BalkanMagazin :: Senka Degola nad Francuskom: General de Vilie budući predsednički kandidat?\nponedeljak, 12. oktobar 2020 09:42\nMandat Makrona, „predsednika vrlo bogatih“, prošao je do sada u znaku demontiranja države. Tako je stvoren horizont očekivanja spasioca Francuske\n(ilustracija, general Pjer de Vile, mogući konkurent Emanuelu Makronu)\n„Najpopularniji vojnik u Francuskoj“ - general Pjer de Vilie (Pierre de Villier), nekadašnji šef generalštaba mogao bi da bude kandidat za predsednika Republike na sledećim izborima 2022. godine i tako ugrozi planove predsednika Makrona da dobije i drugi mandat.\nBilo je samo pitanje trenutka kada će se general De Vilie vratiti na scenu da izravna račune sa sadašnjim predsednikom.\nMakron ga je na samom početku svog mandata u julu 2017. javno ponizio, obraćajući se diplomatskom koru i poručivši mu, ne imenujući ga: „Ja sam taj koji je vrhovni komandant“.\nGeneral De Vilie, koji je tada napunio 60 godina, ubrzo je „zalupivši vrata“ otišao u penziju iako je po zakonu mogao da ostane aktivan još bar godinu dana.\nPlatio je tako za svoj „nepodobni“ komentar Makronove najave da će smanjiti budžet za vojsku pri čemu je upotrebio „vojnički“ rečnik.\nDe Vilie je imao reputaciju izuzetno omiljenog komandanta među oficirima i vojnicima. Ovih dana izlazi njegova nova knjiga čiji je naslov (u slobodnom prevodu) “Hrabrost je biti pravičan” – sa podnaslovom “Kako (p)opraviti Francusku?”. To je treća generalova knjiga od kada je otišao u penziju. Prva je nosila naslov „Služiti (državi)“ a druga, „Šta znači biti vođa“.\nPredsednik Emmanuel Macron i načelnik Generalštaba vojske, general Pierre de Villiers, sukobili su se po pitanju budžeta za odbranu, snimljeno 13.07. 2017.\nU saopštenju za štampu generalovog izdavača citiraju se generalove reči: „Osetio sam da je pred podelama koje cepaju Francusku neophodno istinsko pomirenje naše nacije.“\nZa ne-francuskog čitaoca treba naglasiti da nacija u skladu sa francuskom revolucionarnom tradicijom nije nacija u etničko-verskom već u državno-građanskom smislu. Članovi nacije su svi građani koji su državljani Francuske i koji poštuju zakone Republike.\nFrancuski mediji ovih dana komentarišu da hipoteza o političkom angažmanu generala De Viliea ima smisla. General je potomak stare francuske aristokratske porodice De Vilie. Njegov brat Filip je poznati političar, blizak desnici na desnici što, kako se komentariše, „srećom nije generalov slučaj“.\nIstina, general De Vilie nema ni partiju, ni političku mrežu za podršku. Odbio je da bude na listi „različite desnice“ na nedavnim lokalnim izborima u oblasti Vande (Vendée) gde se nalazi njegovo porodično imanje.\nU situaciji kada sve veći broj građana ne veruje ni političarima ni „velikim medijima“, ovi nedostaci mogli bi upravo da postanu prednost ukoliko bi De Vilie odlučio da uđe u politiku.\nNiko nije zaboravio, da su mase u žutim prslucima - prilikom velikih socijalnih protesta krajem 2018. i početkom 2019. godine - skandirale upravo ime generala de Viliea. Njegove knjige rasprodaju se u rekordnom vremenu.\nDnevnik Le Parisien izveštava da je u to vreme Pjer de Vilie u prepunim knjižarama, potpisujući svoje knjige često čuo: „Generale, potrebni ste nam“. Odgovarao je da je on vojnik, lojalan državi i da ima previše poštovanja prema političarima.\nDa li će takav odgovor davati i prilikom potpisivanja najnovije knjige?\nLe Parisen izveštava da je za najnoviju knjigu general dobio ideju upravo prilikom potpisivanja prethodne. Jedna gospođa je došla, „vidno potresena“, i poverila mu da živi u strahu da se njen sin koji je učesnik protesta “žutih prsluka” ne nađe licem u lice sa svojim ocem, a njenim mužem, koji je - policajac.\nPolitikolog Paskal Bonifas (Pascal Boniface) strastveni ljubitelj fudbala koji je sa generalom osnovao pokret Positive Football, izjavio je da smatra da general nema političke ambicije:\n“General je verujući čovek, hrišćanin. Kao takav on želi da bude koristan… Ne mislim da je njegov cilj Jelisejska palata, osim u slučaju da mnogo ljudi to od njega zatraži”.\n“Ne znam šta je u njegovoj glavi“, prenosi dnevnik Le Parisen reči jednog zanatlije iz Bulonje (Boulogne), sela u kojem je de Vilie odrastao. On je ispričao da general ponekad dođe kod njega u svom starom „sitroenu“ i ljutito govori o političarima i medijima koji žive “na svom oblaku”.\n“Sa Pjerom bismo dobili nekoga ko je konkretan”, rekao je ovaj zanatlija iz sela u kome svi generala zovu po imenu i cene ga jer je ostao blizak narodu i “običnim ljudima”.\nIako nema zvanične potvrde da bi general De Villie mogao da postane predsednički kandidat – to više niko ne može da isključi.\nZa Makrona izborni rebus bi tako postao komplikovaniji nego što je mislio. Makron je računao da će, kao na prethodnim izborima 2017, uspeti da eliminiše levi i desni centar i ostane „nasamo“ sa liderkom krajnje desnice Marinom Lepen, čiju su stranku osnovali bivši francuski nacisti i pripadnici kolaboracionističke divizije “Šarlemanj”.\nMakronova strategija je zasnovana na hvatanju u zamku širokog glasačkog tela sa levog i desnog centra, koje bi bilo primorano da glasa za njega, ne zbog njegovog neoliberalnog programa, već da bi sprečilo krajnju desnicu da se domogne vlasti.\nUkoliko bi na političku scenu izašao „najomiljeniji vojnik Francuske“, ova strategija bi vrlo verovatno pala u vodu. Makron, koji ima nadimak “predsednik vrlo bogatih”, morao bi da se suoči sa nosiocem ideje državnog suvereniteta koji ne dolazi sa karikaturalnih i u suštini anti-demokratskih pozicija krajnje desnice.\nPoslednjih deset godina postalo je očigledno da je neoliberalna politika EU dovela do privrednog pustošenja Francuske. Sve što je bio cvet francuske industrije i umeće koje se gradilo i prensilo vekovima pokupovali su i preuzeli ili Kina ili SAD.\nDošlo je dotle da je deo čuvenog Alstoma, koji proizvodi nuklearne elemente jedinstvene u svetu, prodat za ispod svake razumne cene američkom Dženeral motorsu uz saučesništvo ljudi iz državne administracije i, kako izgleda, tadašnjeg rukovodstva samog Alstoma. Ova kupovina omogućila je SAD da kontroliše, na primer, francuske vojne atomske podmornice koje su opremljene tehnologijom Alstoma. Nastavak priče je pokazao da je Alstom kupljen da bi bio neutralisan kao konkurencija američkoj industriji.\nKomisija francuskog Senata podnela je izveštaj o ovoj sumnjivoj prodaji koji je zatim, s obzirom na nalaze, uputila pravosuđu. Predsednik ove komisije izjavio je pre dve godine na državnom radiju da je “predsednik Republike (Makron) lagao komisiju” prilikom ispitivanja o prodaji Alstoma. Naveo je da je Makron tvrdio da, u vreme kada je bio ekonomski savetnik predsednika Olanda 2014., uopšte nije znao da se priprema prodaja Alstoma. Istražna komisija Senata zatim je međutim našla dokumenta koja nedvosmisleno potvrđuju – suprotno.\nMakronov mandat prošao je do sada u znaku demontiranja države, svaljivanja poreskog tereta na srednju klasu. Najbogatiji (banke i krupna industrija) oslobodjeni su brojnih taksi, a umesto da plaćaju poreze oni uz pomoć „pravničkih podešavanja“ iznesu iz Francuske 80 milijardi evra godišnje u poreske rajeve – kao što je Luksemburg.\nSve ovo doprinelo je stvaranju horizonta očekivanja spasioca zemlje - novog Degola čija senka lebdi nad Francuskom.\nMnogi priželjkuju da se ponovi scenario iz maja 1958. godine kada se Degol vratio na čelo Francuske koja se tada našla na ivici haosa.


Izvor: B92, 26.Nov.2020, 14:54\nGaret Lokart, di-džej poznatiji pod umetničkim imenom i_o, preminuo je iznenada u 31. godini.\nOva vest je potvrđena i na njegovom zvaničnom nalogu na Instagramu.\n"U ponedeljak 23. novembra svet je izgubio divnu dušu Gareta Folsa Lokharta, poznatog i kao i_o. Bio je talentovanog duha, a naučio nas je da ljubav uvek pobeđuje. Garetova duša živeće zauvek kroz muziku koju je stvarao i delio", piše. >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 <<\nKako prenosi Miror, društvene mreže su nedugo nakon ove objave bile preplavljene različitim teorijama, a ljudi su nagađali uzrok Lokartove smrti. Bilo je raznih komentara, od toga da je počinio samoubistvo, do toga da se predozirao narkoticima ili da je preminuo od posledica izazvanih koronavirusom.\nNjegova porodica još nije reagovala, pa ne možemo znati tačan razlog.\nInače, i_o je bio najpoznatiji po svojoj saradnji sa pevačicom Grajms, koja se oprostila od njega na svom nalogu na Tviteru.


