBegge hold stod med en række solide præstationer i bagkæden. Hos AGF leverede Hausner (udover sin rolle i målet) en solid indsats, ligesom nyerhvervelsen Bisseck stod særdeles stærkt i billedet. For Brøndby var det Rosted med en defensiv fuldendt præstation, hvor han dårligt blev gået forbi i duelspillet og en stærkt spillende Maxsø centralt. Børkeeiet blev i kampens indledning udstillet nogle gange (som beskrevet), men spillede sig klart op som kampen skred frem.\nMeget sigende var det i øvrigt at hverken Hedlund eller Uhre blev noteret for en afslutning på mål. Ligesom også AGFs offensive spillere faktisk ikke akkumulerede et voldsomt antal afslutninger. Det var i høj grad defensivernes kamp i Aarhus.\nFor Brøndby var det markant, hvordan man på kampens sidste tredjedel (for) ofte manglede de sidste mønstre efter specielt afgangen af Lindstrøm. Det blev til alt for mange langskud med lav værdi for det offensive spil, og for få gennemspillede angreb. Meget markant var den typisk distance på afslutninger for Brøndby på 22.71 meter (altså et godt stykke UDEN for feltet) holdt op imod sidste sæsons gennemsnitsdistance til mål for afslutningerne på 17.9 meter!\nFor Brøndby betød indskiftningen af debuterende Christian Cappis at man fik en ny type ind centralt. Amerikaneren kom ind og leverede præcis det undertegnede forventer af ham. Løb fra box til box, hvor han, som Lasse Vigen mestrede så fint, er god til at drive bolden frem ved fødderne og finde sine medspillere med udvalgte afleveringer i det presset bliver udløst og en modstander går frem. Cappis havde derudover en fin afslutning, hvor Jesper Hansen leverede varen i AGFs mål.\nHvad Cappis bidrog med ses ovenfor. Spillet bliver vendt over midten fra Mensah til Radosevic - her har kroaten virkelig udviklet sit spil og taget ansvar - for han drejer en offensiv bold frem i banen til Cappis, der tager lige præcis et løb gennem kæderne, som kan være med til at åbne så stærk en defensiv som AGFs, og driver bolden frem førend han åbner spillet bredt til Mensah der er fulgt med på kanten.\nMen de magre muligheder offensivt gav også udslag på Tapins expected goals analyse. AGF akkumulerede 0,68 xG vs. Brøndbys output på 0,70 xG. Ikke just en kamp der indbød til et goal-golazo. Nedenfor har jeg simuleret kampen ud fra de afslutninger som blev registreret på to parametre. Hvor stor er chancerne for en given måldifference og hvor stor er sandsynligheden for de respektive hold scorer fra 0 til 4 mål.\nSom det kan ses fortæller de registrerede afslutninger os om en tæt kamp, hvor uafgjort var et mest oplagte resultat. Men hvor begge sider stort set også blev efterladt med en ligebyrdig chance for fuld gevinst. Hvis kampens forløb blev gentaget i det uendelige fortæller xG os at den mest sandsynlige måldifference var 0, ligesom begge hold hyppigst vil kunne forvente 0 eller 1 mål hver.\nKonklusion: Stabilitet og udfordringer qua kontinuitet og ny offensiv struktur\nOffensivt: Brøndby skal uden tvivl finde sine ben offensivt. Det blev svært for Uhre og Hedlund, som for sjældent fik kvalitet at arbejde med. Det blev ikke nemmere af et hjemmehold, som excellerer i at stå kompakt og ikke tillade mange chancer til deres modstandere. Midtbanen med Radosevic som den dybe 6er med Slimane og Corlu foran sig fandt aldrig rigtig helt rytmen, og det blev først bedre, da Cappis blev sendt på banen og tilbød en helt ny sæt af kvaliteter.\nDefensivt: Her stod Hermansen en ganske solid kamp. Kunne ikke gøre noget ved målet, men derfra tog han hvad der var inde for rammen, viste han ikke havde frygt for at gå ud i feltet og var ikke bange for at modtage bolden i fødderne og være et aktiv i det opbyggende spil. Enkelte gange ved at komme på mellemhånd (eller være for dumdristig), men ikke noget bekymrende.\nEllers havde Børkeeiet sine udfordringer indledningsvist, og det blev også understreget vigtigheden af at få en kvalitetsstopper ind. Men når det er sagt, så spillede nordmanden sig op rent defensivt. Hans kvaliteter på bolden fejler ingenting, han skal bare simpelthen lære at læse spillet og se løbene i ryggen på ham. En rolle som Maxsø inde centralt ville klæde ham - men sålænge kaptajnen også er i klubben er den plads lukket land.