Dobitnik nagrade za životno delo - Dušan Duda Ivković\nDobitnik nagrade za životno delo ‘Slobodan Piva Ivković’ UKTS\n»Početna»Media centar»Nagrade»Nagrada za životno delo»Dobitnik nagrade: Dušan Duda Ivković\nođen 29. oktobra 1943. godine u Beogradu. “Trener visokoletača”, “Dušan silni”, “Košarkaški Zevs”, samo su neki od nadimaka jednog od najtrofejnijih i najvećih trenera sa našeg prostora svih vremena. Trenersku karijeru započeo je sa juniorima Radničkog sa kojima je osvojio šampionat Jugoslavije.\nPosle trenerskih početaka u svom matičnom klubu Ivković je na poziv Ranka Žeravice 1977. godine stigao u Partizan koji je u to vreme bio u punom zamahu. Šansu koju je dobio naredne godine a kakva se mladom stručnjaku retko ukazuje, iskoristio je na senzacionalan način i u jednoj sezoni sa crno-belima kao prvi trener osvojio tri trofeja (prvenstvo, kup I kup Koraća) igrajući savremenu, brzu košarku, igra koja je u tadašnjim shvatanjima košarke u Evropi predstavljala pravo otkrovenje.\nIvković je karijeru nastavio u Grčkoj i Rusiji gde je u poslednjih 15-ak godina postao pravi “trenerski bog”. Radio je u sledećim klubovima: Radnički, Partizan, Aris, Šibenka, Vojvodina, PAOK, Panionios, Olimpijakos, AEK i sada u CSKA i osvojio: Prvenstvo Jugoslavije (Partizan 79), Kup Jugoslavije (Partizan 79), Prvenstvo Grčke (Aris 81, PAOK 92, Olimpijakos 97), Kup Grčke (AEK 2000, 2001) Kup Saporte (AEK 2000), Kup Radivoja Koraća (Partizan 1979) i prvak Evrolige (Olimpijakos, 1997).\nOgromno znanje, originalnost, odlučnost, čvrsta ruka, nepogrešivost u selekciji - Dudina su lična karta. Od svih trenera, Dušan Ivković je u reprezentaciju uneo najveću dozu svog karaktera i preneo na igrače - nepokolebljivost. U reprezentaciji je debitovao zlatnom medaljom i završio karijeru prvog trenera sa najsjajnijim odličjem. Tri trijumfa na Evropskim šampionatima (Zagreb 89, Rim 91, Atina 95 - bez izgubljene utakmice), titula svetskog prvaka (Argentina 90) i samo jedno izgubljeno finale (Olimpijske igre - Seul 88), malo li je ?!\nUz ove, kao selektor “plavih” osvojio je još četiri trofeja: evropsko i svetsko zlato, olimpijsko srebro i evropsku bronzu. Posebno je značajna njegova uloga u periodu sankcija kada je Ivković zajedno sa ljudima koji su vodili jugoslovensku košarku organizovao turnire i pripreme u Grčkoj, gotovo u ilegali. Reprezentacija je učestvovala na raznim turnirima pod raznim imenima. Borio se - i izborio da se vratimo na veliku scenu, usput školovao trenerski kadar i pripremao naslednike. Uveo je u reprezentativni rad Željka Obradovića - posle EP u Atini predao mu komandu nad zlatnim timom.\n1997. godine proglašen je za najboljeg Evropskog trenera, imao je nekoliko ponuda iz NBA, dobitnik Ordena Nemanje, nagrade UKTJ za životno delo “Slobodan Piva Ivković”, sportski ambasador SRJ, predsednik UKTJ i član Stručnog saveta KSJ.\nTo je mogao da uradi samo čovek sa harizmom i vizijom, košarkaški misionar Dušan Ivković.


16-05-2021 08:59 Ratni izveštaji Ostalo Izdvojeno Svet Planeta\nNaglo povlačenje američkih trupa iz Avganistana predstavljalo je udarac za domaći proces primirja, rekao je kineski ministar spoljnih poslova Vang Ji tokom telefonskog razgovora sa pakistanskim ministrom spoljnih poslova Šahom Mehmudom Kurešijem.\nAvgani9stan (Foto: Pixabay)\n„Vang Ji je primetio da je američko brzopleto povlačenje trupa iz Avganistana već postalo ozbiljan udarac procesu prekida vatre u Avganistanu, a takođe je negativno uticalo na regionalnu stabilnost. U ovoj situaciji, kineska strana očekuje da će UN igrati odgovarajuću ulogu, a ŠOS treba da pažljivije prati ovo pitanje. Susedne države Avganistana moraju ojačati interakciju, da deluju kao jedinstveni front i preduzmu koordinisanu akciju“, rekao je Vang Ji, objavio je sajt kineskog Ministarstva spoljnih poslova.\nKineski ministar naglasio je da Pakistan tradicionalno ima važan uticaj na avganistansko pitanje, a Peking ceni napore Pakistana da postigne mir u Avganistanu.\n„U trenutnoj situaciji, Kina i Pakistan treba da nastave da jačaju stratešku koordinaciju, vrše aktivniji uticaj na mirovni proces u Avganistanu i zajednički održavaju regionalni mir i stabilnost“, rekao je kineski ministar spoljnih poslova.\nRanije je američka administracija najavila da će do 1. maja početi, a do 11. septembra završiti povlačenje trupa iz Avganistana u punoj koordinaciji sa saveznicima. 2020. godine SAD i predstavnici radikalnog talibanskog pokreta potpisali su u Dohi prvi mirovni sporazum u više od 18 godina rata. Predviđa povlačenje stranih trupa iz Avganistana za 14 meseci i početak međuafganistanskog dijaloga nakon razmene zarobljenika. Od potpisivanja sporazuma, talibani su više puta optuživali Vašington za kršenje sporazuma.\nU Avganistanu dolazi do sukoba između vladinih snaga i Talibana, koji su zauzeli značajne teritorije u ruralnim oblastima i pokrenuli ofanzivu na velike gradove. U glavnom gradu Katara, 12. septembra 2020. godine, započeli su mirovni pregovori između avganistanske vlade i Talibana.


Povodom odluke Ustavnog suda – Agencija za sprečavanje korupcije\nBačka Palanka – Izbori za odbornike\nBajina Bašta – Izbori za odbornike\nAgencija za borbu protiv korupcije primila je danas odluku Ustavnog suda Srbije kojom je utvrđeno da odredba člana 29. stav 3. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, kojom je propisano da funkcioner može da nastavi obavljanje jedne javne funkcije, a uz nju i javne funkcije na koje je izabran neposredno od građana, kao i javne funkcije koju je zakonom i drugim propisom obavezan da vrši nije u saglasnosti sa Ustavom i potvrđenim međunarodnim ugovorom – Konvencijom Ujedinjenih nacija protiv korupcije.\nAgencija izražava zadovoljstvo da je Ustavni sud, kao najviša institucija za zaštitu ustavnosti u Republici, nedvosmisleno utvrdio da su tom odredbom narušena ustavna načela vladavine prava, podele vlasti, zabrane sukoba interesa, načelo jednakosti svih pred ustavom i zakonom, pravo građana da pod jednakim uslovima stupaju na javne funkcije, kao i odredbe Konvencije Ujedinjenih nacija protiv korupcije koju je Srbija ratifikovala.\nČinjenicu da je Ustavni sud stao na stanovište da je neustavno zakonsko rešenje kojim je jedan broj (i to manji broj) javnih funkcionera koji istovremeno vrše u predstavničkim organima i u izvršnoj vlasti izuzet od obaveze da pred Agencijom za borbu protiv korupcije regulišu svoj status u pogledu zatečenih funkcija, Agencija (iako bi imala razloga) ne doživljava kao svoju „pobedu“ nad tim funkcionerima, već samo kao pobedu ustavnosti i zakonitosti u našoj zemlji.\nImajući u vidu činjenicu da je na osnovu odredbe člana 168. stav 3. Ustava danom objavljivanja Odluke Ustavnog suda u Službenom glasniku Republike Srbije prestala da važi odredba člana 29. stav 3. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za borbu rpotiv korupcije, Agencija će nastaviti postupke za utvrđivanje nespojivosti vršenja funkcija u predmetima funkcionera, gde su postupci bili prekinuti do donošenja odluke Ustavnog suda.\nKako daleko najveći broj funkcionera koji su utočište od postupka pred Agencijom našli u kasiranoj odredbi Ustavnog suda, ima otvorene predmete u Agenciji, po zahtevima za davanje saglasnosti ili obaveštenjima, Agencija će već od ponedeljka početi sa donošenjem odluka kojima će utvrditi nespojivost istovremenog vršenja funkcija i dati rok od 15 dana funkcinerima da prestanu sa vršenjem nespojivih funkcija i o tome dostave dokaz Agenciji.\nPrema funkcionerima koji se o takvu odluku ogluše Agencija će voditi postupak utvrđenja povrede Zakona i izreći meru preporuke za razrešenje.\nUkoliko u toku postupka funkcioner dostavi Agenciji dokaz o prestanku vršenja funkcije, postupak će biti obustavljen.\nNakon provere u evidencijama koji se vode pred Agencijom, ukoliko ima funkcionera koji Agenciji nisu dostavili nikakav zahtev niti obaveštenje o vršenju više funkcija, a sigurno je da će se i neko takav pronaći, prema takvim funkcionerima Agencija će odmah sprovesti postupak za utvrđenje povrede Zakona.


Održana tribina „Vojna saradnja Francuske i Srbije: nasleđe jugoslovenskog perioda i izazovi budućnosti“ - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nOdržana tribina „Vojna saradnja Francuske i Srbije: nasleđe jugoslovenskog perioda i izazovi budućnosti“\nTribina „Vojna saradnja Francuske i Srbije: nasleđe jugoslovenskog perioda i izazovi budućnosti“ održana je u četvrtak 16. januara u klubu „Tribina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bila je dr Aleksandra Kolaković.\nAutorka je predavanje počela podsećanjem na prošlogodišnju posetu Srbiji francuskog predsednika Emanuela Makrona i njegovog nastojanja da obnovi sećanje na staro savezništvo – „bratstvo po oružju“ iz doba Velikog rata (1914–1918).\nMakron je posetio Groblje oslobodilaca Beograda i odao počast savezništvu na grobu Milunke Savić. Potom je na Kalemegdanu održao emotivan govor, u značajnom delu na srpskom jeziku, pored Spomenika zahvalnosti Francuskoj. Posetu su pratili i potpisani zvanični bilateralni sporazumi između dve države, među kojima jedan deo obuhvata i vojnu saradnju.\nIstoričari i poneki zaljubljenik u istoriju podsećali su da je vojna saradnja dve države počela dolaskom Ipolita Mondena u Kneževinu Srbiju još sredinom 19. veka. Kakav je istorijat, a zatim i pravac budućeg razvoja vojne saradnje Francuske i Srbije? U Kraljevini Srba Hrvata i Slovenaca (Kraljevini Jugoslaviji) bio je primetan preovlađujući politički, ekonomski i kulturni uticaj Francuske. Odražavao se i na vojnu saradnju koja je baštinila tradiciju zajedničkog ratovanja. Oficiri kraljevske vojske su odlično govorili francuski jezik, koristili su francusku vojnu literaturu i opremu.\nU novoj državi se usvaja i „moderniji“ francuski pristup vojnoj doktrini značajna je uloga pešadije i artiljerije, a posebno se vazduhoplovstvo na osnovu tradicije, ratnog plena i nabavki razvijalo po francuskom modelu. U Višoj tehničkoj vazduhoplovnojškoli u Parizu usavršavao se najveći broj naših pilota i inženjera.\nU prvim godinama posle rata, Kraljevina je nastojala da kroz dobijanje francuskih zajmova ojača naoružanje, ali je zbog slabosti francuskog kapitala jačanja nemačkog ekonomskog uticaja i međunarodnih odnosa dolazilo do problema tokom čitavog međuratnog perioda.\nOd 1928. godine počeli su da stižu francuski instruktori – stažeri sa zadatkom da obuče vojsku Kraljevine u korišćenju prislušnih goniometara, artiljerijskom gađanju i kontroli gađanja u saradnji sa avijacijom. U predvečerje Drugog svetskog rata francuski uticaj je bio snažan u svim segmentima, pa i vojnom, ali je rat doneo i nove izazove u francusko-srpskoj saradnji i diplomatskim odnosima.\nNa osnovu Sporazuma u septembru 1953. iz Francuske je stiglo 25 aviona F-47D Tanderbolt koje su jugoslovenski avijatičati prozvali Francuzi. Posle posete Hruščova Beogradu 1955. godine, u zenitu Hladnog rata Jugoslavija se opet okretala vojno-ekonomskom približavanju Istoku.\nPosle ratova devedesetih godina i NATO agresije 1999. godine, kada su francusko-srpski diplomatski odnosi ušli u lošu fazu, bilo je potrebno više od tri decenije da se ponovo pokrene pitanje unapređenja bilateralnih odnosa Francuske i Srbije.\nSporazum potpisan u okviru posete predsednika Makrona Srbiji najava je novog poglavlja saradnje u oblasti odbrane i bezbednosti Francuske i Srbije. U skladu sa novom strategijom Francuske za zapadni Balkan, koja je objavljena 2019. godine, očekuje se da se više pažnje posveti operativnoj saradnji između dve zemlje, a u junu 2020. godine biće održana zajednička vežba francuske i srpske vojske.