Na konferenciji u Bratislavi snažno podržano dalje proširenje EU\nObjavljeno petak, 15 oktobar 2010 14:04\nEU bez Balkana staje na pola puta\nIako neke od najvećih članica Evropske unije ne posustaju u namjeri da, nakon ulaska Hrvatske u EU, na neodređeno vrijeme zaustave dalje proširenje Unije, zemlje Višegradske grupe (Slovačka, Mađarska, Češka i Poljska) uporno za svoj vrhovni cilj imaju priključenje zemalja Zapadnog Balkana EU. To se pokazalo i na jučerašnjoj konferenciji u Bratislavi «Proširenje EU na Balkan u 2011. – bez predaha», koja je bila uvertira za današnji sastanak šefova diplomatija zemalja Višegradske grupe i Zapadnog Balkana: Oni će raspravljati o tome kako da ožive politiku širenja EU tokom sljedeće godine.\nEP traži kontrolu nad novcem koji će da troše diplomate EU\nObjavljeno ponedjeljak, 09 avgust 2010 14:04\nPoslanici Evropskog parlamenta zatražili su od kontrolu nad troškovima diplomatskog servisa EU (EEAS). Članovi Odbora EP za kontrolu budžeta smatraju da administrativni troškovi evropskih delegacija i njihovih operacija moraju biti transparentni.\n"Poreski obveznici moraju znati koliko tačno novca izdvajaju za spoljnu politiku EU", kazala je njemačka poslanica Inge Gresl.\nNova inicijativa Evropske komisije\nObjavljeno ponedjeljak, 02 avgust 2010 14:04\nCijela EU mora biti pod bežičnim internetom\nEvropska komisija zatražila je od članica Unije da veliki broj radio frekvencija namijene za bežični internet, kako bi što više građana do 2013. godine koristilo njegove mogućnosti.\n"Svi znamo da će Evropa biti bolja ukoliko internet svima bude dostupan", saopštila je evropska komesarka za digitalna pitanja Nili Kros na pres konferenciji u Briselu 20. septembra.\nSastanak savjetodavnog odbora „Rodne razlike u ličnim primanjima i prihodima“\nSeminar Dani umrežavanja u Crnoj Gori\nŠta predviđaju pravila o regionalizaciji u EU i pristupu kohezionom fondu EU


Srbija se suočava sa ozbiljnim izazovima u oblasti zaštite zaštite životne sredine i usklađivanja sa visokim standardima Evropske unije. Za njihovo prevazilaženje je potrebno izdvojiti najmanje 10 milijardi evra. Naša zemlja, stoga, mora što pre da obezbedi efektivan sistem finansiranja zaštite životne sredine na lokalnom nivou. To je imperativ ne samo zbog kvaliteta života građana i održivosti privrede, već i zbog uspešnog okončanja procesa pristupanja Evropskoj uniji. Takav sistem mora biti transparentan i mora podrazumevati konsultacije sa predstavnicima državnih ustanova, civilnog društva i privatnog sektora, kako bi se osiguralo informisano i odgovorno donošenje odluka.\nOvaj siže nudi pregled postojećeg stanja u pogledu finansiranja zaštite životne sredine na lokalnom nivou i preporuke za prevazilaženje identifikovanih problema. Siže je izrađen na osnovu istraživanja u okviru kojeg su analizirani zvanični dokumenati i podaci državnih ustanova i (145) lokalnih samouprava, kao i odgovori na upitnike koje su poslali službenici (92) opštine i grada i predstavnici (97) organizacija civilnog društva koje se bave zaštitom životne sredine.


"Evrosong" 2019. ipak u Tel Avivu, Srbija potvrdila učešće - Jutarnji GLASnik\nSrbija je već potvrdila učešće na „Pesmi Evrovizije“ u Izraelu. Javni anonimni konkurs za izbor kompozicije, koja će nas predstavljati otvoren je do 1. novembra\nTAKMIČENjE za „Pesmu Evrovizije“ 2019. biće održano u Tel Avivu, najavila je Evropska radiodifuzna unija. Izraelska vlada je najpre insistirala da se najveće muzičko takmičenje održi u Jerusalimu.\nBudući da su SAD u decembru priznale taj grad za prestonicu Izraela, strahuje se od bojkota, pa su organizatori „Evrosonga“ saopštili da su za domaćina takmičenja odabrali Tel Aviv, trgovački i kulturni centar zemlje.\nSrbija je već potvrdila učešće na „Pesmi Evrovizije“ u Izraelu. Javni anonimni konkurs za izbor kompozicije, koja će nas predstavljati otvoren je do 1. novembra. Selekciona komisija rukovodiće se umetničkim kvalitetom pristiglih kompozicija, i odabraće određeni broj pesama. Ukoliko nijedna ne bude imala potreban kvalitet, RTS ima pravo da samostalno izabere kompoziciju. Pesmu koja će nas predstavljati na „Evrosongu“ 2019. zatim će izabrati stručni žiri i publika na „Beoviziji“.\nTagged EUROSONG, EVROVIZIJA


DECENIJAMA JE HIT U SVETU: Ovaj sok oporavlja ceo organizam, a pravi se za samo 2 minuta - Kurir\nDECENIJAMA JE HIT U SVETU: Ovaj sok oporavlja ceo organizam, a pravi se za samo 2 minuta\n22:00, 29.02.2016. 2587\nReč je o soku od cvekle i šargarepe, a ako vam je muka pri samoj pomisli na kombinaciju ove dve namirnice u tečnom stanju, niste jedini. Već decenijama se ovaj sok preporučuje ljudima koji idu na hemoterapiju, jer se savršeno bori protiv svih posledica ovog vida lečenja karcinoma. Iako svi kažu da je groznog ukusa, niko nije prestao da ga pije jer su rezultati fantastični.\nZato kažu da bukvalno diže iz mrtvih - i nije namenjen samo onima koji imaju zdravstvenih problema!Ukoliko se osećate premoreno, nemate energije i depresivni ste, možda je baš ovaj bućkuriš ono što vam je potrebno.\nPotrebno je:- 1 kg cvekle- 1 limun- 1/2 kilograma šargarepe- 3 pomorandže- 3 jabuke- 1 kilogram meda\nNEDOSTATAK SNA LOŠE UTIČE NA ŽIVOT: Naparavite ČAJ od 2 prirodna sastojka i osetićete nalet ENERGIJE\nLEKARI SU MISLILI DA JE POČEO POROĐAJ: Iz njenog STOMAKA su umesto BEBE izvukli pravi PAKAO!


Od 1. novembra obavezna zimska oprema - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / DRUŠTVO / Od 1. novembra obavezna zimska oprema\nMinistarstvo unutrašnjih poslova u Somboru podseća vozače da u periodu od 1. novembra do 1. aprila vozila moraju biti opremljena zimskom opremom ako se zbog vremenskih uslova na kolovozu nalazi sneg, led ili poledica.\nPrema važećem zakonodavstvu zimski pneumatici obavezni su na sva četiri točka, pri čemu dubina gazećeg sloja ne sme biti manja od 4 milimetra.\nLanci za sneg, na najmanje dva pogonska točka, obavezni su za vožnju van naselja, ali i na deonicama gde je saobraćajnim znakom ili dopunskom tablom propisana njihova obavezna upotreba. U naselju vozila ne moraju biti opremljena lancima, odnosno drugim uređajima za povećanje trakcije.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova u Somboru apeluje na vozače da poštuju važeće propise i omoguće što bezbednije odvijanje saobraćaja u zimskim uslovima.\nTags: 1. novembar, obaveza, Zimske gume\nSaobraćaj odneo još jedan život


Radovi na zgradi romskog Doma kulture - Grad Prokuplje\nNa zgradi romskog Doma kulture u prokupačkom naselju Carina počeli su radovi na izgradnji betonske ploče površine 150 kvadratnih metara. Za ove radove izdvojeno je 1,3 miliona dinara iz budžeta Opštine.\n-Završetkom ovih radova konačno će i ovaj objekat biti priveden nemeni i služiti našim sugrađanima da se okupljaju i organizuju svoje aktivnosti u boljim uslovima. Prošla je skoro čitava decenija a u tom smislu do sada ništa nije urađeno. Ovim radovima će nakon toliko vremena zgrada dobiti i svoj pravi izgled ,kazao je većnik za infrastrukturu Milan Aranđelović.


Pejanović-Davije: Realizacija aktuelnih projekata saradnje dobra osnova za nove projekte u predstojećem periodu\nDatum objave: 24.09.2018 16:14 | Autor: MUP\nMinistarstvo unutrašnjih poslova i Uprava policije i u narednom periodu mogu računati na podršku i pomoć Misije OEBS-a u implementaciji započetih projekata i otpočinjanju novih, poručeno je na današnjem sastanku državnog sekretara Dragana Pejanovića i šefice Misije OEBS-a u Podgorici, Maris Davije.\nDržavni sekretar Pejanović je ovom prilikom podsjetio na aktivnosti i projekte koji su se uspješno sprovodili u dosadašnjem periodu, sa posebnim fokusom na projekte u oblasti: realizacije mjera i aktivnosti iz pregovaračkih poglavlja 23 i 24, granične bezbjednosti u pogledu dinamike realizacije API sistema, policijskog obrazovanja i reforme policijskog sektora, implementacije strateških i novih zakonskih rješenja, borbe protiv ekstremizma i nasilnog radikalizma koji vodi ka terorizmu. Date su smjernice za uspostavljanje novih modela saradnje u budućem periodu i realizacije prioritetnih projekata u 2019. godini.\nZahvaljujući na dosadašnjoj kvalitetnoj saradnji, šefica Misije OEBS-a Maris Davije je izrazila uvjerenje da će i predstojeći zajednički projekti u vidu donacija, obuka i radionica kao i podrška OEBS-a u izradi strateških i akcionih dokumenata doprinijeti osavremenjivanju i unapređenju uslova rada i postizanju efikasnih rezultata, kako na normativnom tako i na operativnom planu.\nSastanku su ispred Delegacije MUP-a, osim državnog sekretara Pejanovića, prisustvovali i generalni direktor Direktorata za strateško-razvojne projekte Safet Korać, generalni direktor Direktorata za poslove nadzora Danilo Ćupić i načelnica Službe za informaciono komunikacione tehnologije, informacionu bezbjednost i sisteme tehničkog nadzora Tatjana Drobnjak, dok je ispred OEBS-a učešće uzela i zamjenica šefice Misije Siv Ketrin Letro.