\nEn acceptabel kamp mod en svær modstander gav et point efter en sommer med markante ændringer i truppen.\nDejlig grundig, informativ artikel.\nJa, det var same old story mod AGF. Chancefattigt, masser af spilstop pga frispark. Tonsvis af dødbolde og usympatiske spillere i hvide trøjer.\nProblematikken omkring Børkeeiet er blevet grundigt diskureret diverse steder de seneste dage. Jeg synes man kan sige at NF fik justeret ind omkring minut 30, så Børkeeiet ikke blev udstillet i samme grad med sin placeringsevne mod bolden (som Kasper skriver evne til at læse spillet). Det så for mig ud til at Rado blev mere involveret. Men jeg tror faktisk problemet vil være mere eller mindre løst i næste kamp, hvis NF spiller med Frendrup og Rado på den defensive midt, hvor begge så er mere frie til at støtte op defensivt til yderstopperne. Det betyder også at wingbackerne nok vil kunne støde mere op på kanterne.\nJeg håber derfor på en midtbane mod Viborg der hedder Rado-Frendrup-Slimane.\nGod analyse. Jeg synes, at vores opspil var utålmodigt, hvor man i sidste sæson gerne lod bolden skifte side, hvis opspillet blev lukket ned. I stedet forsøgte man lidt forhastet at spille den frem i kompakte områder, hvilket bl.a. gjorde det svært for Corlu og angriberne. Jeg håber der bliver arbejdet med den del, så vores possession spil kan få løftet kvaliteten mod kompakte hold.


Dagligvarebutik redder 18.000 bananer og 13.000 æg fra skraldespanden | TV 2 Lorry\nDagligvarebutik redder 18.000 bananer og 13.000 æg fra skraldespanden\nRema 1000 i Valby redder årligt tusindvis af æg og bananer fra at ende i skraldespanden ved hjælp af et simpelt initiativ.\nDisse billeder har været med til at mindske spild af bananer og æg i Rema-butik.\n16. maj 2019, kl. 08:53\nHører du til en af dem, der vælger enlige bananer fra. Så er du langt fra den eneste. Mange foretrækker nemlig et bestemt antal bananer i klaser. Og det resulterer i, at de ensomme bananer ikke kan sælges, og som derfor ender i skraldespanden.\nMen det problem har en Rema-købmand nu fundet en løsning på. Max Skov Hansen har ved brug af såkaldt nudging (et begreb, der dækker over, at man forsøger at ændre folks adfærd ved brug af små initiativer), formået at reducere antallet af bananer, der ryger i skraldespanden.\n- Det eneste, vi har gjort, er, at hænge nogle skilte op på udvalgte produkter med stort madspil. Og det er helt sindssygt, hvor meget vi har reduceret vores bananspild, som vi tidligere havde mest madspil på, siger Max Skov Hansen og fortsætter:\n- Vi forbruger helt vildt, så jeg forsøger bare at få forbrugerne til at ændre deres vaner en smule ved at give dem et lille skub ved hjælp af små redskaber såsom skilte. Og skiltene har virkelig gjort en forskel, uddyber han.\nquote Jeg havde ikke forventet den her modtagelse, for så lille et initiativ.\nMax Skov Hansen, købmand, Rema 1000\nMax Skov Hansen satte et skilt op ved bananerne, hvor der stod "Ta’ mig - jeg er single", som opfordrer kunderne til at tage de tilbageværende bananer. En opfordring som kunderne troligt har taget til sig, for butikken er gået fra at smide 100 bananer ud hver dag til blot 10, hvilket svarer til cirka 18.000 bananerne om året.\nLigesom bananerne har Max Skov Hansen også succes med at hænge et skilt op på æggekøleren, som opfordrer kunderne til at placere deres æggebakker forsigtigt i vognen eller kurven. Tiltaget har nemlig reduceret antallet af kasserede æggebakker fra 6-8 bakker til 1-2 bakker om dagen. Et antal der altså løber op i godt 13.000 reddede æg årligt.\nquote Vi har et kæmpe ansvar for at påvirke forbrugerne til at træffe de gode og sunde valg.\nIfølge købmanden er det dog ikke kun skiltene, der er skyld i succesen.\n- Én ting er at sætte et skilt op, en anden ting er, at man skal være opmærksom på, at kunden er ved at sætte tunge varer oven på æggene, og sige bare lige sige "pas på dine æg" forklarer han dedikeret.