Po prosveti i nauci smo već u EU\n� poslato: Jul 12, 2013, 01:02:54 posle podne �\n"Po prosveti i nauci smo već u EU"\nBeograd -- Ministar prosvete Žarko Obradović kaže da će se tokom pregovora sa EU otvarati i pitanja obrazovanja i nauke i da Srbija razgovore apsolutno spremno dočekuje.\n"Možda više nego i u jednoj drugoj oblasti u prosveti i nauci mi smo već godinama deo evropskih projekata i po onome što smo postigli u toj oblasti mi smo već članica EU, samo što nema ko to i formalno da potvrdi", rekao je Obradović.\nMinistar je dodao i da su pre dve nedelje u Evropskoj komisiji u Briselu vođeni razgovori o vrednostima našeg obrazovnog sistem i da je Srbija dobila odlične ocene za ono što radi u sistemu obrazovanja i nauke.\nOn je na skupu, povodom ispraćaja oko 200 srpskih studenata koji u okviru Erasmus Mundus programa odlaze na postdiplomske studije u zemlje EU, rekao da je strateški cilj Srbije da poveća broj visokobrazovanih i kvalitet obrazovanja.\nObradović je studentima poželeo da uživaju u danima, nedeljama i mesecima tokom kojih će studirati u inostranstvu, ali i da se trude da nauče što više.\n"Kada se vratite u Srbiju da pomognete svojim kolegama, upoznajte ih i sa elementima obrazovnog sistema u inostranstvu, a dok ste tamo govorite malo i o Srbiji", poručio je ministar u Klubu poslanika.\nStudentima se, rekao je Obradović, pruža prilika da prenesu vrednosti visokog obrazovanja koje Srbija ima u inostranstvo gde je ono visoko cenjeno.\nMinistar je naveo i da naša zemlja ima odlično i kvalitetno brazovanje, ali da je problem što privreda ne funkcioniše onako kako bi želeli i što nema dovoljno dobre saradnje privrede i univerziteta.\n"Voleli bi da naši privrednici podržavaju studente i da i oni ulažu u visoko obrazovanje i da, naprimer, ostvare saradnju sa različitim katedrama na fakultetima", rekao je Obradović.\nEvropska komisija već osmu godinu dodeljuje studentima i nastavnom osoblju iz Srbije Erasmus Mundus stipendije za cele poslediplomske studije, odnosno master ili doktorske programe i za razmenu studenata.\nOko 900 studenata iz Srtbije već je koristil stipendije tog programa a stipendisti su boravili na univerzitetima u zermljama EU i stekli zajedničku , dvostruku ili višestruku diplomu.


LJUBAVNI NEDELJNI HOROSKOP 23 - 30. april 2018: Šta vas čeka do kraja meseca? | Astro sajt\nHome Emocije Izbor Slider LJUBAVNI NEDELJNI HOROSKOP 23 - 30. april 2018: Šta vas čeka do kraja meseca?\nLJUBAVNI NEDELJNI HOROSKOP 23 - 30. april 2018: godine - Bičemo kratki i jasni. Šta vas na polju ljubavi i emocija očekuje u poslednjoj sedmici ovog prolećnog meseca? Ako vas interesuje odgovor, potražite ga u nastavku...\nPartner pokušava da vam stavi do znanja da prihvatite neke njegove stavove, ako ste u braku ili dužoj vezi. Venera blizu Algola, do 24. aprila, upozorava da je uzrok rasprava s Lavom najverovatnije njegova posesivnost. Krajem nedelje, možete da se nađete u dilemi za koju od dve osobe da se odlučite.\nKonjunkcija Marsa i Plutona, vladalaca kuće ljubavi, upozorava da se klonite svađa sa partnerom. Sredinom perioda, ulaskom vašeg vladaoca Venere u Blizance, u nekom kafiću ili piceriji očekuje vas susret sa atraktivnom mlađom osobom. Krajem nedelje, može da vam se udvara neko koga poznajete preko poslovnih kontakata, ako ste žena.\nSekstil između Jupitera, vladaoca polja ljubavi i "spoja" Marsa i retrogradnog Plutona, najavljuje strastveni susret sa osobom sa posla. Aspekti nekretnice Algol, do 24. aprila najavljuju mogućnost ulaska u tajnu vezu. Krajem nedelje, ulaskom Venere u vaš znak, raste vaša popularnost, naročito kod suprotnog pola.\nPozicija Venere blizu Algola i Saturna koji je nedavno krenuo retrogradnim hodom, opominje da ozbiljno shvatite neke partnerove primedbe na vaše ponašanje prema njemu. Klonite rasprava sa Ovnovima, Škorpijama i Jarčevima. Ulazak Venere u vašu 12. kuću 24. aprila donosi vam tajnu simpatiju.\nPozicija fiksne zvezde Algol, do sredine nedelje, najavljuje poznanstvo sa najverovatnije zauzetom osobom na položaju koja će na sve načine pokušavati da privuče vašu pažnju. Posle 24. aprila, ulaskom Venere u vaše 11. astrološko polje, možete da stupite u kontakt sa nekim vazdušnim znakom preko društvene mreže.\nPočetkom perioda možete da očekujete poziv za izlazak od osobe koja stiže s nekog puta. "Spoj" Marsa i retrogradnog Plutona u kući nervnog sistema, pod uticajem retrogradnog Jupitera, upozorava da se klonite rasprava sa partnerom, zbog njegove posesivnosti, naročito ako se radi o nekom Biku ili Škorpiji.\nVeć početkom perioda, Pluton kreće retrogradnim hodom, što će se najviše odraziti na partnerovo ponašanje. Vaš vladalac Venera u konjunkciji sa Algolom, do 24. aprila, nepovoljno utiče na odnos sa partnerom. Krajem perioda, preko neke društvene mreže ili interneta možete da upoznate atraktivnu, mlađu osobu.\nVenera, vladalac polja ljubavi i tajni, u konjunkciji sa Algolom, do 24. aprila, opominje da se klonite rasprava sa partnerom, pre svega zbog njegove posesivnosti. Ukoliko ste slobodni, krajem perioda, očekuje vas strastveni susret sa interesantnom mlađom osobom koju najverovatnije već poznajete preko poslovnih kontakta.\nDirektan hod Merkura, planete komunikacija, preko astrološkog polja ljubavi donosi vam nove susrete i poznanstva sa vrlo interesantnim osobama. Pozicija Venere, u drugoj polovini nedelje, najavljuje mogućnost ulaska u vezu sa nekim koga ćete najverovatnije upoznati na nekoj proslavi, rođendanu i sl.\nU vreme prve Mesečeve četvrti, 22. aprila, kada i Pluton kreće retrogradnim hodom, može da vas privuče harizmatična, ali verovatno zauzeta osoba. Posle 24. aprila, ulazak Venere, simbola ljubavi, u vašu kuću posla, donosi vam povećano interesovanje mlađe osobe koju poznajete preko poslovnih kontakata.\nVladalac polja partnerskih odnosa, Sunce, prelazi preko Bika, pa vašu pažnju već početkom perioda može da privuče neka zauzeta osoba na položaju, naročito ukoliko ste žena. Pozicija Saturna, jedan od vladalaca vašeg znaka koji simbolizuje prošlost, donosi vam obnovu veze sa starom simpatijom.\nU vreme prve Mesečeve četvrti, 22. aprila, kada i Pluton, planeta harizme, usporava preko vaše astrološke kuće više sile, može da vam se udvara neko ko često putuje, naročito ako ste žena. Do 24. aprila, na kraćem putu očekuje vas strastveni susret sa nekom Vagom ili jednim Bikom.\nZdravlje Moguće stomačne tegobe.


Organizacija transnacionalnih korporacija i njihov uticaj na politiku države | Studenti.rs\nOrganizacija transnacionalnih korporacija i njihov uticaj na politiku države\nSvoju globalnu moć multinacionalne kompanije ostvaruju putem kontrole tri najznačajnija tržišta: tržišta roba i usluga, finansijskog tržišta i tržišta informacija.\nNa taj način se pored ekonomskih procesa, kontrolišu i neekoomski procesi, kao što su: politički, kulturni, ideološki itd. Time postaje jasno zašto se transnacionalne kompanije ne ustručavaju da preduzmu sve što smatraju potrebnim da zaštite svoje monopolske interese i ubede svetsku javnost da je i ekonomski, a i svaki drugi rat, legitimno sredstvo u zaštiti slobodne trgovine, slobodnog toka kapitala, znanja, ljudi i svega ostalog što doprinosi povećanju profita.\nIza moćnih multinacionalnih kompanija stoje njihove moćne nacionalne države, koje su uvek spremne da ih podrže u “svetoj misije globalizacije”, ako treba i oružanom silom.\nU tim činjenicama treba tražiti najvažnihe razloge pružanja otpora prisustvu transnacionalnim kompanijama u nerazijenim zemljama, čak i ako je ono iz ekonomskih razloga dobrodošlo.\nEkonomska i finansijska moć multinacionalnih i transnacionalnih korporacija je veća od mnogih zemalja sveta; one su ogromni finansijski centri moći sposobni da, u potrazi za resursima, jeftinom radnom snagom i neefikasnim pravnim propisima, brzo premeštaju tehnologije i kapital duž celog sveta.\nDržave teško mogu da određuju carinske, poreske ili kamatne stope, a i kad bi to pokušale učiniti ne bi mogle dobiti kredite od njihovog korporativnog zaštitnika (MMF-a) dok bi transnacionalne korporacije preselile novac na druga područja svetske ekonomije.\nU tako strogo determinisanom odnosu su nacionalne ekonomije i država potpuno nadmašene moćima transnacionalnih korporacija. S druge strane posmatrano, multinacionalne kompanije bogatih zemalja uz pomoć lokalnih korumpiranih elita, a uz podršku Svetske banke i MMF-a, eksploatišu i uništavaju šume nerazvijenih zemalja Azije i Afrike.\nTransnacionalne korporacije su svojom mrežom prekrile praktično sve zemlje, i zamenile su klasično kolonijalno prisustvo na teritorijama gde se nalazila značajna sirovinska baza i preuzele su kontrolu svih najvažnijih prerađivačkih, prometnih i transportnih tokova važnijih sirovina i roba. Zbog svoje ogromne ekonomske moći, transnacionalne korporacije su postale i moćan politički činilac koji bitno utiče na političke i vojne strategije, i na donošenje ključnih političkih odluka.\nSprega sa organima vlasti postala je toliko čvrsta da se može govoriti o punoj međuzavisnosti i simbiozi koje održavaju određeni društveni sistem. U vezi s tim, autori koji se bave međunarodnim odnosima, sa razlogom konstatuju da nije čudno da u kriznim situacijama, kada je ugrožen nacionalni bankarsko-finansijski sistem SAD, usled mogućeg bankrotstva neke od većih banaka, zaseda i inicira odgovarajuće mere Savet za nacionalnu bezbednost.\n1. ORGANIZACIJA TRANSNACIONALNIH KORPORACIJA I NJIHOV ZNAČAJ NA POLITIKU DRŽAVE\n1.1. Istorijat i nastanak transnacionalnih korporacija\nPut ka savremenim multinacionalnim kompanijama dolazi iz dva pravca. Još u XVIII i XIX veku su se u najrazvijenijim zemljama počela pojavljivati velika i veoma moćna preduzeća, koja su, iako nacionalna, ispoljavala faktičku nezavisnost od sopstvene države i od njenih interesa.\nU Velikoj Britaniji, na primer, preduzeća kao što su Istočno–indijska kompanija, Kompanija za Hadsonov zaliv i Kraljevska afrička kompanija, bila su nosioci kolonijalne ekspanzije, prodirući pre zvaničnih britanskih organa na područja na drugim kontinentima radi eksploatacije jeftinih sirovina i radne snage.\nOva su preduzeća u stvari i upravljala takvim područjima, raspolažuci i sopstvenim oružanim službenicima. Organe samih kompanija zamenjivali su zatim britanski državni organi te su takva područja stavljana pod vlast britanske krune. Slična preduzeća u SAD mnogo su duže istupala odvojeno od vlade SAD, težeći da u područjima koja su eksploatisala postavljaju i održavaju režime, čija će dužnost biti da održavaju uslove pogodne za nesmetan rad kompanije.\nPo tome je naročito ostala poznata američka kompanija United Fruit, koja je do skora vršila stvarnu vlast u mnogim zemljama Srednje Amerike. I u ovom slučaju državni aparat zemlje u kojoj je bilo sedište preduzeća bio je spreman da joj priskoči u pomoć: kao što je poznato, oružane snage SAD su intervenisale u latinoameričkim zemljama kadgod su tamošnje političke snage pokušale da uvedu reforme koje bi ugrozile privilegovan položaj američkih preduzeća.


Srpska svetinja zatvorena zbog virusa korona – Banjaluka24\nTo je javnosti saopštila Zadužbina Hilandara, koja je i zadužena za svetovna dešavanja vezana za ovaj svetogorski manastir.\nU saopštenju na sajtu pomenute Zadužbine, kao i njenim nalozima na internet društvenim mrežama, navodi se seldeće:\n“Zbog pojave većeg broja slučajeva obolelih od Kovida 19 u Hilandaru, do daljeg nisu moguće posete manastiru. O promenama režima poseta uprava manastira će blagovremeno obaveštavati javnost.”\nDo današnje odluke, u Hilandar je, od izbijanja pandemije, bilo moguće ući jedino ako se u priobalnom mestu Uranopolisu dobije negativan rezultat na brzom testiranju na prisustvo SARS-CoV-2 tipa koronavirusa.\nSada su, međutim, zbog većeg broja obolelih u samom manastiru, posete do daljnjeg onemogućene.\n(Novosti Foto:Novosti/P. Mitić)\nIspadale vreće sa novcem, narod kupio na sve strane (VIDEO)


On smatra da njegova zamlja treba da dobije bar godinu dana roka da reši sporno pitanje granica Severne Irske.\nJutros je Dauning strit odbio je da nađe alternativu za bekstop u svom planu za Bregzit u roku od dve nedelje koji mu je zadala Evropa, i poručio da je to “veštački rok”.\nPortparol britanske vlade izjavio je da oni ne priznaju zajednički zahtev lidera Francuske i Finske Emanuela Makrona i Antija Rinea da do kraja septembra pronađu rešenje, te da će izaći sa čvrstim predlozima kad premijer Boris Džonson bude spreman.\n- Rečeno nam je da imamo dve nedelje da nađemo rešenje, ali alternativa za bekstop nije neophodna do kraja roka za izvršenje, što je decembar 2020. godine. Zašto da sada rizikujemo nepoželjan rezultat kada obe strane mogu da rade zajedno do kraja sledeće godine - rekao je Brkli.\nMinistar je upozorio da će rešenje zavisiti od budućih odnosa, koji tek treba da budu utvrđeni.\nZvaničnici EU strahuju da ih britanski pregovarači vode "zaobilaznim putem", jer su do sada često pregovarali u Briselu, ali sa vrlo malo napretka.\nDecembar 2020. godine koji pominje Barkli je kraj prelaznog roka o kome je pregovarala bivša premijerka Tereza Mej. Međutim, EU konstantno ponavlja da bez predloga o bekstopu ne može biti prelznog perioda, kao i da bez bekstopa ne može biti sporazuma o Bregzitu.\nBarklijeva ovom izjavom zapravo traži da EU odustane od zahteva da bekstop bude preduslov sporazuma i da dozvoli Britaniji da ima prelazni period bez bekstop plana.\nPrelazni period se može produžiti za dve godine i decembra 2020. sporazuom EU i Britanije, ali Džonson izričito tvrdi da ne namerava da to učini.