Unapređena ponuda investicionih kredita za preduzetnike\nPotražnja preduzetnika za investicionim kreditima je u prvom kvartalu 2010. za 15 odsto veća u odnosu na isti period prethodne godine, što ukazuje na postepenu normalizaciju tržišnih prilika. Sledeći trendove na tržištu i osluškujući potrebe klijenata, Banca Intesa je uvela nove modele i unapredila postojeću ponudu kredita za investicije. Banka je snizila kamatne stope na kredite iz sopstvenog portfelja, potpisala ugovor sa Evropskim fondom za jugoistočnu Evropu (EFSE) i time obezbedila nove izvore finansiranja, ali i nastavila sa aktivnim učešćem u državnom programu subvencionisanog kreditiranja.\nInvesticioni krediti Banca Intesa namenjeni su finansiranju razvoja, investicionih projekata ili refinansiranju drugih kredita ili obaveza, nabavci trajnih obrtnih sredstava. Takođe, na ovaj način moguće je finansirati kupovinu ili renoviranje poslovnog prostora, nabavku opreme, proširenje kapaciteta, kao i za obezbeđivanje osnovnih ili trajnih obrtnih sredstava. U zavisnosti od modela i namene, investicioni krediti odobravaju se u iznosu i do 500.000 evra, sa rokom otplate i do 10 godina i efektivnom kamatnom stopmom od 5,24 odsto.\nBanca Intesa ukazalo je poverenje oko 80.000 klijenata iz segmenta malih i srednjih preduzeća i malog biznisa, kojima je tokom 2009. godine plasirano 1,1 milijardu evra, od čega je 225 miliona evra bilo sa subvencionisanim kamatnim stopama. Banka je i u ovoj godini nastavila da podražava ovaj strateški veoma bitan segment privrede sa oko 200 miliona evra ukupno realizovanih u prva četiri meseca 2010. godine.


Republika / Kreće prodaja pojedinačnih ulaznica za utakmicu Zvezda Olimpijakos!\nU subotu 28. septembra 2019. godine počinje prodaja pojedinačnih karata za utakmicu drugog kola grupne faze Lige šampiona u kojoj će će u utorak sastati Crvena zvezda i Olimpijakos.\nVlasnici sezonskih karata za ovu godinu i članovi kluba sa aktivnom članarinom imaju popust na redovne cene karata. Radno vreme blagajni stadiona je od 10 do 19:30 časova u subotu 28. septembra 2019, od 10 do 18 časova u nedelju 29. septembra i ponedeljak 30. septembra 2019. Blagajne će na dan utakmice biti otvorene od 10 časova.\nMarakana dobija novo i moćno ozvučenje!\nCene pojedinačnih ulaznica za ovu utakmicu za vlasnike sezonskih ulaznica FK Crvena zvezda za sezonu 2019/2020 su sledeće: sever: 2,700 dinara, jug: 2,700 dinara, istok centar (sektori 3, 4 i 5): 6,000 dinara, zapad bok (sektori 1, 2, 6 i 7) 6,000 dinara, zapad centar (sektori 3, 4 i 5, redovi 1-22) 7,000 dinara, VIP Zapad: 20,000 dinara.\nSport Beograd Fudbal FK Crvena zvezda Liga šampiona FK Olimpijakos Marakana Prodaja karata


Dabl-dabl Pantića i 25 poena Marinovića malo za slavlje u derbiju Bugarske\nKošarkaši Lukoila savladali su najvećeg rivala u prvenstvu Bugarske, Levski sa 98:94 (24:24, 32:22, 24:26, 18:22) i na taj način su ostali na prvom mestu tabele sa 19 pobeda i samo dva poraza.\nU nastavku gosti su preko pre svih Mladena Pantića polako ali sigurno smanjivali prednost Lukoila ali im je uvek nedostajao koš-dva kako bi preokrenuli tok meča.\nU vrlo interesantnom finišu presudila je mirnija ruka igrača Lukoila koji su opstali na mestu lidera. Pantić je u ekipi Levskog za 24 minuta igre postigao 16 poena uz 11 skokova, dok je najefikasniji bio Marinović sa 25 poena, uz osam asistencija i pet skokova.\nLevski, koji je doživeo četvrti poraz u prvenstvu, u narednom kolu 23. marta gostuje Spartaku iz Plevena.\nDABL-DABL MARKOVIĆA Srpski plejmejker BRUTALAN u pobedi Virtusa\nKošarkaši Partizana igraju meč sedmong kola Evrokupa protiv Tofaša u Bursi.\nBivši igrač Zvezde Ovens prešao u Granadu\nAndre Ovens (30, 193), koji je 2008/2009 igrao u Crvenoj zvezdi, napustio je pre nekoliko dana Manresu i već je našao novi angažman u Španiji.


Mali: Stvaramo ambijent koji legalno poslovanje čini najlakšim i najisplativijim\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije i predsednik Koordinacionog tela za suzbijanje sive ekonomije Siniša Mali, učestvovao je na IV godišnjoj konferenciji Vlade Republike Srbije i privrede Srbije, na kojoj je predstavljen novi Nacionalni program za suzbijanje sive ekonomije sa akcionim planom za 2019/20. godinu. Program predviđa smanjenje poslovanja u sivoj zoni u naredne dve godine za gotovo 200 miliona evra i prevođenje najmanje 11.000 radnika i 9.000 firmi iz sive zone u legalne tokove.\nPremijerka Ana Brnabić je poručila da država nastavlja odlučno da se bori protiv sive ekonomije i da tu neće biti kompromisa.\n„Apsolutno neće biti kompromisa u borbi, jer je to jedini način da obezbedimo fer uslove privredi koja posluje u skladu sa zakonima i plaća poreze. Mi možemo da obezbedimo bolji kvalitet života za sve građane Srbije“, naglasila je Brnabić.\nČlan Upravnog odbora NALED-a Svetoslav Atanaskov je istakao da su za privredu prioritetne mere koje će podstaći legalno poslovanje, smanjiti birokratiju i troškove i kao primer naveo novu proceduru prijave sezonaca koja je uštedela 15 miliona evra poljoprivrednim gazdinstvima i kompanijama.\nO rezultatima u smanjenju obima sive ekonomije i planovima, na IV godišnjoj konferenciji Vlade Republike Srbije i privrede Srbije, govorili su i ministarka pravde Nela Kuburović, kao i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.


S obzirom na neizvjesnost izmjena Izbornog zakona, u entitetu Republika Srpska nezvanično je plasirana priča o opciji da RS samostalno organizira izbore 2022. godine za Narodnu skupštinu RS-a i predsjednika RS-a. Ipak, legalnost takvog čina je nemoguća.\nS obzirom na trenutne političke konstelacije i ponašanje stranaka sa sjedištem u RS-u kada je riječ o radu državnih institucija, ali i najave predstavnika HDZ-a da neće biti izbora iduće godine bez izmjena Izbornog zakona, vladajuće strukture u RS-u evidentno planiraju produbiti političku krizu organizovanjem izbora samo na prostoru RS-a.\n– Izborni zakon BiH definiše da Centralna izbora komisija BiH organizuje i provodi izbore za nivo BiH, ali je kasnijim intervencijama visokih predstavnika to prošireno, međutim, tehnički Republika Srpska sama može provoditi izbore za svoj nivo vlasti iako se postavljaju brojna pitanja. Recimo birački spisak se povlači iz IDDEEA-e, koja je na nivou BiH, ali i tu se može pronaći rješenje – rekao je Aleksandar Radeta, član Izborne komisije RS-a za Nezavisne.\nRadeta smatra da RS ima svoj zakon i svoju komisiju i da može sama organizovati i provesti izbore za NSRS. Poređenja radi, Federacija BiH kao entitet nema svoju izbornu komisiju.\nZakon je u ovom smislu jasan, Republika Srpska nema ovlasti samostalno raspisati izbore.\nPrema članu 2.9 Izbornog zakona BiH, Centralna izborna komisija raspisuje izbore za sve nivoe vlasti, ovjerava političke stranke, koalicije, liste nezavisnih kandidata i nezavisne kandidate za učešće na svim nivoima neposrednih izbora u Bosni i Hercegovini, utvrđuje i potvrđuje rezultate svih neposrednih i posrednih izbora itd.\nRepublička komisija RS-a ima dosta ograničene ovlasti. Ona donosi opšta akta za opoziv gradonačelnika grada i načelnika opštine, provodi postupak za opoziv gradonačelnika grada i načelnika opštine prije isteka mandata, nadzire postupak opoziva i odgovara za zakonito provođenje tog postupka. Isto tako, komisija RS-a pruža stručnu pomoć skupštini opštine, odnosno grada i organima za provođenje postupka za opoziv.\nTakođer, ona može provoditi određene aktivnosti u izbornom procesu samo ako joj te ovlasti prenese Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine.\n– Vrši poslove koje joj je prenijela Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine i druge poslove utvrđene aktima Republičke izborne komisije, ovim zakonom i Izbornim zakonom Bosne i Hercegovine – piše u članu 13. Izbornog zakona Republike Srpske.


Antić: Potpisan regionalni sporazum o energetskoj bezbednosti\nBeta 10. jula 2015. 12:35\nMinistri energetike 15 zemalja centralne i jugoistočne Evrope, medju kojima je i ministar rudarstva i energetike Srbije Aleksandar Antić, potpisali su danas u Dubrovniku Memorandum o razumevanju o zajedničkom pristupu rešavanja problema diverzifikacije i sigurnosti snabdevanja gasom.\n„Saglasili smo se da su to pitanja regionalnog značaja i zahtevaju zajednički pristup, da je reč o pitanjima koja će u budućnosti suštinski obezbediti energetsku bezbednost čitavog regiona i svih pojedinačnih zemalja“, rekao je Antić agenciji Beta nakon potpisivanja dokumenta.\nOn je kaao da su se ministri energetike saglasili da su gasne interkonekcije izmedju susednih država model po kome treba da se razvija budući gasni sektor.\n„Za Srbiju je izuzetno značajno to što je medju prioritetnim projektima, kao drugi projekat od značaja, sagledana gasna interkonekcija izmedju Srbije i Bugarske, koja u budućnosti treba da na kvalitetan način pruži odgovore na pitanje kako će Srbija obezbediti dodatne izvore snabdevanja gasom“, rekao je Antić.\nPrema njegovim rečima, gasna interkonekcija sa Bugarskom je i od EU i od čitavog regiona prepoznata kao projekat u koji treba zajednički da se investira.\nAntić je najavio da će kasnije danas imati razgovore o modelima finansiranja samog projekta i dodao da očekuje „značajan pristup evropskim fondovima koji u najvećoj meri treba da obezbede finansiranje projekta“.\nMinistar je još rekao da je na današnjoj konferenciji usvojena argumentacija da se u potpisanom dokumentu nađe i gasna interkonekcija izmedju Srbije i Rumunije i da je taj projekat definisan kao tema za idući ministarski sastanak, do kada će biti obezbedjeni tehnički elementi i sagledana ukupna opravdanost interkonekcije.\n„Interkonekcija sa Rumunijom može da nam pruži dodatne opcije i mi smo zadužili Srbijagas i rumunski Transgas da hitno preduzmu mere radi sagledavanje tehničkih elemenata za realizaciju projekta“, rekao je Antić.\nOn je istakao da diverzifikacija, energetska bezbednost i energetska sigurnost, definitivno postaju tema broj jedan u energetici i da je današnji skup u Dubrovniku „pravo mesto na kome možemo dobiti kvalitetne odgovore za budućnost našeg energetskog sektora“.\nPored ministara energetike iz 15 zemalja centralne i jugoistočne Evrope na današnjoj konferenciji učestvuju i potpredsednik Evropske komisije zadužen za energetiku Maruš Šefčovič i evropski komesar za energetiku Migel Arijas Kanjate.