\nMax Skov Hansen smiler stort for tiden.\nMax Skov Hansen var dog betænkelig, da han gav sig i kast med at adfærdsregulere sine kunder.\n- Jeg var da også bange for reaktionen, da jeg hængte skiltene op. Men det har kun været positivt. Vi havde faktisk en kunde lige før, som kom ind og sagde ”jeg kommer lige for at købe en af dine single bananer”, fortæller han.\nInitiativets store succes havde han dog ikke set komme.\n- Jeg havde ikke forventet den her modtagelse, for så lille et initiativ. Det startede som et forsøg og en god idé. Da jeg så, hvor hurtig effekt det havde, blev jeg da glad og stolt.\n”Vi har et kæmpe ansvar”\nIfølge Max Skov Hansen har dagligvarebutikkerne et ansvar. Han ser derfor gerne, at andre butikker bliver inspireret af hans succes.\n- Jeg vil ønske at andre gør det samme, for det giver så god mening. Vi har et kæmpe ansvar for at påvirke forbrugerne til at træffe de gode og sunde valg. Der et stort potentiale, hvis vi tænker os om.\nVi har tidligere været ud at besøge dagligvarebutikken i Valby. Her handlede det om et andet initiativ, nemlig at butikken sorterede udgåede fødevare til skraldere for at undgå madspil. Men det endte ikke så lykkeligt.


Flertal går ind for afdragsfrie boliglån\nHvis folk ønsker at finansiere sin bolig med lån, hvor de kun betaler renter og ikke afdrag, så skal de have lov til det, mener politikere i og uden for regeringspartierne. Afdragsfrie lån på vejØkonomer advarerBoligejere glæder sig til afdragsfrie lån\nTirsdag d. 21. maj 2002, kl. 09.00\nMen politikerne kræver, at realkreditinstitutter og ejendomsmæglere skal sørge for ordentlig rådgivning, så boligkøberne er klar over, hvilken risiko de løber.\nDe afdragsfrie lån kan blive konsekvensen af en liberalisering af realkreditloven, som et\nembedsmandsudvalg under regeringen arbejder på. Afdragsfrie lån er almindeligt kendt i resten af Europa, og de kan spare nye boligejere for op til 30 procent af nettoydelsen. Til gengæld vil renten være højere end på normale realkreditlån, og boligejerne mister den økonomiske stødpude, som den gradvise opsparing i boligen\nSocialdemokratiets erhvervsordfører Jan Trøjborg går ind for at liberalisere realkreditmarkedet.\n- Men det er afgørende, at forbrugerne ved, hvad de har med at gøre, for det er en dyr affære, siger han.\nSamme holdning har Rikke Hvilshøj fra regeringspartiet Venstre.\n- Umiddelbart er jeg positiv over for, at boligejere får de muligheder for at finansiere sin bolig, som findes. Men boligkøberne må forholde sig til, at renten er højere, de får ingen opsparing, og risikoen er større. Det må\nde afveje på samme måde, som de i dag må afveje forholdet mellem obligationslån og rentetilpasningslån, siger Rikke Hvilshøj.\nHun tvivler på, at realkreditlån uden afdrag vil udløse en ny, massiv prisstigning på boligmarkedet.\n- Det vil kræve, at alle pludselig synes, at de nye lån er de mest attraktive. Jeg tror, mange vil ønske at se, at de har en opsparing i sin bolig. Det vil nok mest blive brugt i situationer, hvor folk i nogle år bliver økonomisk\npressede og på denne måde får en mulighed for at undgå at sælge huset, siger Rikke Hvilshøj.\nColette Brix fra Dansk Folkeparti siger, at hun går ind for forbrugernes frie valg, og hun ser gerne, at der kommer større konkurrence på realkreditmarkedet. Men hun har også betænkeligheder.\n- Jeg kan forestille mig, at hvis der kommer økonomisk dårlige tider, kan folk, der kun har betalt renter, få problemer. Folk skal være klar over, at de reelt bor til leje i deres eget hus.\nDerfor tvivler jeg på, hvor godt det er for danskerne, siger hun.\nSF's erhvervsordfører Anne Grete Holmsgaard er umiddelbart skeptisk over for ideen.\n- Hver gang man har lavet en ændring, der har nedsat ydelsen, har det vist sig, at huspriserne stiger. Umiddelbart giver det en lettelse for folk, men når huspriserne stiger, får man ikke noget ud af det ud over, at det bliver endnu vanskeligere for yngre at komme ind på boligmarkedet. Og folk risikerer at blive stavnsbundne, hvis huspriserne falder, siger hun.