Stefanović: Okupljanje u Borči bez incidenta, šokiran manipulacijama – NovostiDana.rs\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas, povodom dogadjaja kod pekare u Borči, da je okupljanje proteklo bez ijednog incidenta i policija nije, niti će dozvoliti da dodje do narušavanja javnog reda i mira.\n„Povodom raznoraznih manipulacija o dogadjajima u Borči i radu policijskih službeni, koje smo mogli da čujemo od strane pojedinih političara, kako iz Beograda, tako i iz Prištine, želim da istaknem da sam šokiran tolikom paušalnošću, kao i njihovom uigranošću u spremnosti da zarad ubiranja sitnih političkih poena dolivaju ulje na vatru“, naveo je Stefanović u pisanoj izjavi.\nOn je rekao da su „policijski službenici bili prisutni sve vreme tokom okupljanja gradjana ispred pekare u Borči, koji su se organizovali putem društvenih mreža kako bi izrazili negodovanje zbog radnika koji se slikao sa simbolom dvoglavog orla, i obezbedjivali da ne dodje do narušavanja javnog reda i mira“.\nPrema njegovim rečima, o svemu su pravovremeno obavestili nadležno tužilaštvo, koje im je naložilo da dostave izveštaj.\nOn je „apelovo na gradjane, koji su protestovali, da ne zaborave da je Beograd oduvek bio i ostao miroljubiv i domaćinski grad, a prištinske političare i njihove partnere u Beogradu podsetio da uprkos njihovim konstantnim širenjima huškačke propagande ne mogu sakriti istinu“.\n„Istina je da tokom protesta u Borči ni jedno staklo nije naprslo na pomenutoj pekari, dok sa druge strane ceo svet redovno svedoči desetinama lomljenja, paljenja i kradja imovine, kao i svakodnevnim napadima na Srbe na Кosovu“, rekao je Stefanović u pisanoj izjavi.


Milan Lekić: Radnike "Vodovoda" od 2016. do danas zakinuli za pola miliona evra - PV Informer Milan Lekić: Radnike "Vodovoda" od 2016. do danas zakinuli za pola miliona evra - PV Informer\nMilan Lekić: Radnike „Vodovoda“ od 2016. do danas zakinuli za pola miliona evra\n3 godine pre 1309 pregleda Izvor: Novosti\nOn je naveo da je „Vodovod“ manje obračunavao plate jer nije poštovao zakone, kolektivni i granski ugovor za stambeno komunalnu djelatnost\nRsdnici DOO „Vodovod“ Pljevlja od 2016. godine do danas imaju pravo da od ovog preduzeća, po osnovu manje obračunatih kooeficijenata, naplate pola miliona evra, tvrdi Milan Lekić, predsjednik Opštinskog odbora Nove srpske demokratije i odbornik u lokalnom pljevaljskom parlamentu.\nOn je naveo da je „Vodovod“ manje obračunavao plate jer nije poštovao zakone, kolektivni i granski ugovor za stambeno komunalnu djelatnost.\n– Obračunska vrijednost kooeficijenta umesto 90 evra je morala da bude 121,5 evra. Vi ste štetili radnike jer ste kao startnu osnovu koristili 63 evra a ona je trebalo da bude uvećana za 70 odsto i da iznosi 85. Ovaj gubitak koji ste prikazali u Izvještaju nije tačan. Najmanje 500.000 evra od 2016. godine do danas imaju pravo radnici da naplate od „Vodovoda“. S obzirom na to nije gubitak „Vodovoda“ koji je prikazan u Izveštaju od minus 154.000 evra nego je on preko 650.000 evra – kazao je Lekić na nedavno završenoj sjednici lokalne skupštine gdje se između ostalog raspravljalo o Izvještaj o poslovanju „Vodovoda“ za 2018. godinu.\nOn je istakao da se trenutno radnici ne odlučuju na tužbe zbog pritisaka koji se vrše na njih ali da je siguran da će radnici jednog dana pokrenuti parnične postupke zbog manje isplaćenih zarada.\nLekić je zamjerio rukovodstvu „Vodovoda“ što su radnicima smanjivali plate a povećavali ukupan fond zarada.\n– Prema Zakonu o zaradama u javnom sektoru „Vodovod“ je imao pravo da smanji ukupan fond zarada, ali se radilo obrnuto. Nije smanjivan ukupan fond zarada nego se smanjivale plate a fond zarada se povećavao – kazao je Lekić pitajući gdje je otišao novac od uvećanog ukupnog fonda zarada.\nIz „Vodovoda“ su odgovorili da su zarade obračunavali prema Zakonu o zaradama u javnom sektoru od 2017. godine a da se ukupan fond zarada mogao smanjiti samo smanjenjem zarada ili smanjenjem broja zaposlenih. Iz „Vodovoda“ su odlučili da smanje zarade.\nGUBICI NA MREŽI 71 ODSTO\nUkupan prihod DOO „Vodovod“ tokom 2018. godine iznosio je milion 443 hiljade 218 evra dok je ukupan rashod ovog preduzeća milion 597 hiljada 550 evra što čini gubitak od 154 hiljade evra.\nIz Vodovoda su istakli da su od vode u odnosu na 2017. godinu prihodi manji za 91 hiljadu evra što pravdaju smanjenjem broja korisnika i boljoj uređenosti mernih istrumenata i unutrašnjih instalacija.\nIz Vodovoda je navedeno da je samo 29 odsto prihodovano od ukupno proizvedene količine vode a da su gubici na mreži 71 odsto.


Gojković: U migrantskim kampovima u Srbiji nema zaraženih koronavirusom - Glas Zaječara\nHome Društvo Gojković: U migrantskim kampovima u Srbiji nema zaraženih koronavirusom\nFoto: Al Jazeera Balkans Vučjak kod Bihaća\nPokrajniski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković je rekao da u kampovima za migrante u Srbiji za sada nema pozitivnih na koronavirus. Kako kaže, u migrantskim kampovima ima lekara i vrši se testiranje u zavisnosti od simtoma i procena zdravstvenog stanja, piše Insajder.\n“Migrantski kampovi su dobro obezbeđeni, u njih se teško ulazi i iz njih se teško izlazi, pa je i verovatnoća prenosa infekcije manja. Za sada nemamo pozitivnih rezultata na testove. Ukoliko se neko od migranata zarazi, biće mu pružena sva moguća nega i pažnja”, poručuje Gojković.\nInače, u kampu u Grčkoj je najmanje 23 migranta pozitivno na koronavirus, saopštila je Međunarodna organizacija za migrante. Oni, kako se navodi, nisu imali nikakve simptome. To je prvi primer u svetu potvrde infekcije u toj populaciji.\nPrethodni tekstU Timočkoj krajini na današnji dan 4. april – u samoizolaciji se nalazi 2.303 lica: U Zaječaru 398\nNaredni tekstTrifunović: Sada se vidi da je sistem truo, Vučić ljubomoran na koronavirus


Aktuelno, Najsvežije vesti, Vesti — By taty on November 12, 2011 1:37 pm\nGrčka je juče dobila koalicionu vladu nacionalnog jedinstva čiji će ključni zadatak biti da sprovede program mera koje je usvojila Evropska unija, kako bi se izbegao bankrot zemlje koji bi mogao da ugrozi monetarni sistem cele EU.\nGrčka vlada nacionalnog jedinstva polaže zakletvu\nNovi premijer Lukas Papademos je formirao kabinet iz tri stranke: dosad vladajućeg PASOK-a, vodeće opozicione konzervativne Nove demokratije i krajnje desničarske LAOS partije.\nVećinu mesta u novoj vladi imaće PASOK, a važan sektor finansija i dalje je zadžao dosadašnji ministar Evangelos Venizelos. Šef diplomatije biće Stavros Dimas, bivši komesar u EU za zaštitu okoline, a ministar odbrane je Dimitris Avramopulos.\nU novu vladu je, prvi put posle obaranja vojne hunte 1974, ušla i krajnje desničarska Laos partija koja je dobila mesto ministra za infrastrukturu.\nTags: Dodeljena mesta ministrima u koalicionoj vladi Grčke, EU, Grčka dobila koalicionu vladu nacionalnog jedinstva, Grčka dobila koalicionu vladu nacionalnog jednistva, Grčka dobila kolaicionu vladu, Ministar finansija u Grčkoj ostao Evangelos Venizelos, Vesti iz Grčke, Vesti iz regiona, Vesti iz sveta\nIako Rajko Dujmić nije uspeo zbog poslovnih obaveza da dođe u beogradsku Jugotonovu radnju, to su učinili ostali članovi legendarne...


Otvorena izložba sto slika iz kolekcije Vojvodjanske banke – NovostiDana.rs\nOtvorena izložba sto slika iz kolekcije Vojvodjanske banke\nIzložba „Sto odabranih“ otvorena je večeras u Galeriji Matice srpske u Novom Sadu, a tokom naredne dve nedelje publika će na njoj moći da pogleda do sada uglavnom neizlagana dela iz umetničke kolekcije Vojvodjanske banke, članice OTP grupe.\nPostavka predstavlja krunu zajedničkog projekta Vojvodjanske banke i Galerije Matice srpske pod nazivom „Odgovorno u kulturi“, u okviru kojeg su stručnjaci galerije popisali, valorizovali i katalogizovali kolekciju banke od gotovo 800 slika vojvodjanske umetnosti druge polovine 20. veka, a banka pomogla obnovu zgrade galerije.\nDirektorka Galerije Matice srpske Tijana Palkovljević Bugarski rekla je na otvaranju izložbe da je bilo izuzetno teško odabrati 100 dela, jer je kolekcija banke bogata po kvalitetu i po broju radova, pa je za taj poduhvat bio potreban veliki trud i upoznavanje sa njima.\n„Trudili smo se da izaberemo podjednako i poznate autore druge polovine dvadesetog veka, ali i generaciju mladjih umetnika aktivnih posle 2000. godine, da kroz izložbu pokazali dve aktivnosti banke brigu o očuvanju vojvodjanskog kulturnog nasledja i ulaganje u savremenu scenu i autore mladje generacije“, rekla je Palkovljević Bugarski.\nOna je dodala da izložba donosi raznolikost tema i stilova, kao i uvid u posvećeno sakupljanje i kolekcionarstvo Vojvodjanske banke u proteklih 50 godina.\nPredsednik Izvršnog odbora Vojvodjanske banke Predrag Mihajlović, rekao je da je ta banka specifična ne samo zbog duge tradicije, već je to banka koja je oduvek „gajila odnos ka održavanju pravih vrednosti“, gde kultura i umetnost zauzimaju važno mesto.\n„U poslednjih 50 godina je banka pored svojih poslovnih aktivnosti uvek odvajala deo vremena i naporea da podrži kulturu. Tako smo došli i do ove cifre od gotovo 800 umetničkih dela koja su sastavni deo kolekcije“, rekao je Mihajlović.\nPrema njegovim rečima, projekat „Odgovorno u kulturi“ značajan je i zbog toga što odgovornost podrazumeva ne samo pomoć kulturi, već i predstavljanje te kulture široj javnosti.\n„Banka je krenula u pomoć Galeriji tako što je pomogla restauraciju ovog prelepog prostora, a saradnja se nastavlja pomoći galerije ka banci, koja je utvrdila umetničku vrednost svih dela koje smo prikupljali i na kraju izložila top sto umetničkih dela koje banka ima u vlasništvu“, rekao je on.\nDodao je da će banka nastaviti da brižljivo čuva tu kolekciju i da će se truditi da je što više približi javnosti.\nMinistar kulture Vladan Vukosavljević je svečano otvorio izložbu i poručio kompanijama da nastave da na ovaj način podržavaju kulturu, a da će država ohrabrivati takve poduhvate i gestove kroz izmenu zakona i normativnih akata.\n„Ministarstvo kulture i informisanja planira da upravo ovih dana pokrene čitav niz zakonskih inicijativa za predloge za izmene i dopune odredjenih zakona, poput onih koji se odnose na PDV, prihode gradjana i korporacija, kako bi stvaranjem normativnog pozitivnog ambijenta dodatno ohrabrilo privredne subjekte da ulažu u kulturu“, najavio je Vukosavljević.\nOn je kazao da sada ta situacija nije posebno ohrabrujuća, pa će nadležno ministarstvo učiniti niz poteza, koji stoje i u Strategiji kulturnog razvoja, a koji bi trebalo da dovedu do stvaranja povoljnijih uslova za „gestove, strategije i poteze poput ovog u Galeriji Matice srpske“.\nLjubitelji umetnosti u celoj Vojvodini i Srbiji već su imali mogućnost da pogledaju dela koja su deo izložbe tokom svojevrsnog putujućeg „Karavana slika“, koji je obišao Kragujevac, Čačak, Apatin, Zrenjanin i Suboticu, a dela su bila izložena i u Beogradu.\nVojvodjanska banka i Galerija Matice srpske su ugovor o saradnji potpisale 2016. godine, a finansijska sredstva u iznosu od 5,2 miliona dinara koje je ostvarila tim ugovorom, Galerija je usmerila u obnovu zgrade, rekonstrukciju ulaza i ugradnju spoljnog lifta za osobe sa invaliditetom.\nRuski ambasador pri UN: Ništa novo u britanskom izveštaju o novičoku\nДеца у Србији окружена дигиталном технологијом