Najnovija regionalna promocija Qatar Airwaysa omogućava kupovinu aviokarata uz popuste koji se kreću i do 25%\nJedan broj destinacija ove kompanije je na sniženju, a popusti se odnose na putovanja u ekonomskoj klasi.\nPeriod u kome važi promocija je od 20. avgusta do 1. septembra 2015. godine, a putovanja se mogu otpočeti sve do 31. marta 2016. godine, osim u periodu od 18. decembra do 6. januara.\nZahvaljujući ovoj promociji putnici iz Srbije su u prilici da probaju vrhunsku uslugu koju pruža ova aviokompanija, koja je ponovo ove godine izabrana za najbolju na svetu prema globalnom istraživanju Skytrax-a.\nQatar Airways, aviokompanija sa pet zvezdica, svojim putnicima nudi najkvalitetniju uslugu kako na zemlji tako i u vazduhu, a zahvaljujući direktnim letovima iz Beograda i naši putnici su u prilici da ocene njihov kvalitet na osnovu sopstvenog iskustva.\nNeke od izabranih destinacije u Aziji i Africi, koje su među najpopularnijima, možete videti na priloženoj mapi zajedno sa cenom povratne karte u ekonomskoj klasi.


Deset fotografija koje su obeležile deceniju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Deset fotografija koje su obeležile deceniju\nIzbor pres-foto agencije EPA\nDeset fotografija koje su obeležile deceniju\nEvropska pres-foto agencija EPA odabrala je 60 fotografija kako bi ilustrovala najvažnije događaje u prethodnoj deceniji, od 2010. do 2019. godine, a redakcija portala Danas.rs tim povodom napravila je uži izbor od 10 slika, po jednu za svaku godinu.\n2Piše: Danas Online 22. januara 2020. 16.01 Izmenjeno: 16.02\nPoljubac princa Vilijama i Kejt Midlton na balkonu Bakingemske palate 29. aprila 2011. godine Foto: EPA-EFE/KERIM OKTEN\n27. januar 2010. godine\nIzvršni direktor i suosnivač Epla Stiv Džobs predstavlja iPad u San Francisku.\nFoto: EPA-EFE/AFLO / MAINICHI NEWSPAPER JAPAN\nTalasi preplavljuju nasip, gutajući primorsko selo, nakon zemljotresa jačine od devet stepeni po Rihteru i cunamija koji je opustošio severoistočni Japan i pokrenuo nuklearnu katastrofu u elektrani Fukušima Daići.\n14. januar 2012. godine\nFoto: EPA-EFE/ENZO RUSSO\nItalijanski brod za krstarenje Kosta Konkordija delimično je potonuo nakon što je udario u greben i nasukao se na ostrvo Điljo u Tirenskom moru. Poginulo je najmanje 12 osoba – 11 putnika i jedan član posade; još 64 je povređeno, a 20 osoba se vodi kao nestalo.\nPapa Franja I maše sa balkona bazilike Svetog Petra nakon što su ga kolege kardinali posle dvodnevne konklave izabrali za novog poglavara rimokatoličke crkve.\n22. novembar 2014. godine\nSaigrači bacaju u vazduh Argentinca Lionela Mesija, nakon što je u fudbalskom prvenstvu Španije, postigao 253. gol, čime je oborio najbolji rezultat u ligi, tokom fudbalske utakmice Primere divizije između FK Barselona i Sevilja.\n8. jun 2015. godine\nNemačka kancelarka Angela Merkel razgovara sa američkim predsednikom Barakom Obamom koji sedi na klupi okrenut ka planinama Veterstajn tokom sastanka G7 u dvorcu Elmau u Nemačkoj.\n14. avgust 2016. godine\nJamajčanin Usein Bolt slavi na Olimpijskom stadionu u Rio de Žaneiru nakon trijumfa u muškom finalu na 100 metara.\nNovoizabrani predsednik Donald Tramp polaže zakletvu kao 45. predsednik Sjedinjenih Država u Vašingtonu.\nFoto: EPA-EFE/KEVIN LIM / THE STRAITS TIMES\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo i sestra severnokorejskog lidera Kim Jo Jong razmenjuju dokument nekoliko trenutaka nakon što su ga potpisali predsednik Donald Tramp i predsedavajući Severne Koreje Kim Džong Un tokom njihovog prvog sastanka, u hotelu Kapela na ostrvu Sentosa u Singapuru.\nPlamen guta krov katedrale Notr-Dam u Parizu.\nEpa, fotografije, slike\nBudimo humani: Hitno potrebna pomoć za malu Tanju Slavković\n22. januara 2020. u 17.09\n1 princ Andrew i Epstein\n2 Bajden seksualno uznemirava decu\n3 Zuti prsluci\n4 Ubijen Sulemani\n5 Protesti u Iranu\n6 Izbor Trump-a\n7 Ubistvo Epstein-a\n8 Protesti u Venecueli\n9 Pachamama u Vatikanu\n10 Covington Catholic School\nSamo neke fotografije!\n22. januara 2020. u 18.36\nOprostite, ali ta decenija još traje. Ovo je poslednja godina te vaše prethodne decenije.


Foto: Panama National Police / Ustupljene fotografije\nIstražiteljima je bilo potrebno više od 12 sati da saberu novac koristeći desetak mašina, od kojih su neke otkazale pod pritiskom, saopštilo je tužilaštvo.\n- Ovo je, bez sumnje, najveća zaplena novca od trgovine drogom napravljena u čitavoj istoriji zemlje - rekao je tužilac Havijer Karabalo novinarima u četvrtak, prenosi AFP.\n- Mašine za brojanje novca teško održavaju korak... neke su se oštetile (zbog brojanja) i morale su da budu zamenjene.\nBista je bila deo policijske operacije koja je rezultirala hapšenjem 57 ljudi ove nedelje za koje se sumnja da su povezani sa Zalivskim klanom, koji je od prošlog meseca oslabljen hapšenjem njegovog vođe i desetina drugih članova u Kolumbiji.\nKlan je kontrolisao oko trećine proizvodnje kokaina u Kolumbiji, najvećem svetskom izvozniku droge. Sjedinjene Države su glavni potrošač.\nNovac je pronađen u tri različita skrovišta u kući u Nueva Providensiji u karipskoj provinciji Kolon.\nUhapšeni u operaciji u Panami, uključujući pet policajaca, optuženi su da su primili velike količine droge iz Kolumbije i sakrili je pre nego što su je poslali u Sjedinjene Države preko Centralne Amerike.\nU operaciji, u kojoj su učestvovali agenti američke Uprave za borbu protiv droga, takođe je zaplenjeno 10 komada vatrenog oružja i 38 luksuznih vozila koja pripadaju grupi.\n- Govorimo o velikom udaru za kriminalnu grupu gde najviše boli, u novcu - rekao je Karabalo.\n"TROJANSKI ŠTIT" - NAJVEĆA AKCIJA HAPŠENJA IKADA Širom sveta palo više od 800 kriminalaca, zaplenjeno 50 miliona dolara u kešu\nBRODOLOM KOD FLORIDE Traga se za 39 osoba


Kompanija ASBIS predstavila Prestigio digitalni sto na InHoReCa sajmu – Radio Ćurak\nUkoliko tražite upadljivo i efektno rješenje za predstavljanje vaše kompanije na poslovnim sastancima predstojećem sajmu ili poslovnoj konferenciji, brend Prestigio ima rješenje za vas. Naime, kompanija ASBIS, ekskluzivni distributer brenda Prestigio, na tržište Bosne i Hercegovine dovodi Prestigio digitalni pametni sto. Riječ je o digitalnom rješenju koje donosi interaktivnu komunikaciju sa kupcima i klijentima i jednostavno je za upotrebu. LCD ekran visokih performansi, multisensorna i vodonepropusna površina, te izdržljivo aluminijsko kućište omogućavaju korištenje uređaja u različitim poslovnim oblastima, na javnim mjestima, u hotelima, restoranima bez straha od oštećenja.\nPored Prestigio digitalnog stola, kojeg svi zainteresovani mogli pogledati na InHoReCa sajmu koji se 14. i 15. juna održao u kongresnom centru hotela Hills u Sarajevu, kompanija ASBIS nudi i druga digitalna Prestigio rješenja, kao što su IDS LED transparentni posteri, IDS transparenti video zid, te toteme i displeje. ASBIS kao ovlašteni distributer i servis za Bosnu i Hercegovinu nudi garanciju na sve Prestigio proizvode u trajanju do 12 mjeseci, sa mogućnošću produženja garancije na određene modele.