hvordan man behandler kvindelig infertilitet gennem kosten\nhvordan man behandler kvindelig infertilitet gennem kosten\nEn enkel måde at behandle kvindelig infertilitet er gennem kosten . Kvinde Infertilitet er fælles , og mange forskellige faktorer kan bidrage til kvindelig infertilitet . En af de nemmeste måder at behandle og endda kurere kvindelig infertilitet er med ændringer i kosten\nUndgå at drikke kaffe , eller i det mindste begrænse dig selv til kun en kop kaffe om dagen . Det er blevet påvist, at så lidt som en og en halv kopper kaffe om dagen kan føre til kvindelig infertilitet . Også forsøge at undgå noget andet , herunder koffein , herunder sodavand , te og chokolade . Koffeinfri kaffe bør også undgås, da det har vist sig at øge risikoen for spontan abort .\nVær forsigtig med de fisk, du spiser . Kvinder , der bruger fisk , der er forurenet med PCB 's er tilbøjelige til at kvindelig infertilitet , især når det bliver spist regelmæssigt .\nFølg en velafbalanceret kost . De fleste kvinder er ikke omhyggelige med deres kost i , som kan føre til kvindelig infertilitet . Skåret ud forarbejdede fødevarer , og holde sig til en fedtfattig kost . Sørg for at spise nok Fiber og øge dit indtag af frugt og grøntsager .\nhelvedesild som en social sikring handicap\nultralyd behandling for fedt\nhvad er årsagerne til kalkaflejringer i arterier ?\nhvordan man kan placere titusinder enhed elektroder\nNext：hvordan man kan reducere allergi over for træ pollen


Det her brand fangede min opmærksomhed: East Copenhagen Jewellery | Simone Tajmer\nDet her brand fangede min opmærksomhed: East Copenhagen Jewellery\nI mit sidste outfit indlæg viste jeg jer lidt af mine nyeste smykker frem, fra East Copenhagen Jewellery, som jeg er rigtig glad for. Jeg har faktisk gået med smykkerne i nu små 4 måneders tid, og de har figureret på mange af mine billeder, som har fået mange positive kommentarer. Jeg er rigtig begejstret for brandet, som faktisk er et dansk up-coming smykkebrand. De udstillede blandt andet på smykkemessen for et par uger siden, med en utrolig smuk stand. De skiller sig i den grad ud med deres flotte kollektion af skønne farvede sten, opaler og flotte finish og fine gennemtænkte design-detaljer som ikke just ligner noget som helst andet smykke-brand på markedet. Jeg har pt. forelsket mig i opal-øreringene som I ser på første billede. De glimter nærmest mere end diamanter når solen skinner på dem. Så er jeg også helt vild med deres “Palm” og “Sapa”-kollektion, som er en meget minimalistisk og petit kollektion, men stadig rustik og i god kvalitet. Øreringene især bor nærmest på mig for tiden. De lukkes med kæden bagpå, som jeg synes er en utrolig stilet og sexet detalje. De har sneget sig ind på min 1. plads af øreringe.\nJeg syntes personligt, at smykker er en stor del af ens outfit, for de er med til at definere dig og din stil. Smykker er med til både at fremhæve dine øjne, dit hår, dit ansigt og dine hænder i en positiv retning, og derfor må man altså godt forkæle sig selv med lidt smykker engang i mellem. 😉\nEt lille shout out herfra til East Copenhagen Jewellery og deres fine smykker, som jeg virkelig har fejet benene væk under mig.\nLove, jeres S\nopmærksomhed: East Copenhagen Jewellery" class="pin-it-button" count-layout="vertical">


Sinagoga i Budapest til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDohany Utca 6., 07. Erzsébetváros, Budapest, Ungarn, 1072 - Se på kort\nLarge One-Bedroom Apartment - Hercegprímás utca nr. 6.\n1 king-size seng og 3 soves...\nMere om Sinagoga\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Budapest, så er Sinagoga et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nSinagoga tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Familieværelse, elevator, rygeområde er blot nogle af de faciliteter der adskiller Sinagoga fra andre hoteller i byen.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Sinagoga et fremragende valg, når du er i Budapest.\nAlle slags rejsende (10) Par (1) Familie med små børn (2) Familie med store børn (1) Gruppe (6)