Šveđani „na mišiće“ do pobede protiv Poljske i glavne faze – Balkan-Handball.com\nHome / EURO 2020 / Šveđani „na mišiće“ do pobede protiv Poljske i glavne faze\nŠveđani „na mišiće“ do pobede protiv Poljske i glavne faze\nSelekcija Švedske pobedila je Poljsku 28:26 (14:13) u poslednjoj utakmici grupe F grupne faze takmičenja na Evropskom prvenstvu. U Geteborgu je jedan od domaćina, teže nego što se očekivalo, stigao do trijumfa koji im garantuje prolaz dalje.\nŠveđani su na poluvremenu imali minimalnu prednost (14:13), a Poljaci su na momente imali vođstvo koje nisu uspeli da održe. Iako je samo sedam igrača skandinavske selekcije (nasuprot 12 iz Poljske) pogađalo metu rivala, Gotfidson, Peterson i Ekdal du Ric su vodili svoj tim do veoma važne pobede. Ovi podacima treba dodati i učinak Paličke, koji je za 35 minuta na terenu zabeležio devet odbrana i time dodatno pomogao Švedskoj da se nađe u glavnoj fazi takmičenja, koja će se igrati u Malmeu.\nTabela, grupa F:\nSlovenija 3/3 – 6 bodova (dva u glavnoj fazi)\nŠvedska 2/3 – 4 doba (0 u glavnoj fazi)\n← Prethodni članak Francuzi pobedili BiH – kraj Evropskog prvenstva za obe selekcije\nNaredni članak → Makedonci izbegli poslednje mesto u grupi – Česi overili glavnu fazu


Lavrov: Zapad uvodi sankcije i sa i bez razloga - 23.11.2021, Sputnik Srbija\nZapad na čelu sa Sjedinjenim Američkim Državama uvodi sankcije sa povodom ili bez njega, a flagrantan primer su ograničenja prema gasovodu „Severni tok 2“... 23.11.2021, Sputnik Srbija\n„Jasno je da radimo u veoma teškim uslovima, izazovi i rizici su višestruki. A kao beleg vremena je već dugi niz godina upotreba politički motivisanih jednostranih restrikcija od strane većine zapadnih država na čelu sa Amerikancima, koje se uvode redom jedna za drugom, sa povodom ili bez razloga. Naravno, flagrantan primer je ono što rade sa ‘Severnim tokom 2’“, rekao je Lavrov na forumu „Međunarodna agenda ruskog biznisa: Izazovi, rizici, strategija i saradnja sa državom“.On je istakao da na taj način ruske kompanije posluju „u veoma teškim uslovima“.„Mi sa svoje strane na ovakve neprijateljske korake odgovaramo provereno i adekvatno. Rukovodimo se zadacima održavanja stabilnosti domaće privrede i finansijskog sistema“, naglasio je Lavrov.Prema njegovim rečima, Rusija istovremeno nudi i sopstvenu pozitivnu agendu „za obezbeđivanje ravnopravne saradnje i ravnoteže interesa u međunarodnim ekonomskim odnosima bez ikakve diskriminacije“.Sjedinjene Američke Države najavile su da će uvesti sankcije za dva broda i jednoj ruskoj kompaniji uključenoj u izgradnju projekta gasovoda „Severni tok 2“, rekao je ranije američki državni sekretar Entoni Blinken.\nrusija, sergej lavrov, sankcije, sad, severni tok 2, zapad, rusija – politika\n„Jasno je da radimo u veoma teškim uslovima, izazovi i rizici su višestruki. A kao beleg vremena je već dugi niz godina upotreba politički motivisanih jednostranih restrikcija od strane većine zapadnih država na čelu sa Amerikancima, koje se uvode redom jedna za drugom, sa povodom ili bez razloga. Naravno, flagrantan primer je ono što rade sa ‘Severnim tokom 2’“, rekao je Lavrov na forumu „Međunarodna agenda ruskog biznisa: Izazovi, rizici, strategija i saradnja sa državom“.\n„Mi sa svoje strane na ovakve neprijateljske korake odgovaramo provereno i adekvatno. Rukovodimo se zadacima održavanja stabilnosti domaće privrede i finansijskog sistema“, naglasio je Lavrov.


Posmatračka misija u Siriji suspendovana do daljnjeg\nŠef misije UN za stabilizaciju Sirije (USMIS) norveški general Robert Mud rekao je danas da posmatrači prekidaju svoj rad zbog eskalacije nasilja.\n"Posmatrači neće obavljati patrole i do daljeg neće biti na svoji pozicijama", navodi se u saopštenju u kojem je general objavio suzpenziju operacija UNSMIS-a.\nOn je juče održao konferenciju za novinare na kojoj je rekao da sve ukazuje na to da postoji "nedostatak volje" sirijske vlade i opozicije da potraže mirno rješenje. On je naglasio da se nasilje pojačalo u proteklih deset dana zbog čega su nenaoružani posmatrači izloženi značajnom riziku.\nNešto ranije, aktivisti su saopštili da vladine snage bombarduju dijelove Homsa i Damaska.\nOrganizacija "Sirijska observatorija za ljudska prava saopšštila je da je najmanje sedam osoba ubijeno tokom noći u predgrađu sirijskog glavnog grada Duma, dok je 18 drugih život izgubilo u nasilju u drugim dijelovima zemlje.\nSkoro 300 vojnih posmatrača i 112 civilnog osoblja UNSMIS-a stacionirano je u Siriji kako bi provjerili sprovođenje mirovnog plana Specijalnog predstavnika UN i Arapske lige Kofija Anana.\nPrema podacima UN, najmanje 10.000 ljudi je poginulo od početka prodemokratskih protesta u martu 2011. godine. Sirijska vlada saopštila je da su "terorističke grupe" ubile 6.143 osobe.\nFollow @RSE_Balkan Izbor urednika Most: Popov i Šehić Da li je Beograd otpisao Dodika? Tema sedmice Zdrava hrana na balkanskim trpezama Igor Štiks za RSE Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba Govoreći bosanski Kurspahić: Farbanje u ružičasto Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (1858)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (682)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (657)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (599) Gaf nedelje: Prokletstvo, Aca na Kosovu i dva Obraza (558) Zašto Eurosong gubi popularnost (496)Pomak s mrtve tačke: Napredak u tehničkom dijalogu Beograda i Prištine (454)Politički skandali potresaju Belu kuću (444) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (439)Eurosong u Švedskoj uz skandal sa glavnim sponzorom (438)Najčešće poslanoOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiHNajviše komentaraEngel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu (102)Dodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka (82)Da li je Beograd otpisao Dodika? (32)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (25)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (22)Zašto Eurosong gubi popularnost (11)Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? (11)Preporuke za promjenu Ustava: Federacija BiH funkcionalnija i jeftinija (8)Eurosong u Švedskoj uz skandal sa glavnim sponzorom (7)Skandali koji tresu Obaminu administraciju i samog predsjednika (6)Najgledanije Beograd: Čistač cipela Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Zemaljski muzej obilježio Međunarodni dan muzeja Beograd: Međunarodni dan borbe protiv homofobije Šareni piknik na Međunarodni dan borbe protiv homofobije, Beograd, 17.5.2013. Japan: Šestero nastradalih u požaru na ruskom brodu Sjećanje na budućnost Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Sastanak poslaničkog kluba BS sa glavnim pregovaračem\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Sastanak poslaničkog kluba BS sa glavnim pregovaračem\nJužni Sandžak – Poslanički klub Bošnjačke stranke sastao 30.01.2011. godine sa Glavnim pregovaračem, ambasadorom Aleksandrom Andrijom Pejovićem.\nPoslanici Bošnjačke stranke istakli su da bezrezervno podržavaju evropske integracije, jer to vide kao trajno i kvalitetno rješenje za sve građane Crne Gore. Konstatovano je da su evropske integracije proces koji će Crnoj Gori pomoći da ojača svoju demokratiju i tako postane moderna evropska država.\nObije strane složile su se da predstavnici bošnjačkog naroda u Crnoj Gori, ali i predstavnici drugih manjinskih zajednica, treba da budu članovi pregovaračkih timova i radnih grupa, koje će biti potpora pregovaračkom timu.\nTokom sastanka razmijenjena su mišljenja o ulozi Skupštine u budućem pregovaračkom procesu. S tim u vezi, ocijenjeno je da Skupština mora imati jaču i odgovorniju poziciju u ovoj izuzetno zahtjevnoj i kompleksnoj fazi pristupanja EU.\nNa sastanku izraženo je obostrano zadovoljstvo napretkom koji je ostvarila Crna Gora u procesu evropskih integracija. Takođe, konstatovano je da su uspješne NATO integracije jedan od bitnih preduslova za brži i bolji tok puta ka EU i stabilnosti čitavog regiona.


Saopštenje: Civilno društvo zabrinuto zbog ukidanja Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom – CK13\nSaopštenje: Civilno društvo zabrinuto zbog ukidanja Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom\nIako je deo nadležnosti Kancelarije prenet na novo Ministarstvo, javnosti nije dovoljno jasno obrazloženo zbog čega se odnosi sa civilnim društvom stavljaju pod okrilje jednog ministarstva. Na ovaj način se značajno sužava prostor za konstruktivnu saradnju između svih organa javne vlasti i civilnog sektora, koja bi po standardima Evropske unije trebalo da bude mnogo više od dijaloga. Ostaje i pitanje kako će se u budućoj praksi Ministarstva sprovoditi politika učešća građana u pripremi propisa u skladu sa osnovnim principima Smernica za uključivanje OCD u procese donošenja propisa. Kancelarija je uspostavila standarde u ovoj oblasti i smanjenje ovih standarda umanjiće i realan uticaj na kvalitet i sadržinu pravnih propisa. Takođe, u delokrugu novog Ministarstva nema nadležnosti u vezi sa prikupljanjem i objavljivanjem informacija o finansiranju organizacija civilnog društva iz budžeta. Na ovaj način, ukinut je važan mehanizam za kontrolu transparentnosti potrošnje ovih budžetskih izdvajanja. Istovremeno, ukinuta je veoma važna uloga Kancelarije da osigurava učešće građana u pripremi pravnih propisa od strane ministarstava i lokalnih samouprava.\nOd Vlade takođe očekujemo, iako to Zakonom o ministarstvima nije predviđeno, da Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog preuzme i sva radno angažovana lica iz Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom, kao što je slučaj sa zaposlenima iz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, kao i Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave. U suprotnom će neizbežno doći do prekida ili usporenja procesa u kojima Kancelarija trenutno učestvuje ili ih sprovodi.\nCivilni sektor Civilno društvo Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom Saopštenje


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: EU će uskoro uvesti ekonomske sankcije Bjelorusiji\n07. 12. 2020. 20:39 >> 20:43 1\nEvropska unija (EU) će uskoro uvesti sankcije preduzećima i udruženjima koji podržavaju vlasti u Bjelorusiji u pokušaju da prestane represija u toj zemlji, saopštili su danas evropski diplomatski izvori.\n"Represija treba da prestane. Novi niz sankcija uskoro bi trebalo da bude usvojen", izjavio je šef evropske diplomatije Žozep Borel poslije sastanka ministara spoljnih poslova EU u Briselu.\nŠefovi diplomatije EU zamoljeni su na prethodnom sastanku 19. novembra da pripreme nove sankcije Bjelorusiji.\nBorel je rekao da će nove sankcije pogoditi ekonomski sektor Bjelorusije.\nEU je već uvela sankcije predsjedniku Aleksandru Lukašenku, njegovom sinu i članovima njegovog okruženja. Njima je zabranjen boravak u EU gdje im je imovina zamrznuta.\nBjelorusija Žozep Borel EU\n"U Bjelorusiji nastavak sistematske represije"