FORUM BOŠNJAKA CRNE GORE - UJEDINJENE NACIJE O LJUDSKIM PRAVIMA U CRNOJ GORI\nUJEDINJENE NACIJE O LJUDSKIM PRAVIMA U CRNOJ GORI\nŽeneva, Podgorica (MINA 18. mart 2009) - Crna Gora je ostvarila veliki napredak na planu promocije i zaštite ljudskih prava i sloboda, ocijenio je Savjet za ljudska prava Ujedinjenih nacija (UN).\nTo tijelo je danas, na plenarnoj sjednici održanoj u Ženevi, usvojilo Konacni izvještaj o stanju ljudskih prava Crnoj Gori, saopšteno je iz Vlade.\nNa sjednici je najavljeno da ce Crna Gora, u daljim aktivnostima na planu unaprjedenja ljudskih prava i sloboda, uživati punu podršku i ohrabrenje svjetske organizacije i njenih clanica.Takodje, Crna Gora je pozvana da nastavi sa reformama u oblasti zastite ljudskih prava i sloboda.\nIzvještajem Radne grupe za Opšti periodicni pregled Savjeta za ljudska prava, prepoznata je kvalitetna saradnja Crne Gore sa medunarodnim mehanizmima za zaštitu ljudskih prava, ali i identifikovani realni problemi na planu njihovog ostvarivanja, kaže se u saopštenju.\nNa sjednici su posebno su pozdravljeni napori Crne Gore na planu ostvarivanja prava manjina, hendikepiranih osoba, Roma, Aškalija i Egipcana, kao i aktivnosti na rješavanju statusa izbjeglih i interno raseljenih sa ratom zahvacenih podrucja regiona Balkana.\nOpšti periodicni pregled podrazumijeva posebnu proceduru izvještavanja o stanju ljudskih prava u svim zemljama clanicama UN.\nNacionalni izvještaj o stanju ljudskih prava izradila je Meduresorna radna grupa, ciji je rad koordiniralo Ministarstvo inostranih poslova Crne Gore.\nIzvještaj je uraden na osnovu informacija dostavljenih od deset kljucnih ministarstava, upravnih organa zaduženih za konkretne oblasti zaštite i promociju ljudskih prava i sloboda, kao i Kancelarije zaštitnika ljudskih prava i sloboda.\nU cilju ostvarivanja širokog procesa konsultacija u pripremi informacija, Izvještaj je dat na uvid civilnom sektoru, kaže se u saopštenju.\nIzvještaj, koji je crnogorska Vlada usvojila 31. jula, prezentiran je krajem prosle godine u Savjetu za ljudska prava u Ženevi.\nNakon dobijenih preporuka država-clanica tog tijela UN i odgovora nadležnih crnogorskih organa, izraden je Nacrt izvještaja o stanju ljudskih prava u Crnoj Gori, koji je danas usvojen.\nKonacni izvještaj predstavljace osnovu za procjenu napretka Crne Gore u realizaciji obaveza prema medunarodnim dokumentima i prihvacenim preporukama zemalja–ucesnica dijaloga u okviru mehanizma Opšteg periodicnog pregleda.\nMinistar pravde Miraš Radovic, koji je predvodio crnogorsku delegaciju u Ženevi, zahvalio je Savjetu za ljudska prava na preporukama za nadgradnju pravnog sistema Crne Gore u oblasti ljudskih prava i sloboda.\nOn je kazao da je zadovoljan konacnim ocjenama o stanju ljudskih prava u Crnoj Gori koje, kako je naveo, pokazuju da su crnogorskih državni organi, kao i svi društveni subjekati, posveceni afirmaciji i zaštiti tih univerzalnih društvenih vrijednosti.\n»Uvjereni smo da ce novi izvještaj Savjeta, za cetiri godine, prepoznati dalje jacanje normativnog i institucionalnog okvira za promociju i zaštitu ljudskih prava u Crnoj Gori«, zakljucio je Radovic.


Poreska uprava RS u februaru prikupila ukupno 237,4 miliona KM - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nPoreska uprava Republike Srpske u februaru je prikupila ukupno 237,4 miliona KM, za osam odsto ili 18,2 miliona KM više nego u istom mjesecu prošle godine.\nDirektni porezi su u februaru ove godine naplaćeni u iznosu od 45,7 miliona KM, što je za 20 procenata ili 7,7 miliona KM više nego u istom mjesecu godinu ranije, navodi se saopštenju Poreske uprave Republike Srpske.\nNajveći rast ostvaren je kod poreza na dobit koji je naplaćen u iznosu od 25,7 miliona KM, što je za 6,9 miliona KM ili čak 36 odsto više nego u februaru prošle godine, a što ukazuje na povećanje poslovne aktivnosti i pozitivna kretanja ukupnog poslovnog ambijenta u Srpskoj.\nRast naplate u februaru ove godine bilježi i porez na dohodak, koji je naplaćen u iznosu od 17,8 miliona KM, za šest odsto više u odnosu na isti mjesec prošle godine. Naplata doprinosa u februaru ove godine iznosila je 151,3 miliona KM, za 9,4 miliona KM ili sedam odsto više nego u februaru 2021. godine, iako je smanjena stopa doprinosa za Fond zdravstvenog osiguranja sa 12 na 10,2 odsto.\nNaplata ostalih javnih prihoda u februaru iznosila je 40,4 miliona KM, za 1,1 milion KM ili tri odsto više u odnosu na februar 2021. godine. Ovo je pokazatelj da je Poreska uprava Republike Srpske i u ovoj godini zadržala stabilnu naplatu javnih prihoda uprkos tome što je povećan neoporezivi dio plate, te je umanjena i ukinuta naplata određenih taksa, navodi se u saopštenju Poreske uprave Republike Srpske. Smanjena je stopa doprinosa za zdravstveno osiguranje, čime se Republika Srpska odrekla dijela poreskih prihoda u korist privrede i radnika, javlja Srna.


- Izgradnja brze saobraćajnice Ruma-Šabac-Loznica jedan je od najvažnijih projekata koje započinjemo i zadovoljstvo nam je što ćemo sa azerbejdžanskim partnerima krenuti u pregovore o finansiranju ovog projekta. Najpre da potpišemo komercijalni, a potom i ugovor o finansiranju -rekla je tom prilikom Mihajlovićeva.\nAmbasador Hasanov istakao je da je Azerbejdžan spreman da izdvoji 210 miliona evra kredita za realizaciju projekta, te da dve strane treba u najskorijem roku da dogovore detalje finansiranja.\nFoto: Woluhar / Wikipedia\nMihjalovićka je, takođe, navela da je za Srbiju od velike važnosti da se Obilaznica oko Beograda završi i da očekuje da azerbejdžanska kompanija Azvirt bude partner u realizaciji ovog projekta.\n- Otvoreni smo za saradnju sa Azerbejdžanom na novim projektima. Azvirt se pokazao kao dobar i pouzdan partner na izgradnji deonice Koridora 11 od Ljiga do Preljine. Nema razloga da u budućnosti ne nastavimo u istom smeru. Tu pre svega mislim na izgradnju beogradske obilaznice, kao i saobraćajnice Ruma-Šabac-Loznica - rekla je ona.\nAmbasador Hasanov čestitao je potpredsednici Vlade na priznanju "Evropska ličnost godine" i "Evropski najministar" koje joj je prošle nedelje uručeno u Sarajevu istakavši da posvećenim radom doprinosu razvoju Srbije i regiona.\nSagovornici su se složili da su odlični politički odnosi koje grade dva predsednika preduslov za nastavak uspešne saradnje u realizaciji infrastrukturnih projekata, saopšteno je iz Mihajlovićkinog kabineta.\nMihajlović: "Od 2014. izgrađeno 320 KILOMETARA autoputeva"\nSLAVNA HRVATSKA FABRIKA PRŠUTA NA DOBOŠU Zašto je cena pala ispod 2 miliona evra\nPropali trgovački lanac "Kerum" u stečaju prodaje svoju imovinu na području Drniša, na kojoj su se nekada uzgajale svinje za nadaleko poznati drniški pršut. Naime, na “dobošu” se našla nekadašnja farma splitskog “Mesoprometa”, koji je do 1995. bio među najvećim mesnim industrijama u Dalmaciji.\nSRBIJA U LONDONU UZELA SVAKI MOGUĆI EVRO Zbog jednog razloga nismo mogli da se zadužimo ni cent više od uzete milijarde\nSrbija se na Londonskoj berzi nedavno zadužila do maskimalno dozvoljenog nivoa. Kako saznaje "Blic Biznis", milijarda evra koliko smo dobili po kamati od 1,6 odsto, bilo je najveće moguće zaduženje emitovanjem evroobveznica.


Politika\t03.07.2018 09:25\nSvega nekoliko sati bilo je dovoljno inženjerskoj jedinici Vojske Srbije da pontonskim mostom poveže Zemunski kej sa Velikim ratnim ostrvom. Plutajuća ćuprija je postavljena, kupališna sezona zvanično otvorena, plaža će oživeti čim sunce snažnije zasija, a priče o spajanju Zemuna sa jednom od najlepših dunavskih ada „fiksnim” mostom i dalje će biti aktuelne.\nIdeja o izmeštanju Starog savskog mosta na mesto gde se od pre neki dan nalazi vojni ponton još nije dobila svoj epilog, jer jednako zainteresovani za premošćavanje reke su i oni koji smatraju da bi Stari most trebalo postaviti između novobeogradskih blokova i Ade Ciganlije.\nZasad je u svakom slučaju rano govoriti o tačnoj lokaciji na koju će biti premeštena ova konstrukcija, budući da čitava operacija neće početi barem još godinu dana, dok ne bude završeno postavljanje šina preko Mosta na Adi.\nI dok ova priča još traje, valja podsetiti da je pre nešto više od pet godina sačinjen idejni urbanistički projekat za izgradnju fiksnog pešačkog mosta koji bi povezivao Zemunski kej i plažu Lido.\n„Time bi praktično bio ispunjen višedecenijski san Zemunaca i ostalih zaljubljenika u ostrvo”, rekao je tada za „Politiku” autor projekta Milosav Miša Stamenov, u ono vreme član Veća gradske opštine Zemun.\nGlavna uloga u ovom projektu pripadala je pešačkom mostu koji je trebalo da bude dugačak 350, a širok šest metara. Bilo je predviđeno da njegovi nosači butu betonski, konstrukcija metalna, a gazna površina od drveta.\nPreko njega bi, naravno, pored turista pešaka, prelazila i specijalizovana dostavna, policijska, vojna, vatrogasna i vozila Hitne pomoći. Troškovi izgradnje trebalo je da iznose između pet i pet i po miliona evra, a bio bi postavljen na istom mestu na kome vojska već godinama instalira ponton.\nPomenuti idejni projekat predviđao je i izgradnju restorana-vidikovca, visine 26 metara, koji bi bio postavljen pred ulazak na most, dok je na samom Velikom ratnom ostrvu zamišljen restoran u obliku velike sojenice, u čijem bi sastavu bilo dvadesetak apartmanskih jedinica, namenjenih turistima, ili ekolozima, biolozima, kao i učesnicima nekih stručnih seminara.\nTakođe, bilo je predviđeno da se na ostrvu postavi sportsko-rekreativni centar sa terenima za sportove koji su na ovaj, ili onaj način vezani za vodu, a bili bi tu i takozvani prateći objekti za administraciju, lekarsko osoblje, policiju i vatrogasce, spasilačku službu.\nO ovoj ideji danas se međutim gotovo i ne govori, barem ne kao o projektu koji je izvodljiv. Na zadovoljstvo jednog manjeg dela javnosti u koji spadaju vlasnici čamaca i prirodnjaci kojima smeta svaka pomisao na komercijalizaciju ostrva i premošćavanje Dunava.


POVERENIK UPUTIO VLADI NOVI MODEL ZAKONA O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI - Magločistač\nPočetna U fokusu POVERENIK UPUTIO VLADI NOVI MODEL ZAKONA O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI\nPOVERENIK UPUTIO VLADI NOVI MODEL ZAKONA O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 06.07.2017 Kategorija: U fokusuNema komentara\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti pripremio je model novog zakona o zaštiti podataka o ličnosti i stavio ga Vladi na raspolaganje.\n“Poverenik je, iako to nije njegova obaveza, pripremio Model i stavio ga na raspolaganje Vladi, sa željom da doprinese bržem, inače odavno neophodnom uspostavljanju savremenog normativnog okvira, usaglašenog sa standardima koji važe u zemljama Evropske unije“, navedeno je u saopštenju.\nKako se navodi, potreba donošenja novog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti je već dugo vremena evidentna, i bar “na papiru” nesporna, budući da radna grupa Vlade Srbije formirana s tim zadatkom, postoji od 2012. godine.\nPoverenik je izrazio nadu da se neće ponoviti iskustvo od pre tri godine kada je takođe pripremio i stavio Vladi na raspolaganje kompletan Model novog zakona, a Vlada, u Akcionom planu za Poglavlje 23 u pregovorima sa EU, utvrdila da će novi zakon biti donet do kraja 2015. godine i da će osnovu predstavljati taj model.\n“Međutim, zakon ipak nije donet, pa je tada, tako, Akcioni plan za Poglavlje 23, usaglašen sa EU, prekršen i pre nego što je Poglavlje otvoreno”, navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da je u međuvremenu “realni kontekst značajno izmenjen” i da je Evropska unija dobila Opštu uredbu o zaštiti podataka o ličnosti.\n“To je podrazumevalo dodatni rad na modelu zakona i model koji je ovom prilikom dostavljen i stavljen na raspolaganje, je u najvećoj mogućoj meri usaglašen i sa Opštom uredbom”, navedeno je u saopštenju.\nOcenjeno je da je u dvomesečnoj javnoj raspravi koju je Poverenik povodom modela zakona sproveo, ostvarena dobra saradnja i razmena mišljenja sa brojnim relevantnim subjekatima iz civilnog sektora.\nGrupa nevladinih organizacija nedavno je i formalno uputila Vladi Srbije inicijativu za brzo donošenje zakona, sa modelom koji je Poverenik pripremio, kao osnov.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti uputio je danas i pismo predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić u kome se između ostalog navodi da “važeći Zakon o zaštiti podataka o ličnosti ne sadrži čak ni minimalne odredbe koje bi se odnosile na nekoliko, sa stanovišta obrade podataka o ličnosti, veoma važnih i delikatnih oblasti”.\n“Usled toga, već dugo vremena, praktično svakodnevno, se suočavamo sa činjenicom da je veoma teško, često i nemoguće obezbediti nesmetano uživanje prava na zaštitu podataka o ličnosti u svim oblastima života. Poverenik je već nebrojeno mnogo puta javno ukazivao na ovaj problem, inicirao njegovo rešavanje, uključujući i dostavljanje Vladi normativno artikulisanih rešenja u pojedinim oblastima, ali je odgovarajuća reakcija nadležnih svaki put izostajala”, navedeno je u pismu.\nDodaje se i da zaštitu podataka o ličnosti imperativno nalažu interesi građana Srbije, ali da je to i trajan zadatak u pregovorima sa Evropskom unijom.


Predstavljen EDUKATIVNI CENTAR u Novom Sadu - PKS-RPK Novi Sad\nU Regionalnoj privrednoj komori Novi Sad, Budislav Medurić, direktor Edukativnog centra u Novom Sadu, predstavio je Edukativni centar, ustanovu u kojoj se stiču najnovija znanja potrebna tržištu radne snage. Ovaj centar je osnovala Vlada AP Vojvodine u skladu sa Zakonom o obrazovanju odraslih u cilju izlaženja u susret zahtevima tržišta rada i poslodavaca, preteča uvođenju dualnog obrazovanja u Srbiji. Edukativni centar je za sada jedina ustanova Srbiji u kojoj se primenjuje princip modela dualnog obrazovanja na druga područja rada i zanimanja kojima su potrebni kvalifikovani kadrovi i modernizovani nastavni program za dodatno obrazovanje odraslih.\nCilj Edukativnog centra je prevencija dugoročne nezaposlenosti, pomoć u sticanju novih znanja i veština radi lakšeg zapošljavanja i podrška razvoju preduzetništva, stvaranje pretpostavki za otpočinjanje poslovanja i kvalitetno ulaganje u obučavanje i obrazovanje zainteresovanih lica.\nMisija Edukativnog centra je smanjenje nezaposlenosti kroz dodatne obuke, prekvalifikacije i dokvalifikacije odraslih na neformalan način.\nObuke za nezaposlena punoletna lica sa teritorije APV su besplatne, uz mogućnost besplatnog smeštaj za polaznike van Novog Sada.\nSrbija je otpočela sa reformom sistema srednjeg stručnog obrazovanja u kojoj je značajna inovacija uvođenje dualnog sistema u srednje stručno obrazovanje radi obezbeđenja kvalifikovane radne snage. Ovo je dugoročan proces u kojem se kroz naizmenično učenje u preduzeću i u školi stvaraju uslovi za bržu adaptaciju u poslovni ambijent za sada se imlementira u 10 škola u Srbiji, kroz tri profila mašinske i elektro struke uz podršku 22 kompanije.\nOsnovni zadatak Edukativnog centra je da u što efikasnijoj meri smanji negativne posledice sporih promena obrazovnog sistema i omogući školovanje određenih obrazovnih profila traženih od poslodavaca.\nEdukativni centar svojim obukama brzo reaguje na podizanje kompetencija zaposlenih lica kod poznatog poslodavca u cilju dokvalifikacije i/ili prekvalifikacije, u skladu sa tehnološkim promenama i znanjima i veštinama koje one zahtevaju.\nObuka o energetskoj efikasnosti u javnim zgradama za domare\nPrivredna komora Srbije u saradnji sa GIZ-om organizovala je 28. juna 2018. godine u RPK Novi Sad besplatnu obuku…\nEvropski ekonomski dunavski forum „Pametni gradovi“\nPrivredna komora Srbije u saradnji sa Austrijskim ekonomskim senatom po prvi put organizuje Evropski ekonomski dunavski forum pod nazivom…\nZavršen prvi grupni Health Coaching program obuke za unapređenje zdravlja na temu: SNAGA U VAMA\nPolaznici ovog jedinstvenog Health Coaching (zdravstvenog koučing) programa bili su u prilici da tokom četiri nedelje obuke usvoje…\nPoslovni forum „Poslovati sa Velikom Britanijom“\nU cilju upoznavanja sa privrednim potencijalima i prednostima tržišta Velike Britanije, u Privrednoj komori Srbije – Regionalnoj privrednoj komori…\nOdržana radionica Besplatno usavršavanje preduzetnika u Evropi\nBesplatna radionica za mlade preduzetnike održana je 22. januara 2016. godine u RPK Novi Sad u zajedničkoj organizaciji sa…


Olympus WS-853 Black diktafon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nOlympus WS-853 Black diktafon cene\nOlympus WS853... specifikacija\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Olympus WS-853 Black diktafon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Olympus diktafon WS-853 Black na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Diktafoni cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Olympus Diktafoni, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Olympus WS-853 Black diktafon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Olympus WS-853 Black diktafon. Pre kupovine, podatke za Olympus diktafon WS-853 Black proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


03. 04. 2015. Treća javna rasprava o nacrtima zakona održana u Nišu\nDanas, u Nišu, održana je javna rasprava o nacrtima Zakona o policiji i Zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova.\nSvim prisutnim predstavnicima Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva pravde, privrednih subjekata, stručne i akademske javnosti, civilnog društva i medija pozdravnom reči obratili su se gradonačelnik Grada Niša i načelnik Nišavskog okruga.\nNova zakonska rešenja predstavili su Jasmina Stanojević i Nataša Milidragović iz Sekretarijata MUP-a i Jasmina Vasiljević, šef Biroa za informacije od javnog značaja. Među brojnim gostima iz MUP-a Republike Srbije, učesnik rasprave bio je i Zoran Misić, zamenik načelnika Uprave policije.\nGovoreći o Nacrtu zakona o policiji, Nataša Milidragović je istakla ključne elemente novog koncepta rada policije: intenzivniju saradnju sa zajednicom u cilju unapređenja bezbednosnog ambijenta, izmene u organizacionoj strukturi Ministarstva, novu vrednost i ulogu strateškog planiranja, drugačiju regulativu policijskih ovlašćenja, bezbednosnih provera i sredstava prinude. Predložene su i izmene u oblasti kontrole rada i zakonitosti u Ministarstvu unutrašnjih poslova, a jedna od važnih novina je i novi sistem karijernog napredovanja.\n- Nacrt zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova prvi je ovakve vrste u Republici Srbiji, naglasila je Jasmina Vasiljević, uz napomenu da je Ministarstvo unutrašnjih poslova organ javne vlasti koji obrađuje najveći broj ličnih podataka. Prema njenim rečima, ključna namera ovog zakona jeste da, s jedne strane, omogući nesmetano obavljanje poslova iz nadležnosti Ministarstva, a sa druge, zaštiti pravo na privatnost i lične podatke svakog pojedinca.\nDanašnji okrugli sto, u konstruktivnoj debati, razmenom iskustava prisutnih, predstavlja korak ka efikasnijem mehanizmu koji će dozvoliti punu primenu zakona.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, drugih institucija i medija izneli su konkretne predloge i sugestije, koji će biti razmatrani u daljem procesu usaglašavanja ovih akata.\nJavna rasprava traje do 20. aprila i, pored Novog Sada, Kragujevca i Niša gde je već održana, završnica će biti organizovana i u Beogradu. Posle konsultacija sa predstavnicima domaće javnosti i relevantnih evropskih institucija, nacrti pomenutih zakona biće dostavljeni na odlučivanje Vladi, odnosno Narodnoj skupštini Republike Srbije.