Malo je rešenja koja mogu da zadovolje sve\nKosovo će nakon ove faze pregovora najverovatnije steći uslovnu nezavisnost, kaže za naš program Dag Bendou (Doug Bandow), iz vašingtonskog instituta Kato i savetnik bivšeg američkog predsednika Ronalda Regana. On međutim smatra da međunarodna zajednica neopravdano odbacuje predlog predsednika Srbije Borisa Tadića o stvaranju dva entiteta, favorizujući na taj način poziciju Albanaca.\nBENDOU: Svakako da će hapšenje Ante Gotovine, osumnjičenog za ratne zločine poboljšati imidž Hrvatske. Međutim, ona se još uvek sporije kreće prema Evropkoj Uniji u odnosu, na primer, Bugarsku i Rumuniju, zbog problema koji postoje na prostoru bivše Jugoslavije. Ne mislim da će nakon ovog hapšenja Hrvatska sada ući u Evropsku Uniju mnogo brže, recimo 2007. zajedno sa Bugarskom i Rumunijom, i zbog nerešenih unutrašnjih pitanja a i dilema sa kojima se suočava Evropska Unija oko proširenja, imajući u vidu ukupne troškove, što potvrđuje i aktuelna rasprava oko njenog budžeta. Zato će se čitav proces pre usporavati nego ubrzavati i pridruživanje Hrvatske trajati duže.\nRSE: Da li će hapšenje Gotovine ubrzati pronalaženje Radovana Karadžića i Ratka Mladiča.\nBENDOU: "Ne mislim da između ova dva slučaja postoji mnogo dodirnih tačaka. Vlasti u Srbiji javno kažu da žele da ih izruče, ali ne mislim da su oni koji ih neposredno štite previše uzbuđeni i uzdrmani hapšenjem Gotovine. Naravno, to ne znači da se Mladić i Karadžić neće uskoro takođe naći u Hagu, ali ako se to desi, to neće biti u direktnoj vezi sa hapšenjem hrvatskog generala.\nRSE: Pregovori o finalnom statusu Kosova na neki način već su počeli. Kakav se ishod može očekivati. Bezuslovna nezavisnost, čemu teže Albanci, ili će se međunarodna zajednica opredeliti za neku varijantu uslovne nezavisnosti, kao prelaznog rešenja.\nBENDOU: Međunarodna zajednica nastoji da postigne kompromis između zahteva Albanaca za nezavisnošću i neprihvatanja Srbije samostalnosti Kosova. Većina suseda Srbije takođe ne gledaju blagonaklono na moguću promenu granica na Balkanu. Ja pretpostavljam da će najverovatniji ishod pregovora o finalnom statusu biti uslovna nezavisnost Kosova, na način da obe strane imaju osećaj da su nešto dobile, sa otvorenim konačnim rešenjem.\nRSE: Šta bi praktično značila ta uslovna nezavisnost u smislu nadležnosti vlasti na Kosovu, sa jedne, i prava lokalnih Srba kao i uticaja države Srbije na Kosovu, sa druge strane.\nBENDOU: Najverovatniji ishod biće striktini zahtevi vlastima na Kosovu u zaštiti prava manjina, demokratizacije društva u celini, kao uslov da međunarodna zajednica eventualno razmotri opciju potpune nezavisnosti za Kosovo. Naravno ostaje pitanje vremenskog okvira, kao i snažnog opiranja Srbije nezavisnosti Kosova. Tu su i ostale balkanske zemlje, pre svega Grčka, koje nerado gledaju na tu opciju. To će biti veoma teški pregovori. Pretpostavljam da će se međunarodna zajednica kretati ka nekoj vrsti nezavisnosti, jer na neki način blagonaklonije gleda na poziciju Albanaca nego Srbije, ali će težiti kompromisu.\nRSE: Da li bi uslovna nezavisnost značila na primer veća ovlašćenja kosovskim institucijama ali ne i međunarodno priznanje, odnosno članstvo u Ujedinjenim nacijama.\nBENDOU: Mislim da bi u toj varijanti kosovske institucije dobile veliku autonomiju u odlučivanju sve dok ispunjavaju kriterijume predviđene standardima, zatim u zavisnosti od načina na koji bi generalno vodili politiku u smislu poštovanja prava svega srpske manjine, onda efikasnog funkcionisanja političkog sistema, borbi protiv kriminala.\nRSE: Da li to znači da ako kosovske institucije budu ispunile ove uslove da će Kosovo dobiti punu nezavisnost. U međuvremenu, koliko bi mogao da traje prelazni period uslovne nezavisnosti.\nBENDOU: Ako treba da predviđam, mislim da će Kosovo skoro sasvim sigurno dobiti punu nezavisnost nakon ispunjenja svih uslova, ali kao što sam rekao, tome se Srbija snažno protivi kao i još neke balkanske zemlje, tako da se to ne može garantovati i zavisiće od dinamike pregovora.\nRSE: Predsednik Srbije Tadić predložio je stvaranje dva entiteta na Kosovu, srpskog i albanskog. Međutim, ta ideja naišla je na hladan prijem u međunarodnoj zajednici. Kakav je Vaš stav.\nBENDOU: Smatram da je Tadićev predlog logičan. Naime, ako je intencija da se odvajanjem Kosova uzme deo teritorije Srbije, onda je smisleno da se od dela Kosova otcepe područja u kojima su Srbi u većini. Međutim, iz nekog razloga međunarodna zajednica ima iluziju o održavanju multietničkog društva na Kosovu, koje će biti demokratsko i humano. Da ponovom, imajući u vidu da SAD i Evropska Unija istrajavaju na podršci Albancima na račun Srbije, kao i drugih balkanskih zemalja koje imaju sličnu poziciju kao Beograd, mislim da će međunarodna zajednica i dalje biti protiv stava o stvaranju dva entiteta.\nRSE: Na koji način bi prava lokalnih Srba bila zaštićena u okviru centralizovanog Kosova.\nBENDOU: To je veoma važno pitanje i nisam siguran da je to moguće. U ovom trenutku međunarodna zajednica može preko svoje administracije i oružanih snaga da to garantuje. Postavlja se međutim pitanje šta će biti jednoga dana ako Kosovo postane nezavisno. Ostaje nada da ako kosovske institucije ispune određene standarde na putu ka samostalnoj državi, to bi trebalo značiti da će većinski Albanci respektovati prava manjina. Međutim, Srbi na Kosovu imaju mnogo razloga za zabrinutost da li će to biti i ostvareno.\nRSE: Pojedini krugovi u srpskom etničkom korpusu tvrde da ako Kosovo postane nezavisno, onda Republika Srpska ima takođe pravo da se odvoji od Bosne. Međunarodna zajednica ističe da se ova dva slučaja ne mogu povezivati. Kakav je Vaš stav.\nBENDOU: Ima smisla povezivati ova dva slučaja, ali logika i pravičnost često ne postoje u međunarodnim odnosima. Odnos SAD i Evrope prema Balkanu, nikada nije bio fer. Oni su stalno podržavali raspad i otcepljenje delova teritorije bivše države kojom su dominirali Srbi, ali su bili protiv da se Srbi odvoje od Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nRSE: O poziciji Crne Gore. Ova republika je sve bliža referendumu o državnom statusu. Stiče se utisak da je crnogorsko rukovodstvo ovoga puta nepokolebljivo u nameri da organizuje izjašnjavanje naroda bez obzira na još uvek nejasan stav Evropske Unije, koja, čini se i dalje favorizuje opciju očuvanja državne zajednice sa Srbijom. Kakav se ishod može očekviati.\nBENDOU: Očigledno je da vlasti u Crnoj Gori teže nezavisnosti ove republike. Međutim, susedne države na Balkanu nisu previše oduševljene novim prekrajanjem granica. Pitanje je naravno u kojoj meri će zvanična Podgorica uspeti da ubedi u svoju argumentaciju SAD i Evropsku Uniju. Mnogo toga će zavisiti i od ishoda referenduma, odnosno koliko će biti izrazita većina onih koji podržavaju nezavisnost i da li će čitav proces biti fer i demokratski.\nRSE: Ključno pitanje u ovom trenutku nije, čini se, održavanje referenduma već koja je to većina neophodna da bi rezultat bio prihvačen kao legitiman. Venecijanska komisija je pripremila predlog, koji vlast i opozicija na različite načine tumače, mislim na klauzulu od 50 procenata.\nBENDOU: Između crnogorskih vlasti i evropskih zvaničnika postoji razlika sa kojom se većinom doneta odluka može smatrati legitimnom. Zvanična Podgorica ističe da je 50 odsto birača plus jedan od izašlih dovoljno za odluku o nezavisnosti. S druge strane, u Evropskoj Uniji bi prihvatili takvu opciju samo ako se izrazita većina opredeli za nezavisnost i pitanje je kako će u Briselu reagovati ako rezultat bude tesan.\nRSE: Da li je realna opcija i u slučaju odluke na referendumu o nezavisnosti Crne Gore, uspostavljanje Saveza dve suverene države, što Podgorica u ovom trenutku predlaže Srbiji, ili bi definitivan razlaz bio krajnjih ishod.\nBENDOU: Mnogo toga zavisi od načina kako će referendum biti sproveden, da li će odluka biti tesna kao i kako će reagovati međunarodna zajednica, mislim pre svega na SAD, da li žele očuvanje neke vrste zajednice sa Srbijom ili ima neki drugi plan.\nRSE: Mnogi u međunarodnoj zajednici ističu da rešenje za Kosovo i Crnu Goru mora biti tako da doprenese regionalnoj stabilnosti i omogući približavanje regiona Evropskoj Uniji. Kako to ostvariti na način da svako bude zadovoljan, jer na Balkanu rešenje mnogih političkih pitanja liči na tzv. "nultu igru", koja znači da je pobeda jedne strane automatski poraz druge.\nBENDOU: Nažalost veoma je malo rešenja koja mogu da zadovolje sve. Nakon raspada država uvek ostane neka manjinska grupacija, čija je pozicija potencijalno ugrožena. Ostaje nada da se u ovom slučaju balkanske zemlje mogu ubediti da je njihov ekonomski interes članstvo u Evropskoj Uniji, koja, sa svoje strane, insistira na poštovanju ljudskih i manjinskih prava, odnosno promoviše mir i toleranciju. Međutim, u stvarnosti i dalje postoje nerešena pitanja u Hrvatskoj, Bosni i na Kosovu i to neće biti prevaziđeno tek tako preko noći.\nRSE: Konkretno, ako Kosovo dobije punu nezavisnost, da li postoji opasnost od lančane reakcije zahteva za promenom granica na Balkanu, kako tvrde pre svega u Beogradu, ili bi njegova nezavisnost upravo doprinela stabilizaciji regiona, kako ističu u Prištini.\nBENDOU: Ja mislim da će nezavisnost Kosova usloviti lančanu reakciju. Albanci su u poslednjih nekoliko godina bili najagresivniji u nastojanju da stvore državu, i ne vidim razloga da slične aspiracije unutar Srbije, Makedonije i drugim delovima Balkana ugasnu.\nRSE: Rekli ste da međunarodna zajednica nije dopustila srpskim manjinskim zajednicama da razbiju pojedine novostvorene države za razliku od podrške pojedinim republikama da se otcepe od bivše Jugoslavije. Imajući u vidu kako se završila priča u Hrvatskoj, zatim ostanak Republike Srpske u okviru Bosne, eventualnu nezavisnost Kosova i osamostaljivanje Crne Gore, to bi na neki način učinilo Srbe najvećim gubitnicima poslednjih ratova. To bi onda dodatno ojačalo poziciju nacionalističkih opcija u samoj Srbiji, omogućilo pobedu Srpske radikalne stranke, što bi po mnogim ocenama, značilo rizik od novog kruga nasilja na Balkanu.\nBENDOU: Mislim da je to još jedan od pokazatelja da se međunarodna zajednica ne odnosi pravično prema Srbima i Srbiji. Svakome je dozvoljeno da se otcepi, a Srbi kao manjine su prinuđeni da ostanu u tim novostvorenim državama iako su njihova prava ne retko ugrožena. To može imati uticaj i na samu Srbiju u kojoj će svakako u slučaju nezavisnosti Kosova jačati osećanje rezignacije a što može imati veoma negativan efekat na demokratske procese.\nRSE: Da li će region biti stabilniji ili još nestabilniji nakon što se završi proces stvaranja novih država.\nBENDOU: Ja mislim da će Balkan i dalje biti nestabilan čak i nakon eventualnog stvaranja novih nezavisnih država.\nRSE: Čak i ako zemlje regiona postanu jednog dana članice Evropske Unije kao punopravni članovi.\nBENDOU: Ali još uvek nisu u njoj i pitanje je kada će balkanske države postati članice. Mislim da će ući u Evropsku Uniju tek kada se otkloni nestabilnost na Balkanu. Sumnjam da će Brisel želeti da ih primi pre nego što reše ključne probleme.\nRSE: Postoji teorija da bi u trenutku proglašenja nezavisnosti Kosova Srbija, kao neka vrsta kompenzacije, bila primljena u Evropsku Uniju.\nBENDOU: Ne verujem da će se to desiti osim ako Srbija ispuni sve neophodne uslove za članstvo u Evropskoj Uniji. Ako će nezavisnost Kosova podstaći nestabilnost i nacionalizam u samoj Srbiji, onda je još manje verovatno da Brisel donese odluku o njenom prijemu. Dakle, ovo pitanje je veoma kompleksno i nisu moguće takve vrste trgovina.


Uručena dezinfekciona sredstava školama | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Uručena dezinfekciona sredstava školama\nSekretar opštinskog Crvenog krsta Pale Jelena Petrović uručila je danas dezinfekciona sredstva, bezkontakne toplomjere osnovnim školama i Srednjoškolskom centru na području ove lokalne zajednice.\nPetrovićeva je navela da je donacija stigla od Crvenog krsta Republike Srpske, koji se potrudio da u svim gradovima obezbijedi potrebna sredstva za škole.\nOna je dodala da je opštinski Crveni krst dobio četiri stalka koji su namijenjeni za osnovne škole „Srbija“, „Pale“ i „Mokro“ i za Srednjoškolski centar „Pale“.\n„Uručeni su stalak sa dozerom za dezinfekciju ruku učenika i 20 litara dezinficijensa. Ovo je jako praktično i ne zauzima veliki prostor, tako da svaki učenik prilikom ulaska u školu može da izvrši dezinfekciju ruku“, rekla je novinarima Petrovićeva.\nDirektor Srednjoškolskog centra „Pale“ Nedeljko Gazivoda zahvalio je na donaciji Crvenom krstu Republike Srspske jer vode brigu o učenicima, posebno u pandemijskim uslovima, s ciljem sprečavanja širenja virusa u školama.\nGazivoda je istakao da se nastava odvija u grupama po 12 učenika, te da im Ministarstvo prosvjete i kulture Srpske mjesečno šalje sredstava za higijenu i dezinfekciju.\nOn je dodao da je sutra slava škole – Sveti Sava, ali da će slavski obred obaviti u Hramu Uspenja Presvete Bogorodice na Palama i tako ispoštovati sve mjere sa ciljem zaštite zdravlja učenika i zaposlenih.\nDirektor Osnovne škole „Srbija“ na Palama Sanja Marković zahvalila je republičkom Crvenom krstu, a posebno opštinskom Crvenom, na donaciji.\nPrethodni članakZa najvjernije čitaoce besplatan upis\nNaredni članakMilićki džudisti 10 godina na sportskoj sceni


Šemsudin Dedić, novi ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi F BiH\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Šemsudin Dedić, novi ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi F BiH\nBosna i Hercegovina i njen veći entitet dobili su konačno izvršnu vlast. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH potvrdio je imenovanje Savjeta ministara na čijem će čelu biti Denis Zvizdić. Također, Predstavnički dom Parlamenta FBiH potvrdio je Vladu FBiH koju će u narednom periodu predvoditi premijer Fadil Novalić. Pred vlastima je težak zadatak, a u prvom planu su ekonomske reforme koje bi nas trebale izvesti iz duboke krize u kojoj se nalazimo.\nPrvi zadatak novoformirane vlasti biće da se uhvati u koštac s ekonomskim poteškoćama obzirom na duboku privrednu krizu koja je zahvatila naše društvo. Zadovoljstvo činjenicom da je vlast konačno formirana izrazili su i politički predstavnici iz USK u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti: Šemsudin Dedić, novi ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi FBiH,delegat u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Esad Bašagić i novi poslanik u Federalnom parlamentu Asim Kamber, koji je na jučerašnjoj sjednici položio svečanu zakletvu.\nBihaćki gradonačelnik je također izrazio zadovoljstvo i optimizam:\n“Imamo obećanja da će se status prema USK-a i gradu Bihaću promijeniti sa imenovanjem nove Vlade F BiH. To konkretno znači da od nove vlade očekujemo da se riješi zaobilaznica oko Bihaća, da se završi cesta preko Grmuško-srbljanskog platoa prema Bosanskoj Krupi, da se završi put prema Martin Brodu, da se izdvoji daleko više sredstava prema Nacionalnom parku Una i razvoju turizma u našem kantonu. Ako se država za sve zadužuje, neka se zaduži i za naš Kanton i naše krajiške gradove “- kazao je gradonačelnik Galijašević.\nNakon potvrđivanja novog saziva Vlade Federacije BiH, održana je vanredna sjednica ovog zakonodavnog doma na kojoj je usvojen budžet za 2015. godinu. Time su se stekli uslovi da budžet, odobren sat vremena do isticanja odluke o privremenom finansiranju Federacije BiH, postane operativan.


Predsjednik Srbije je izrazio očekivanje da do kraja 2019. bude završen centralni gasovod kroz Srbiju, od granice sa Bugarskom do granice sa Mađarskom, dužine 402 kilometra, koji će biti deo Turskog toka i njime će biti dopreman ruski gas\nBojana Stojanovic | 18.01.2019\nBEOGRAD (AA) - Predsednik Srbije Alekandar Vučić uputio je danas molbu i apel partnerima iz Evropske unije da snažnije utiču na Prištinu da ukine takse, jer je važno nastaviti razgovore o budućnosti Srba i Albanca, javlja Anadolu Agency (AA).\n"Molim naše partnere iz Evropske unije da budu određeniji i jasniji, ne zato što bih se tome radovao ili hoću da kažem da je druga strana kriva, već jer želim da razgovaramo, posebno za budućnost Srba na Kosovu i Metohiji, ali i budućnost Srbije", rekao je Vučić na konferenciji za medije u Beogradu.\nOn je još jednom zamolio i Prištinu da takse ukine.\n"Mi smo veoma spremni uvek da razgovaramo, da vidimo i dokle se stiglo sa Zajednicom srpskih opština, da vidimo šta planiraju", kazao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, odgovor partnera iz EU i Prištine je da nam kažu hoće li biti ukidanja taksi, a ako neće, onda je fer da pruži šansu ideji premijera Kosova Ramusha Haradinaja da ga skine sa vlasti, a prilika za to su izbori.\nVučić je, na pitanje o svojoj izjavi da bez Rusije nema rešenja za Kosovo, ukazao da se nije razgovaralo o formatima dijaloga.\nKako je dodao, za Srbiju je od presudnog značaja i gasni sporazum koji je juče postignut sa Putinom.\nVučić je izrazio očekivanje da do kraja 2019. bude završen centralni gasovod kroz Srbiju, od granice sa Bugarskom do granice sa Mađarskom, dužine 402 kilometra, koji će biti deo Turskog toka i njime će biti dopreman ruski gas.\n"To će biti od suštinskog infrastrukturnog stratešog značaja za budućnost Srbije, ogromna investicija značajna za industrijalizaciju i rast bruto domaćeg proizvoda (BDP). Finasiranje će podeliti srbijanska i ruska strana, videćemo u kom obimu", kazao je Vučić.\nNa pitanje novinara da li postoji bojazan da EU spreči izgradnju gasovoda Turski tok kroz Srbiju, kao što je sprečila i Južni tok, Vučić je kazao da su velike šanse da bude izgrađen taj gasovod jer će njime gas biti dopreman i do članica EU.\n"Licemerno bi bilo da se spreči da Srbija dobija ruski gas, a istovremeno zemlje EU koriste velike količine tog gasa", rekao je Vučić i naveo da je prošle godine Rusija isporučila više od 200 milijardi kubika gasa zemljama EU, a Srbiji jedan posto te količine.\nOn je istakao da je za Srbiju najjeftiniji ruski gas i da ne želi da "plaća reket nikome" da bi Srbija nabavljala skuplji gas iz neke druge zemlje.\nPredsednik Srbije je naveo da je za zemlju važno i ugovoreno proširenje gasnog skladišta Banatski dvor, sa 450 na 750 miliona kubika, jer će uvek moći da se interveniše kada dođe do nestašice tog energenta.\nOn je najavio da će Vojsci Srbije tokom ove godine biti isporučeno sedam novih helikoptera iz Rusije, što kako je rekao, uz devet Erbasovih helikoptera H-145 koji su već kupljeni za potrebe vojske i policije, znači da će Srbija dobiti "više ispravnih i mnogo vrednijih letelica nego u prethodnih 30 godina".\n"Ove godine dobijamo sedam novih helikoptera, četiri Mi-35 koji su među najmodernijim i najboljim borbenim helikopterima na svetu. Vidim da ih neki u okruženju koji razvijaju mrežnju prema Srbiji i meni zovu 'Vučićevim vražjim kočijama', to nisu nikakve kočije, to su divne letelice, veoma moćne za odbranu zemlje", kazao je Vučić.\nOn je kazao da će iz Rusije tokom godine stići u Srbiju i tri nova transportna helikoptera Mi-17.\n"Sa devet helikoptera H-145 koje smo kupili od Erbasa, dobićemo ove godine više ispravnih i mnogo vrednijih letelica nego u prethodnih 30 godina. To dovoljno govori o stanju našeg budžeta, naših javnih finansija", kazao je predsednik Srbije.\nVučić je dodao da će biti nastavljena modernizacija 14 lovačkih aviona MiG-29 RV i PVO ugradnjom kako je rekao, "najmodernijih radarskih sistema".\n"Oni nam čuvaju nebo od svih uljeza i suština je ko će koga pre da vidi u vazduhu pošto su rakete vazduh-vazduh manje-više slične. Taj koji pre vidi protivnika u vazduhu, ima prednost, zato smo posebno uložili u radare za naše avione. Sve to treba da bude završeno do polovine 2020. godine i tada će odbrambena moć Srbije biti značajno uvećana u odnosu na sve ono što smo do sada imali", kazao je Vučić.\nBeograd: Uhapšene dve bugarske državljanke zbog krađe novčanika iz dečijih kolica\nVučić: Obezbeđenje ispred Predsedništva Srbije reagovalo uz minimalnu upotrebu sile\nBeograd: Veliki broj vernika na bajram-namazu u Bajrakli džamiji


Privreda Srbije bi u 2018. godine mogla da ostvari rast od oko 4% – Slika Vest\nPrivreda Srbije je u 2017. godini ostvarila značajan napredak ka uspostavljanju makroekonomske stabilnosti, ali je rast privrede skroman, dok su znatnije reforme izostale. Jačanje makroekonomske stabilnosti se manifestuje kroz fiskalni suficit koji je ostvaren prvi put nakon duže od jedne decenije, stabilizaciju inflacije na niskom nivou, niske kamatne stope, smanjenje procenta loših kredita i dr. Ipak makroekonomska stabilnost još uvek je krhka jer su spoljni i javni dugovi i dalje visoki, a jačanje dinara utiče na ponovni rast spoljnog deficita, objavljeno je u 50. broju Kvartalnog monitora, u izdanju Ekonomskog fakulteta u Beogradu i FREN-a.\nRast privrede Srbije u 2017 godine će biti ispod 2%, što je duplo sporije od prosečnog rasta zemalja centralne i istočne Evrope. Približno polovina zaostajanja za regionalnim prosekom može se objasniti lošim vremenskim prilikama, dok je polovina posledica fundamentalnih slabosti privrednog sistema i propusta u sprovođenju fiskalne politike, kao što je nesposobnost Vlade da realizuje planirane investicije i pokrene nove. Rast privrede Srbije u ovoj godini potvrđuje da je makroekonomska stabilnost neophodna, ali da nije dovoljna za snažan i dugoročno održiv rast privrede. Generalno, rast od 2% u 2017. godini je razočaravajući s obzirom na to da su međunarodne okolnosti bile izrazito povoljne – tražnja u evropskim privredama snažno raste, ponuda jeftinog kapitala je obilna, dok su cene na svetskim tržištima povoljne za Srbiju.\nNapredak u reformama u Srbiji bio je relativno skroman, čemu je doprinelo održavanje predsedničkih izbora, a potom i rekonstrukcija Vlade. Određeni napredak je ostvaren u reformi poreske uprave i inspekcijskih službi, što se manifestuje u suzbijanju sive ekonomije i smanjenju troškova primene pripisa, kao i u oblasti privatizacije (Galenika) i restrukturiranja državnih preduzeća (Železnica). Tokom prethodnih godina privredni ambijent je poboljšan u nekim oblastima kao što je izdavanje građevinskih dozvola, rad inspekcijskih službi, regulativa tržišta rada, pojednostavljenje nekih administrativnih procedura. Međutim, opšti uslovi poslovanja koji se odnose na efikasnu zaštitu svojine i ugovora, finansijsku disciplinu, ravnopravnost učesnika na tržištu, suzbijanje korupcije, komplikovane administrativne procedure, kvalitet regulative i dr. još uvek su vrlo nepovoljni.\nNakon što je ostvaren napredak u fiskalnoj konsolidaciji, stabilizaciji inflacije na niskom nivou, smanjenju kamatnih stopa i procenta loših kredita i dr., ključna ograničenja za rast privrede su u privrednom ambijentu.Stoga je važno da se uspostave pravila prema kojima bi ekonomski položaj pojedinca i preduzeća zavisio od njihovog doprinosa društvu, a ne od bliskosti sa Vladom, vladajućom strankom i neformalnim centrima moći. Takva pravila igre bi podstakla pojedince da više štede, investiraju, stiču nova znanja i veštine, uvode inovacije, preuzimaju rizike i druge aktivnosti kojim se generiše privredni rast i zapošljavaju ljudi umesto da tragaju za vezama za državnim i partijskim funkcionerima, neformalnim centrima moći, plaćaju mito i dr. Suspenzija uticaja partijskih i drugih neformalnih struktura na privredu, uz suzbijanje sive ekonomije, je preduslov za stvaranje ravnopravne tržišne utakmice i razvoj preduzetništva.\nNa osnovu očekivanih međunarodnih okolnosti, najavljenih ekonomskih politika, kao i trendova unutar 2017. godini prognoziramo da bi privreda Srbije u 2018. godine mogla da ostvari rast od oko 4%.Da bi se ostvario ovaj rast potrebno se da se ubrza trend rasta sa oko 2,7-2,8% u ovoj godini na, 3,2% u narednoj godini, što će se verovatno i dogoditi zbog snažnijeg rasta domaće tražnje. Dodatni uslov za rast od oko 4% u narednoj godini je da poljoprivredna sezona bude prosečna što bi impliciralo rast poljoprivredne proizvodnje za oko 10%. Prema tome, iako rast privrede od 4% izgleda prilično impresivno on će biti posledica skromnog trenda rasta od 3,2% i jednokratnog oporavka poljoprivrede.U narednoj godini očekujemo stabilnost cena, blagi rast zaposlenosti, realni rast zarada od 3-4%, dok će spoljni deficiti biti na ovogodišnjem ili na nešto višem nivou.\nEkonomski fakultetFRENKvartalni monitor\nKonferencija Ekonomist Svet 2018


O TELENORU NOVOSTI NOVOSTI I SAOPSTENJA OSNOVANA TELENOR FONDACIJA\nTelenor nastavlja misiju društveno odgovornog poslovanja i investiranja u lokalnu zajednicu.\nPodgorica, 12. maj 2014. godine - Telenor Fondacija, čiji je cilj promocija i razvoj koncepta društvene odgovornosti u Crnoj Gori, večeras je zvanično predstavljena javnosti.\nKompanija Telenor, u sklopu koje će funkcionisati Fondacija, na ovaj način započinje sprovođenje jedinstvenog koncepta korporativne društvene odgovornosti u Crnoj Gori kroz nove projekte i podršku lokalnoj zajednici. Fondacija će biti fokusirana prije svega na osnaživanje mladih, njihovu edukaciju i profesionalno usavršavanje u skladu sa misijom ‘’Internet za sve’’.\n„Obogaćeni iskustvom iz prethodnih godina, spremni smo da napravimo naredni korak i kao odgovorna kompanija preuzmemo i nove izazove. Kroz Telenor Fondaciju ulagaćemo u razvoj mladih kroz oblast Interneta, nastojati da Internet postane dio života svakog građanina Crne Gore ma u kom dijelu zemlje da živi. Takođe, nastavićemo da jačamo svijest i edukujemo o sigurnom digitalnom okruženju kao što to radimo već tri godine kroz Surfuj pametno inicijativu“, rekao je Malvebo na zvaničnom otvaranju Fondacije.