Datum početka 31.08.2017.Istraživanja\nLokalne samouprave na severu Kosova – kule od karata\nOpštine sa srpskom većinom na severu Kosova, Severna/Kosovska Mitrovica, Leposavić, Zubin Potok i Zvečan suočavaju se sa izazovima koji daleko prevazilaze okvire lokalnih samouprava bilo gde u svetu. Zbog upornog odbijanja da prihvate rešenja koja su nametana od strane UNMIK administracije, kasnije i Vlade Kosova, ove opštine su stavljene u centar političkih dešavanja pre svega u cilju njihove integracije u ustavno-pravni poredak Kosova. Kao rezultat, u ovim opštinama stvoren je takozvani “institucionalni hibrid” koji karakteriše funkcionisanje lokalnih samouprava po zakonima Srbije, UNMIK-a i Kosova, u skladu sa mogućnostima u datim okolnostima i političkom voljom lokalnih vlasti. Ovom studijom autori daju sveobuhvatni prikaz institucionalnih promena i funkcionisanja lokalnih samouprava na severu Kosova od potpisivanja Kumanovskog sporazuma i dolaska misije UNMIK do danas. Studja je izrađena u okviru projekta “Podrška lokalnim samoupravama na severu Kosova u reformi javne uprave” finansiranog od stane Američke ambasade u Prištini, a koji je realizovao Institut za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER) u periodu mart 2016 - jul 2017. Više informacija o projektu dostupno je na našoj stranici www.regionalnirazvoj.org.\nDatum početka 23.08.2017.Policy papers\nFinansiranje lokalnih samouprava na severu Kosova - igranka bez prestanka\nNa koji način se finansiraju lokalne samouprave na severu Kosova? Koje su ključne primedbe opštinskih vlasti na dodeljene iznose budžeta? Koji su glavni izazovi u raspodeli i realizaciji opštinskih budžetskih sredstava? U poslednjem, četvrtom, radu na temu funkcionisanja lokalnih samouprava na severu Kosova istraživali smo izazove u upravljanju finansijskim sredstvima kojima se suočavaju ove opštine. Kao zaključak, izvukli smo četiri glavna izazova sa kojima se susreću opštine na severu Kosova u svom radu. Više o ovim izazovima možete pročitati u samom radu. Policy Brief je urađen u okviru projekta “Podrška lokalnim samoupravama na severu Kosova u reformi javne uprave” finansiranog od stane Američke ambasade u Prištini, a koji je realizovao InTER u periodu mart 2016 - jul 2017. Više informacija o projektu je dostupno na našoj stranici www.regionalnirazvoj.org. Više informacija o projektu je dostupno na http://regionalnirazvoj.org/sr/plans/details/38\nDatum početka 18.08.2017.Istraživanja\nJavne institucije i ustanove Republike Srbije na severu Kosova: Kakva nas budućnost čeka?\nSrbi na severu Kosova su opstali zaslugom javnih institucija i ustanova čiji je osnivač Vlada Republike Srbije, ključni je zaključak studije “Kakva nas budućnost čeka?” koju je realizovao i objavio Institut za teritorijalni ekonomski razvoj - InTER. Istraživanjem se došlo do rezultata da oko 18.000 učenika i studenata pohađa 48 obrazovanih ustanova koji se finansiraju iz budžeta Vlade Republike Srbije; u devet zdravstvenih ustanova i apoteka leči se oko 50.000 građana, a Centri za socijalni rad na Kosovu godišnje servisiraju oko 16.000 korisnika. Svakog meseca Republički fond za penziono osiguranje na severu Kosova podeli 8.328 penzija, a Nacionalna služba za zapošljavanje godišnje opsluži oko 8.340 građana. Ostale institucije Republike Srbije takođe igraju značajnu ulogu, svaka u svojoj oblasti. Pored svega toga, javne institucije i ustanove i javna preduzeća Vlade Srbije zapošljavaju oko 12.100 radnika, što zajedno sa njihovim porodicama iznosi oko 40.000 ljudi, ili ukupno oko 80% stanovništva opština na severu Kosova. Na pregovorima u Briselu, koji se odvija između Vlade Srbije i Vlade Kosova uz pokroviteljstvo Evropske unije, nije posvećena značajna pažnja nalaženju institucionalno-pravnog rešenja za dalje funkcionisanje ovih institucija na severu Kosova. Konačno rešenje bi trebalo naći u okviru Zajednice/Asocijacije srpskih opština, koja bi trebala preuzeti ingerencije institucija Republike Srbije koje trenutno funkcionišu na Kosovu. I pored dva potpisana dogovora u Briselu, pregovori oko formiranja Zajednice/Asocijacije su visoko politizovani tako da se ne nazire njeno skoro osnivanje niti rešenje problema fdaljeg unkcionisanja institucija Republike Srbije. Imajući u vidu broj zaposlenih i značaj usluga koje institucije Republike Srbije pružaju Srbima i ne-albancima na Kosovu (ne samo sa severu već i u drugim delovima Kosova), ovom problemu je potrebno pristupiti sa znatnom dozom ozbiljnosti i odgovornosti, i ponuditi sveobuhvatno rešenje koje bi konačno definisalo status i budući okvir za rad ovih institucija na Kosovu. Istraživanje o javnim institucijama i ustanovama Republike Srbije na severu Kosova je sprovedeno u periodu od februara do avgusta 2017. godine. Istraživanje je urađeno u okviru podrške Švajcarske ambasade na Kosovu, u okviru Grant šeme za male projekte. Nalazi i mišljenja izneta u istraživanja su delo autora i ne predstavljaju stavove Ambasade Švajcarske na Kosovu.\nDatum početka 14.08.2017.Policy papers\nOpštinske uprave na severu Kosova - dvoglava aždaja u jednom telu\nKako funkcionišu opštinske administracije na severu Kosova? Kakve promene u radu opštinskih organa su nastale potpisivanjem Briselskog sporazuma? Da li postoje sličnosti i razlike između srpskog i kosovskog sistema organizovanja lokalnih samouprava? Ovo su neka o pitanja koje smo pokušali da odgovorimo u okviru trećeg rada o funkcionisanju lokalnih samouprava na severu Kosova, gde je detaljno opisana organizacija opštinskih uprava koje funkcionišu po srpskom i po kosovskom sistemu. Publikacija je urađena u okviru projekta “Podrška lokalnim samoupravama na severu Kosova u reformi javne uprave” finansiranog od stane Američke ambasade u Prištini, a koji je realizovao InTER u periodu mart 2016 - jul 2017. Više informacija o projektu je dostupno na http://regionalnirazvoj.org/sr/plans/details/38 Dokument je dostupan na srpskom, engleskom i albanskom jeziku.\n<< Prethodni 123456789 Sledeći >>


Ružić: Ojačaćemo inspekciju, posao za mlade inspektore\nU borbi protiv sive ekonomije važno je ojačati ljudske i materijalne kapacitete inspekcije i njenu efikasnost, izjavio je danas ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branko Ružić i najavio da će uskoro biti usvojen trogodišni plan zapošljavanja mladih inspektora i predstavljen novi model opremanja inspekcije.\nNa godišnjoj konferenciji NALEDa, na kojoj je predstavljeno 11. izdanje "Sive knjige 2019", Ružić je rekao da ova godina treba da donese vraćanje službeničkog zvanja "inspektor" u službenički sistem Srbije, a radiće se na tome da inspektori uživaju i punu pravnu zaštitu države u sudskim procesima.\nJedan od ciljeva u 2019. godini, kaže ministar, biće novi model vrednovanja rada inspektora.\n"Želimo da merilo uspeha rada jedne inspekcije ne bude broj ostvarenih nadzora ili količina oduzete robe, već mera ostvarenja javnog interesa u sektoru u kom radi", poručio je Ružić.\nMinistar kaže da će ovu godinu obeležiti početak rada softvera e-Inspektor, a prve četiri - inspekcija rada, sanitarna, tržišna i upravna inspekcija počele su već da rade u ovoj platformi, a do kraja godine očekuje se i da preostalih 38 inspekcija počnu rad koristeći ovaj softver.\nTaj softver je, naglasio je Ružić, ne donosi samo velike direktne uštede kroz digitalizaciju već se u njemu prvi put kreira i kartoteka kompletne privrede Srbije koja će omogućiti da se prepozna onaj njen deo koji je svesno u sivoj zoni i prema kojem će se usmeriti svi represivni resursi kako inspekcija, tako i državnih organa.\nTakođe, kaže ministar, softver će omogućiti i ujednačavanje inspekcijske prakse pa se, dodaje, više neće dešava da dva inspektora zbog istog prekršaja pišu bitno različita rešenja ili kazne.\n"To će uticati na bolju sudsku praksu i ukupno bolji efekat inspekcije", rekao je Ružić.\nMinistarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, kaže ministar, vidi NALED kao vrednog i pouzdanog partnera u ispunjavanju tih ciljeva.\n"Verujem da ćemo smanjiti nijansu sive u našoj ekonomiji , kao što se nadam da će NALEDova Siva knjiga za sledeću godinu biti značajno tanja kao posledica rada cele Vlade na rešavanju problema na koje je ne samo ukazano u ovoj knjizi, već je ponuđen i način kako ove probleme rešiti", rekao je Ružić.


Čarls Kapčan: Razmena teritorija – opasan plan koji bi trebalo podržati\nBeta 14. septembra 2018. 13:50\nNavodeći da predsednici Srbije i Kosova, Aleksandar Vučić i Hašim Tači, izgleda rade na predlogu koji bi podrazumevao razmenu teritorije po kojem bi severno Kosovo bilo prebačeno Srbiji a još nedefinisani deo Preševske doline postao deo Kosova, Kapčan je ocenio da je ta „razmena zapravo mirni oblik etničkog čišćenja ali je ipak ispravna“.\nOn podseća na nedavne izjave nemačke kancelarke Angele Merkel da je teritorijalni integritet država Zapadnog Balkana uspostavljen i nepovrediv i podršku koju je dobila od „eminentnih naučnika i politikologa sa obe strane Atlantika“, ali dodaje da „ima nagoveštaja da se neki zapadni zvaničnici zagrevaju za tu ideju“.\nKapčan kao primer navodi izjavu savetnika za nacionalnu bezbednost predsednika SAD Džona Boltona da „teritorijalno prilagodjavanje nije isključeno ako se dve strane o tome dogovore“.\nKapčan ocenjuje da Bolton razmišlja jasno bar na ovom planu – sve dok se srpska i kosovska vlada slažu s dogovorom i dok mogu da obezbede dovoljnu podršku u svojim javnostima i skupštinama, SAD i EU treba da ih podrže.\nAutor dodaje da bi predložena razmena teritorija dovela do „neprijatnih transfera stanovništva“ i na Kosovu i u Preševskoj dolini, ali dodaje da bi „uspostavljanje formalnih odnosa izmedju Kosova i Srbije unelo osećaj normalnosti i stabilnosti na Kosovu i ohrabrilo Srbe koji su tamo ostali da se više uključe u budućnost zemlje“.\nOsvrćući se na kritike da bi razmena teritorija mogla da podstakne slične težnje u drugim delovima Balkana, Kapčan priznaje da bi mogao da ojača „separatistički sentiment“ medju Srbima u BiH, Albancima u Makedoniji ili manjinama na nekom drugom mestu.