"Posmatrač izbora" na androidima i računarima - Media & reform centar Niš\n„Posmatrač izbora“ na androidima i računarima\nPosted on 30 марта, 2016 March 31, 2016 by mirc\nAndroid aplikacija „Posmatrač izbora“ putem koje svaki građanin može da prati i izveštava o predizbornim i izbornim procesima i aktivnostima predstavljena je u Media i reform centru u Nišu.\n„Aplikacija je vrlo jednostavna za upotrebu. Besplatno se preuzima sa Google store-a, a mogu je koristiti svi koji imaju android telefone, laptop i desktop računare. Omogućava svakom građaninu da na jednostavan način kontroliše sve što rade stranke i političari u njihovom okruženju. Dovoljno je da mobilnm telefonom fotografiše uočene nepravilnosti koja se tiče izbora i prijavi je putem aplikacije Posmatrač izbora„, rekao je Ivan Topalović iz Proaktiva. Aplikaciju je za samo tri dana preuzelo oko 500 korisnika.\nNa pres-konferenciji su istaknuti i podaci do kojih se došlo analizom lista kandidata za narodne poslanike. Za ove, kao ni za prethodnih nekoliko izbornih procesa, republička skupština nije oformila nadzorni odbor, koji bi sprovodio izbornu kontrolu. Uočena je i nedovoljna teritorijalna zastupljenost na listama kandidata za poslanike u narodnom parlamentu.\n„Primera radi, na listi SNS-a je 30% kandidata iz Beograda, što nije visok procenat, ali prvih 48 mesta zauzimaju upravo prestonički kandidati“, istakla je Jovana Strahinić iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju.\nAgencija za borbu protiv korupcije koja kontroliše finansiranje političkih aktivnosti podnela je oko 600 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, dok je po podnetim zahtevima prekršajni sud doneo je 130 presuda.\n“PRiznanje“ – konkurs za nagradu za PR aktivnosti\n“Pristup fondovima EU za Rome u Srbiji“


Sud odbio zahtev za rehabilitaciju Milana Nedića! | ŠUMADIJSKE NOVINE\nViši sud u Beogradu odbio je zahtev za rehabilitaciju srpskog premijera za vreme okupacije u Drugom svetskom ratu Milana Nedića, potvrđeno je u tom sudu.\nNa ovu odluku podnosioci zahteva imaju pravo da ulože žalbu Apelacionom sudu u Beogradu, koji treba da donese pravosnažnu odluku.\nSud je odbio zahtev za rehabilitaciju kojim je traženo da se poništi Uredba Vlade FNRJ kojom je Milan Nedić proglašen narodnim neprijateljem i na osnovu koje su mu oduzeta građanska i imovinska prava.\nU saopštenju suda se precizira da je 11. jula Viši sud u Beogradu doneo rešenje kojim je odbio kao neosnovan zahtev predlagača za rehabilitaciju sada pokojnog Milana Nedića.\nPredlagači su zahtevom tražili da se utvrdi da je general Nedić lišen slobode bez sudske ili administrativne odluke kao žrtva progona iz političkih i ideoloških razloga, kao i da je ništavo rešenje Trećeg narodnog sreskog suda za grad Beograd od 31. 01. 1946. godine o konfiskaciji imovine generala Milana Nedića od dana donošenja i da su ništave sve njegove pravne posledice.\nOdbijenim zahtevom traženo je i da se utvrdi da su ništave administrativne Odluke Državne komisije za utvrđivanje zločina okupatora i njegovih pomagača F.802 bez datuma, F.802/I od 02. 05. 1945. godine, F.802/II od 03. 08. 1945. godine, F.802/III od 17. 09. 1945. godine, F.802/IV od 13. 08. 1945. godine i F.802/V od 01. 12. 1945. godine, Odluka Zemaljske komisije za utvrđivanje zločina okupatora i njegovih pomagača br. 2407 od 05. 07. 1945. godine od trenutka njihovog donošenja i da su ništave sve pravne posledice, uključujući i kaznu konfiskacije imovine, a da rehabilitovano lice se smatra neosuđivanim, navodi se u saopštenju suda.\nOdbijen je i predlog predlagača za preinačenje zahteva za rehabilitaciju Nedića iz podneska od 09. 07. 2018. godine kojim zahtevom je traženo da sud utvrdi „da je general Milan Nedić lišen života bez sudske ili administrativne odluke kao žrtva progona iz političkih i ideoloških razloga“.\nSud nije objavio obrazloženje ovog rešenja, uz napomenu da će odluka suda u postupku rehabilitacije Milana Nedića biti objavljena na internet stranici Višeg suda u Beogradu, kada postane konačna (pravosnažna).\nU toku postupka, sud je odbio pravo jevrejskim opštinama da se umešaju u postupak i osporavaju vraćanje građanskih prava Nediću, a tu odluku je potvrdio i Apelacioni sud, budući da je ovo „jednostranački postupak“ koji se vodi po pravilima vanparničnog postupka i nema „druge strane“.\nJedna od najkontroverznijih ličnosti srpske istorije\nMilan Nedić, čiju je rehabilitaciju sud danas odbio, bio je jedna od najkontroverznijih ličnosti srpske istorije, jer je njegov lik i delo delilo javnost na one koji ga smatraju za izdajnika i zločinca i one koji su ga smatrali patriotom koji se borio za interese srpskog naroda tokom nemačke okupacije.\nProces po zahtevu za njegovu rehabilitaciju pred Višim sudom u Beogradu poslednjih nekoliko godina obnovio je podele u domaćoj javnosti, a svedoci koji su saslušavani tokom sudskog postupka imali su oprečne stavove o Nedićevim delima zbog kojih je posle rata bio proglašen narodnim neprijateljem.\nNedić je na početku Drugog svetskog rata bio postavljen za predsednika srpske „Vlade narodnog spasa“, koja je, prema nekim istorijskim tumačenjima, bila „marionetska vlada“ nemačke okupacione vlasti čiji je zadatak bio da se lakše uguši ustanak u okupiranoj Srbiji.\nKao premijer srpske vlade u Drugom svetskom ratu, Nedić je smatran odgovornim za aktivnosti u vezi sa Holokaustom Jevreja i logorom na Banjici, kao i progonom komunista, odnosno antifašista.\nPosle nemačkog poraza predao se zapadnim saveznicima, koji su ga izručili novim jugoslovenskim vlastima.\nTokom procesa za rehabilitaciju pred Višim sudom u Beogradu bilo je i drugačijih svedočenja o njegovim aktivnostima tokom rata.\nIstoričar Bojan Dimitrijević tokom svedočenja je tvrdio da Nedićeva vlada, kao ni sam Nedić ne mogu biti odgovorni za Holokaust, jer do kraja 1943. godine nije mogao da kontroliše pripadnike svojih bezbednosnih struktura.\nDimitrijević je rekao da su 1942. godine, po naredbi nemačkog generala Majsnera, Nedićevoj vladi bila oduzeta policijska ovlašćenja.\nTaj istoričar je tvrdio da je glavna karakteristika Nedićeve vlade bila borba protiv komunizma, koji je u to vreme, kako je naveo, bio smatran najvećim zlom za Srbiju.\n„Poslove privođenja, zatvaranja u logore i likvidacije vršili su isključivo Nemci, njihova policija i Vermaht“, rekao je ovaj istoričar svedočeći u procesu rehabilitacije.\n„Ja mislim da je hteo da sačuva Srbiju i da je radio u interesu srpskog naroda“, rekao je Dimitrijević sudu.\nNjegov kolega Dragan Aleksić svedočio je da nijedna odluka Milana Nedića u vezi sa koncentracionim logorom Banjica ne nosi njegov potpis.\nOna je sudu detaljno ispričala kako su nju i njenu porodicu ustaše iz Sarajeva transportovale za Beograd vozom i predale Nemcima, koji su ih zatvorili u logor.\n„Milan Nedić je urgirao da se iz logora deca razmeste po kućama Beograđana“, navela je mati Jevrosima.\nSvedočenje Efraima Zurofa\nMeđutim, direktor Centra „Simon Vizental“ u Izraelu Efraim Zurof nije delio njihov stav.\nOn je rekao da je uloga Nedića kao premijera kvislinškog režima koji je služio interesima Trećeg rajha dovoljan razlog da se odbije njegova rehabilitacija.\n„Neuspeh da spase Srbe i Jevreje jasan je dokaz da je, iz bilo kojih razloga, napravio stravičnu grešku prihvativši da vodi marionetsku vladu koja je izneverila građane Srbije“, kaže Zurof.\n„Ako je Nedić imao ikakvih iluzija o svom uticaju na nemačku policiju vezanu za Srbiju i srpske Jevreje, trebalo je mnogo pre nego što je njegova kvislinška vlada rasformirana da shvati da nema nikakvu moć i da je tek marioneta u rukama nacista prepuštena u potpunosti njihovoj milosti i nemilosti“, istakao je Zurof.\nIn AKTUELNO DRUŠTVO POLITIKA PRIČA DANA VESTIIn Milan Nedić , rehabilitacija


mmf | Bosanski.com\nNaslovna Tema "mmf"\nPandemija koronavirusa uzrokuje širu i veću štetu ekonomskoj aktivnosti nego što se prije mislilo, objavio je Međunarodni monetarni fond. MMF je objavio da će se globalna proizvodnja smanjiti za 4,9 posto, što predstavlja puno više nego smanjenje od tri posto u aprilu. Oporavak u 2021. godini takođe će biti slabiji, s prognozom globalnog rasta od […]\nPredstavnici Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) preporučili su predstavnicima Ministarstva finansija Republike Srpske (RS) da se unaprijedi zakonski okvir za upravljanje dugom. Na taj način bi se uspostavile još efikasnije procedure i ova oblast dodatno uskladila s najboljim globalnim praksama. Također, preporučeno je da se dodatno radi na razvoju domaćeg finansijskog tržišta kako bi se razvilo […]\nTrgovinski rat između Sjedinjenih Američkih Država i Kine donijet će štetu potrošačima u obje zemlje, upozorila je glavna ekonomistica Međunarodnog monetarnog fonda – MMF Gita Gopinath. – Potrošači u SAD-u i Kini će, bez sumnje, biti na gubitku zbog trenutnih trgovinskih napetosti – rekla je ona u najnovijem postu na MMF-ovom blogu, prenosi Anadolija. Istakla […]\nBiH ostaje bez milijardu maraka od MMF-a\nMisija MMF-a uskoro bi trebala posjetiti BiH kako bi razmotrila efekte jučerašnjeg usvajanja zakonske regulative o boračkoj populaciji, piše Reuters. Naime, Predstavnički dom Parlamenta FBiH jučer je usvojio Zakon o pravima demobilisanih boraca i pravima njihovih porodica sa uloženim amandmanima. Usvajanjem ovog zakona ugrožen je aranžman u vrijednosti od 553 miliona eura, odnosno preko milijardu […]\nMeđunarodni monetarni fond je u posljednjem trenutku odgodio zaključenje pregleda kreditnog programa za Bosnu i Hercegovinu, koji je trebalo da omogući isplatu naredne tranše kredita u iznosu od oko 150 miliona maraka. Iznenadna odluka MMF-a je posljedica najave Vlade Republike Srpske da povećava plaće u javnom i privatnom sektoru, kao i Vlade Federacije BiH da […]\nIspunjeno samo pola MMF-ovih mjera\nOd 24 strukturalne odrednice u produženom aranžmanu s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), naše vlasti ispunile su tek polovinu, pokazuju podaci iz zadnjeg dostupnog izvještaja ove međunarodne finansijske institucije povodom zaključenja dopunskog pisma namjere u februaru ove godine. Istovremeno, u sedam dopunskih mjera, ni one mjere koje je trebalo da budu riješene do kraja mjeseca nisu […]\nMMF snizio prognoze ekonomskog rasta za BiH zbog masovnog iseljavanja\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je sa 3,5 na 3,2 posto snizio prognoze ekonomskog rasta za Bosnu i Hercegovinu i to zbog iseljavanja stanovništva. U izvještaju objavljenom nakon zaključenja prvog pregleda aranžmana se navodi da su snižene prognoze ekonomskog rasta, a MMF upozorava da je BiH po iseljavanju druga zemlja u okruženju, odmah nakon Makedonije. Napominju […]\nMMF smanjio prognozu ekonomskog rasta BiH\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) snizio je prognoze ekonomskog rasta BiH u 2018. sa 3,5 na 3,2 posto zbog političkog rizika, uprkos činjenici da je makroekonomska situacija stabilna, piše Reuters. U izvještaju, MMF navodi da bi BiH trebala provesti ekonomske i finansijske reforme kako bi povećala rast, koji je neophodan za kreiranje novih radnih mjesta i […]\nIzvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) raspravljat će danas o isplati druge tranše Proširenog aranžmana za BiH. Premijerka RS Željka Cvijanović razgovarala je 7. februara u Washingotnu sa šefom Misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) za BiH Nadimom Ilahijem uoči Izvršnog odbora MMF-a. Sagovornici su tokom sastanka ukazali na neophodnost očuvanja aranžmana s obzirom na njegovu […]


Srpsko-albanski odnosi: Zločinci su uvek drugi | Tacno.net\nAutor 👤Dragan Štavljanin 18.5.2017. u 10:04\nFestival Savremene Žene 2018: Festival kojim mijenjamo sve\nANALIZA PJESME „UVIJEK VJERNI TEBI“\nAmeričke agencije: U BiH će 2050. živjeti oko osam posto manje stanovništva\n„Zločinci su uvek drugi, sopstveni narod je uvek stradalnik.“ Ovaj stav istoričara Škeljzena Gašija izrečen pre nekoliko godina povodom analize srpskih i albanskih udžbenika na Kosovu – verovatno najbolje odslikava ponovo uzavrele srpsko-albanske odnose u poslednjih nekoliko sedmica.\nNajnoviji slučaj su izjave bivšeg kosovskog premijera i jednog od lidera bivše Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) Ramuša Haradinaja i žučne reakcije Beograda. On je zatražio da Srbija izbriše Kosovo iz preambule njenog ustava zapretivši da će, kada postane premijer, ustavom utvrditi da je Kosovo do Niša.\nPotpredsednik Vlade Srbije Nebojša Stefanović je uzvratio da “Haradinaj može da vidi Niš samo iz niškog zatvora”, a šef srpske države Tomislav Nikolić je, ne birajući reči, istakao da “besni pas mora biti kažnjen” ponavljajući optužbe Beograda protiv Haradinaja za ratne zločine.\nHaradinjeva izjava o Kosovu do Niša je svakako sračunata i na pridobijanje birača uoči predstojećih izbora, a i usledila je nakon njegovog višemesečnog zadržavanja u Francuskoj po poternici Srbije. U svakom slučaju, ovakav stav, kao i nediplomatska, pa i uvredljiva Nikolićeva reakcija, samo raspiruju strasti i dodatno otežavaju normalizaciju odnosa Beograda i Prištine koji nisu odmakli daleko od mrtve tačke.\nPristalice ujedinjenja u ogromnoj manjini\nSvemu ovome je prethodila izjava albanskog premijera Edija Rame da ne može da isključi ujedinjenje njegove zemlje i Kosova ukoliko perspektiva ulaska balkanskih država u EU nastavi da bledi.\nOn je precizirao da ujedinjenje nije njegova želja, ali jeste moguća alternativa za zatvorena vrata EU. U sličnom tonu oglasio se i predsednik Kosova Hašim Tači.\nOva izjava je protumačena pre svega kao pritisak na EU da ubrza proces integracija, ali i kao prebacivanje odgovornosti na Brisel jer se zastoj u proširenju negativno odražava na političku i ekonomsku situaciju u Albaniji i na Kosovu, naravno, i na celom Balkanu. Evropski komesar za proširenje Johanes Han je poručio da su ovakve izjave kontraproduktivne, te da se mogu “obiti o glavu” onima kojih ih izgovaraju.\nIzjave Rame i Tačija treba posmatrati i u kontekstu predstojećih izbora u Albaniji i na Kosovu\nKako ističe Enver Robelli u “Prishtina Insight”, priča o ujedinjenju je “prazna retorika” i “bespomoćna taktika zastrašivanja” kojom se prikrivaju domaći problemi. Kao primer navodi više međunarodnih izveštaja za 2017. prema kojima je za vreme Ramine vlade krijumčarenje kanabisa u Albaniji povećano za tri puta.\nIzjave Rame i Tačija treba posmatrati i u kontekstu predstojećih izbora u Albaniji i na Kosovu. Međutim, pristalice njihovog ujedinjenja su u manjini, pre svega u Albaniji. Za tu opciju se zalaže samo “Crveno-crna koalicija” Krešnika Spahijua koja je na izborima 2013. bila daleko ispod cenzusa, osvojiviši svega 10.000 glasova.\nNa Kosovu se za ujedinjenje zalaže jedino pokret “Samoopredeljenje”. Prema nedavnom istraživanju Instituta u Tirani za međunarodne studije, samo devet odsto građana Albanije smatra da bi ujedinjenje sa Kosovom bilo pozitivno.\nPrema rečima direktora ove institucije Alberta Rakipija, takav poduhvat bio bi rizičan:\n“Obe su države veoma slabe, a Kosovo čak i nekonsolidovana. Obe su veoma uzdrmane unutrašnjim političkim sukobima, nisu funkcionalne i imaju niske demokratske standarde. U slučaju njihovog ujedinjenja, stvorila bi se veća država, ali veoma slaba s kojom bi možda čak bilo nemoguće upravljati. Da ne pominjemo integraciju dva društva koja su, bez obzira što govore istim jezikom, veoma različita što bi izazvalo trajne tenzije”.\nRakipi ističe da Albanija nastoji da igra mnogo važniju ulogu na međunarodnoj sceni u odnosu na svoju realnu snagu, što ga podseća na političku kulturu iz vremena Envera Hodže. Primer za to je kritičko pismo nekadašnjeg neprikosnovenog albanskog komunističkog lidera Centralnom komitetu Komunističke partije Kine o tome zašto se nisu konsultovali sa njim pre istorijske posete američkog predsednika Ričarda Niksona Pekingu.\nVlasti u Beogradu su osudile Raminu i Tačijevu izjavu, upozoravajući da bi ujedinjenje Albanije i Kosova izazvalo novi balkanski rat.\n“Da sam ja rekao ono što pričaju Rama i Tači, u Briselu bi me okačili na jarbol umesto neke od zastava”, kazao je lakonski Aleksandar Vučić.\nOn je istakao da priče o ujedinjenju Albanije i Kosova ostaju samo u domenu želja, zamolivši njihove protagoniste da ne izlaze u javnost sa tim, “jer to ne doprinosi dobrim odnosima u regionu”. Vučić očito nastoji da se ovom, na prvi pogled odmerenom, izjavom pokaže kao konstruktivan političar, imajući u vidu beleg iz prošlosti kada je zastupao opciju “Velike Srbije”.\nU međuvremenu, zvanična Moskva smatra da je jasno ko stoji iza ideja o “Velikoj Albaniji”, te da Rama i Tači potkopavaju regionalnu stabilnost “pod NATO kišobranom”.\nIako su pomenute izjave uglavnom namenjene za unutrašnje dnevnopolitičke potrebe, one polako uvode u politički diskurs temu koja nije pominjana čak ni tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji devedesetih. Edi Rama je na sličan način govorio o “Velikoj Albaniji” i pre dve godine. Mada ukazuje na ujedinjenje Albanaca u kontekstu EU, to svakako izaziva podozrenje drugih naroda, pre svega Srba, ali i Grka, Makedonaca i Crnogoraca.\nNeiskreni pregovori Beograda i Prištine\nTakođe, pominjanje ideja o “Velikoj Albaniji” treba posmatrati i kao “vrh ledenog brega”, odnosno refleksiju nagomilanih a još nerešenih problema na Balkanu, pre svega u odnosima Beograda i Prištine. Iako su 2013. postigli sporazum o normalizaciji odnosa, koji su mnogi ocenili kao istorijski, malo šta je urađeno u praksi. I ti sitni tehnički pomaci učinjeni su ne kao izraz dobre volje obe strane za normalizacijom već pre svega kao izraz nužnosti, tačnije kao preduslov za evropske integracije i Srbije i Kosova.\nPremijeri i predsednici Kosova i Srbije (Isa Mustafa, Hašim Tači, Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić) sa Federikom Mogerini u Briselu, januar 2017.\nU međuvremenu, ostali su duboki jaz, podozrenje i predrasude ne samo između političkih elita u Beogradu i Prištini nego i znatnog dela oba naroda. To se ne odnosi ne samo na različita viđenja rešenja njihovih nacionalnih pitanja već i u ličnom doživljaju pripadnika drugog naroda. Tako, prema istraživanju Srećka Mihajlovića, krajem devedesetih 55 odsto Srba je smatralo da Albanci mrze druge narode, 46 procenata da su podmukli, a 37 odsto da su zaostali.\nI Albanci su imali sličan stav prema Srbima: 81 procenat da mrze druge narode, 52 odsto da su podmukli, a 39 procenata da su laktaši. I kasnija istraživanja su pokazala sličan trend. Na primer, prema anketi iz 2007. srpski studenti bi pet puta radije sklopili brak sa Slovencima, Hrvatima ili Makedoncima nego Albancima.\nIstinska komunikacija i saradnja između Srba i Albanaca svedena je tek na oaze, tačnije napore entuzijasta. Sve to pokazuje da teško istorijsko nasleđe i dalje opterećuje odnose dva naroda.\nMnogi srpski naučnici su isticali da je deo Arbanasa slovenskog porekla, uključujući i čuvenog Skenderbega\nZločini nad Srbima tokom Drugog svetskog rata\nKako je to bilo više puta u istoriji srpsko-albanskih odnosa, klatno se pomera sa izbijanjem Drugog svetskog rata. Italijani su na Kosovu dočekani kao oslobodioci i počinje surov progon Srba, pre svega kolonista.\n“Treba nastojati da se srpski živalj sa Kosova što pre raseli… Srpske koloniste treba ubijati”, naložio je 1942. okupacioni premijer Albanije Mustafa Kruja.\nAlbanci nisu bili masovnije zastupljeni u partizanima, pre svega na početku rata, jer su bili protiv obnove Jugoslavije u kojoj su bili ugnjetavani.\n“Otuda se može objasniti žalosna činjenica da je za veliki broj kosovskih Albanaca osvajanje Balkana od strane trupa nacističke Njemačke bilo neka vrsta dobitka, pošto su se ponadali da će im ono omogućiti uspostavljanje nacionalnog jedinstva u okviru nečega što je do dana današnjeg poznato pod zastrašujućim pojmom ‘Velika Albanija’”, ističe pisac Beqë Cufaj.\nPri kraju rata partizanskom pokretu se pridružuje sve više Albanaca. Početkom 1944. Narodnooslobodilački odbor Kosova doneo je odluku o priključenju Kosova Albaniji. Međutim, to nije realizovano i sa ulaskom jugoslovenskih partizana na Kosovo u decembru 1944. izbija masovna pobuna Albanaca koji su to doživeli kao novu okupaciju. Tito šalje dodatne snage da slome “balističku pobunu”. Zanimljivo je i da je Enver Hodža poslao dve brigade da pomognu Titovim jedinicama.\nZavedena je vojna uprava, privremeno zabranjen povratak srpskih kolonista. Nakon rata, razmatrala se i mogućnost stvaranja “balkanske federacije” tako što bi se Jugoslaviji pridružili Bugarska i Albanija. Enver Hodža je napisao u svojim memoarima da mu je Tito u Beogradu rekao da shvata želju Albanaca za objedinjavanjem etničkog prostora, ali da to „nije moguće ostvariti jer Srbi to ne bi razumeli“.\nMeđutim, nakon Rezolucije Informbiroa 1948. Jugoslavija i Albanija su zahladili odnose. Ostalo je istorija. Pritisci policije pod kontrolom Aleksandra Rankovića na Albance, potom njihove pobune krajem šezdesetih i početkom osamdesetih, veća prava za Kosovo po Ustavu iz 1974. pa ukidanje autonomije 1989, delimično iseljavanje Srba pod pritiskom osamdesetih, teror nad Albancima devedesetih, intervencija NATO-a, progon Srba. Uloge ugnjetača i žrtve su se menjale, ali nijedna od tih uloga nije donela dobro niti Srbima niti Albancima.\nIzukrštane istorijske uspomene\nPodozrenje jednih prema drugima blokira ne samo normalizaciju međusobnih odnosa već i normalizaciju i demokratizaciju njihovih društva, tako da Kosovo još služi kao izgovor za odustajanje od neophodnih promena u Srbiji, a zaziranje u Prištini od namera Beograda kao pokriće za odsustvo reformi na Kosovu.\nZa početak, Srbi i Albanci treba da se prisete da se kroz istoriju nisu samo mrzeli i sukobljavali već i zajednički ratovali protiv otomanske imperije, te da su Albanci štitili srpske manastire od upada Turaka.\nBalkansko poluostrvo je jedna mešavina nacija sa izukrštanim istorijskim uspomenama, govorio je Dimitrije Tucović. Međutim, te uspomene kao mora pritiskaju još uvek turobnu balkansku realnost.\n“Ako ima političkoga realiteta na Balkanu, to je nužnost zajednice balkanskih naroda. Deoba nije moguća a da se ne pogazi nacionalni princip, ne ugrozi državni opstanak, ne povrede stvarni privredni interesi i uobražena i preživela istorijska prava”, proročanski je govorio Tucović.\nJedini način da Srbi i Albanci izađu iz začaranog kruga sukoba i podozrenja jeste da shvate da im je geografija sudbina, odnosno da ona nije samo nužnost koja nalaže da žive jedni pored drugih već i prilika da žive jedni sa drugima, te da se mudrost i vitalnost jednog naroda ne meri samo ostvarivanjem jedino svojih interesa na štetu drugih, nego omogućavanjem da i susedni narodi ostvare svoje interese.\nJedino tako može zavladati mir i prosperitet na Balkanu. Tek tada će pogrdna imena “šiptari” i “škije” dobiti isključivo folklorno značenje.\nTagovi: srpsko albaniski odnosi


Konačno, krajem oktobra tender za izgradnju kanalizacije - www.lobi-info.rs\nKonačno, krajem oktobra tender za izgradnju kanalizacije\nMarija K. 27. septembra 2019., 11:29 3.2k Views\nJedna od najvažnijih odluka na današnjoj sednici Skupštine grada jeste ona o potpisivanju ugovora sa Evropskom investicionom bankom za izgradnju kanalizacije na levoj obali.\nOd EIB-a smo već dobili donaciju od milion evra za projektovanje čitave kanalizacone mreže koja je potpisana u julu. Uspeli smo da završimo posao koji je trajao nekoliko godina – rekao je Vesić i dodao da je izgradnja kanalizacije planirana mnogo duže i nisu samo uzrok bile poplave koje su se nedavno desile, već su one samo ubrzale proces.\nTo znači da ćemo, kako je i obećano građanima na levoj obali Dunava, početkom sledeće godine, sa prvim prolećnim danima početi izgradnju kanalizacije. Nije reč samo o fekalnoj kanalizaciji već i o izgradnji prečistača za preradu otpadnih voda tako da će sva kanalizacija koja sa leve obale ide u Savu i Dunav biti direktno prerađena – objasnio je on.\nVesić je podsetio i da JP „Srbijavode” trentutno na levoj obali Dunava čisti oko 160 kilometara kanala.\nPrethodna objava Prva isporuka novih autobusa Beogradu početkom oktobra\nSledeća objava Izmene na linijama 43 i 96 se nastavljaju, rok bio do danas


Maksimović i ostali: DB bez informacija o Lokanju\nPočetna Vijesti Lokalne vijesti Maksimović i ostali: DB bez informacija o Lokanju\nSvjedok Odbrane Gorana Maksimovića izjavio je da kao koordinator za nacionalnu bezbjednost u Bijeljini nije imao informacije o ubistvima počinjenim 14. jula 1992. godine u zvorničkom selu Lokanj.\nDragomir Vuković je kazao da je krajem juna 1992. došao u odjeljenje nacionalne odnosno Državne bezbjednosti (DB) u Bijeljini. Prvobitno su, kako je naveo, bili smješteni u Centru javne bezbjednosti (CJB), a poslije su prešli u drugi objekat.\nKako je rekao, za ubistva u Lokanju čuo je nekoliko godina kasnije. Naveo je da je čuo i da je o tome bio izvještaj u medijima.\nZa napad na kolonu koja je iz Teočaka krenula 14. jula 1992. godine, te za sprovođenje i čuvanje 76 civila, od kojih je 67 ubijeno u selu Lokanj, sudi se, pored Maksimovića, Ljiljanu Mitroviću, Slavku Periću, Miletu Vujeviću, Vukašinu Draškoviću, Gojku Stevanoviću, Raji Lazareviću i Mići Manojloviću.\nMaksimovićev branilac Dušan Tomić izjavio je da odustaje od preostalih svjedoka, jer ne žele da dođu.\nNa početku ročišta rečeno je da su svjedoku Peri Simiću poslali poziv i poštom i telegramom, ali nema povratnice da ih je primio.\nSudija Staniša Gluhajić kazao je braniocu da svjedoci ne mogu reći da ne žele da svjedoče i da mogu biti privredeni ukoliko prime poziv a ne opravdaju izostanak.\nTomić je rekao da ipak odustaje od svih predloženih svjedoka, jer zna šta znači kada svjedoke dovede policija.\nNastavak suđenja je 4. marta, kada bi u svoju korist trebalo da svjedoči optuženi Maksimović.\nPrethodni članakUdruženje pčelara "Maslačak": Sapanjski med je nadaleko poznat (AUDIO+FOTO)\nSljedeći članakUbijen višestruki ubica Edin Gačić