Dolazi li gost do pobede danas? - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal 3 za 3 Dolazi li gost do pobede danas?\nDolazi li gost do pobede danas?\nPiast Zmigrod i Stilon Gorzow će se sastati danas od 15 časova po našem vremenu u okviru 19. kola poljske lige po imenu “III Liga – Group III“, a ova utakmica je jedna od “3 za 3” utakmica koje ne bi trebalo da propustite.\nReč je o tome da ove dve ekipe možda na neki način sarađuju, a ako se ista pretpostavka ispostavi istinitom, danas bi mogao da slavi gost po kvoti 3.52 – 3.60. Gost jeste autsajder po kvotama, ali posmatrajući međusobne susrete, možemo da uočimo određenu dozu sumnjivih rezultata.\nStilon Gorzow – Piast Zmigrod 1:2 (:) 11.08.2018 III Liga – Group III\nPiast Zmigrod – Stilon Gorzow 2:0 (:) 01.05.2018 III Liga – Group III\nStilon Gorzow – Piast Zmigrod 6:3 (1:2) 23.09.2017 III Liga – Group III\nPiast Zmigrod – Stilon Gorzow 3:0 (3:0) 16.04.2016 III Liga – Group III\nStilon Gorzow – Piast Zmigrod 2:0 (:) 19.09.2015 III Liga – Group III\nPrethodni tekstNa 7 prethodnih mečeva na svom stadionu protiv ovog rivala, domaćin dolazio do 2+ golova!\nSledeći tekstIma li nekog vida saradnje između ovih turskih timova!?\nDa li današnji gost nastavlja sa serijom pobeda protiv ovog rivala!


Lider ruske opozicije Navaljni na sudu zbog neodobrenog protesta – Južnobanatske Vesti\nLider ruske opozicije Navaljni na sudu zbog neodobrenog protesta\nLider ruske opozicije Aleksej Navaljni pojavio se danas na sudu, po optužbi za organizovanje neodobrenog protesta.\nNavaljni je na svom nalogu na Tviteru objavio svoju fotografiju iz sudnice, uz komentar: „Doći će vreme kada ćemo i njima suditi, i tada će biti fer sudjenje“, preneo je AP.\nMedju privedenima je bilo i 17 Navaljnijevih saradnika koji su u kancelariji organizovali emitovanje protesta na internetu. Svi su proveli noć u zatvoru dok je policija pretraživala njihovu kancelariju.\nRuska državna televizija nije izveštavala o protestima, a vlasti ni na koji način nisu komentarisali taj dogadjaj, navodi američka agencija Asošiejted pres.\n„Uz Vučića Šreder i Merkel, uz mene Koštunica i patriote“


Poslovi iz oblasti menadžmenta (viši) i konstaltinga - Poslovi Akademija Oxford\nPoslovi iz oblasti menadžmenta (viši) i konstaltinga\nKada je u pitanju oblast višeg, odnosno Top menadžmenta, mora se priznati da u njemu nisu tako brojne radne pozicije kao u okviru nižeg ili srednjeg menadžmenta, jer su u pitanju poslovi u okviru uprave određene kompanije, uzevši u obzir da je osnovni cilj zaposlenih u Top menadžmentu vođenje strategije, odnosno politike jedne kompanije.\nA u okviru kategorije menadžment – viši, konsalting na sajtu poslovi Akademije Oxford vas očekuju ne samo oglasi za poslove poput marketing menadžera ili dženeral menadžera (General manager), već i svi oni poslovi koji su vezani za savetovanje, odnosno konsalting. Ove pozicije mogu biti na nižem ili višem nivou, odnosno Junior ili Senior savetnik za marketing, finansije, prodaju, proizvodnju, ali i mnoge druge oblasti.\nOd svih kandidata koji su u potrazi za poslovima pri kategoriji menadžment – viši, konsalting na sajtu poslovi Akademije Oxford se svakako očekuje visoko formalno obrazovanje, a najpre VII stepen stručne spreme, dok je vrlo mali broj kompanija koje dozvoljavaju VI stepen stručne spreme za ove poslove. Osnovni razlog za to leži u neospornoj činjenici da su u pitanju izuzetno odgovorne radne pozicije, te da je reč o poslovima koji su primarno usmereni na upravljanje jednom firmom, pa je sasvim logično i da se od od potencijalnih kandidata zahteva najviše obrazovanje.\nPored toga, vrlo bitan zahtev se odnosi i na poznavanje engleskog jezika, kako u pisanoj, tako i usmenoj komunikaciji, ali i na poznavanje nekog drugog, specifičnog jezika, a sve u skladu sa zahtevima same radne pozicije, odnosno zemlje u kojoj se posao obavlja, te zemlje iz koje su mahom poslovni saradnici te kompanije.\nPodrazumeva se da svi kandidati treba da imaju izrazito dobro razvijene pregovaračke sposobnosti, odnosno da su maksimalno kvalitetno ovladali veštinama poslovne komunikacije i to prvenstveno u usmenom obraćanju, uzevši u obzir da kategorija menadžment – viši, konsalting na sajtu poslovi Akademije Oxford podrazumeva uglavnom one poslove koji se više rade na ovaj način, nego u pisanoj formi. Uz to, svi kandidati koji konkurišu na radne pozicije u ovim oblastima bi trebalo da poseduju i vozačku dozvolu B kategorije, mada ovaj zahtev ne navode svi poslodavci, iako spada u one koji se smatraju prednošću.\nOčekujte da potencijalni poslodavci koji su raspisali konkurs za pozicije u pomenutim oblastima zahtevaju i da na konkurs podnesete ne samo radnu biografiju, odnosno vaš CV, već i propratno pismo. A samim tim što se ovaj dokument piše po tačno utvrđenoj formi, od kandidata se očekuje da je u potpunosti ispoštuje. Naravno, pod uslovom da želi da njegova prijava na željeni konkurs bude prihvaćena kao odgovarajuća, te da bude uzeta u razmatranje od strane potencijalnog poslodavca.\nOpšta preporuka za sve one koji žele da se prijave na konkurs za posao koji mogu da pronađu u okviru kategorije menadžment – viši, konsalting na sajtu poslovi Akademije Oxford jeste da se javljaju samo na one oglase čije zahteve zaista i ispunjavaju, jer je to ujedno i najbolji način da poštede sebe odbijanja od strane poslodavaca koji su raspisali oglas, te da izbegnu razočarenje.\nPored toga, posebno napominjemo da na našem sajtu možete da izvršite i prijavu na mejling listu i to na vrlo jednostavan način. Time ćete uštedeti u velikoj meri i svoj trud i vreme, jer nećete morati samostalno da pretražujete sajt poslovi Akademije Oxford, budući da će vam oglasi koji su aktuleni, a koji spadaju u kategoriju menadžment – viši, konsalting stizati elektronskim putem, tako da je vaša jedina obaveza u tom slučaju da u potpunosti ispoštujete sve navedene zahteve i izvršite prijavu na naveden način.


Makron sutra pismom poziva Francuze na nacionalnu debatu\nTanjug 13. januara 2019. 19:33\nPARIZ – Francuski predsednik Emanuel Makron uputiće sutra Francuzima pismo s pozivom na učešće u velikoj nacionalnoj debati, koja će početi u utorak.\nTime će francuska vrhuška vlasti „pomeriti napred svoje pione“, dva dana nakon protesta „Žutih prsluka“ održanih devete subote zaredom i obeleženih većim odzivom demonstranata u poređenju s prethodnim demonstracijama, ocenjuje „Liberasion“.\nMinistar za odnose s parlamentom Mark Fesno rekao je danas da će, posle dvomesečne krize, „predsednik Republike sigurno pronaći reči kako bi dijalog mogao da se nastavi tokom predstojeće debate, koja je bez presedana u francuskoj istoriji“.\nIsti ministar smatra da je debata „šansa za Francusku da zajedno izgradi sutrašnje društvo“, a pominje i ideju o „referendumu“ posle velike nacionalne konsultacije, pre svega o „institucionalnim pitanjima“.\n„Figaro“ podseća da su pisma Francuzima svojevremeno uputila i dva bivša francuska predsednika – Fransoa Miteran 1988. i Nikola Sarkozi 2012, kako bi „izgradili povlašćene odnose sa svakim građaninom“.\nVelika nacionalna debata koja će trajati dva meseca, a koju je Makron obećao u decembru, biće neka vrsta dopune mera koje se odnose na kupovnu moć, a koje obuhvataju povećanje minimalne neto zarade za 100 evra, socijalne doprinose za penzionere i drugo, navodi „Liberasion“.\nNa stolu će biti četiri teme – kupovna moć, fiskalnost, demokratija i očuvanje prirodne sredine.\nMeđutim, debata je već sporna među nekim francuskim građanima, kao što je Žan-Žak (59) koji je u subotu, u povorci „Žutih prsluka“ na protestima u Strazburu, ocenio da „debatu treba voditi na ulici, a ne u sali ili na internetu“.\nNi sve stranke nisu spremne da debati doprinesu, pri čemu je mnogi smatraju apsurdnim pokušajem izvršne vlasti da dobije na vremenu, dok će stranka Republikanci, pak, „pokušati da pruži podršku tim konsultacijama jer želi izlaz iz haosa, mada sumnja u metodu“, kako je rekao portparol ove partije Lorans Saje.\nPortparol francuske vlade Benžamen Grivo kaže da je ideja da se „ide svuda, širom Republike, i da se niko ne zaboravi“.


Vučić: Povišice za javni sektor - iKragujevac\nArhiva » Vesti » iKragujevac 21.04.2017\nVučić: Povišice za javni sektor\nUšteda od 470 miliona € na kraju aprila otvara vrata da zaposleni u državnoj upravi godinu završe s većom platom.\niKragujevac petak, 21. april 2017.\nSrbija je u prva četiri meseca ove godine uspela da uštedi 470 miliona evra, što će, kako je juče najavio premijer Aleksandar Vučić, omogućiti prvi put povećanje plata u javnom sektoru, ali i više para za penzije.\nVučić je na konferenciji za novinare rekao da, iako za koji dan predstoji isplata drugog dela penzija, Vlada Srbije april završava sa suficitom i podsetio da je usvojenim budžetom i planom MMF predviđeno da imamo 53 ili 54 milijarde deficita.\n- Većim prihodima i nižim rashodima uspeli smo da uštedimo 470 miliona evra u prva četiri meseca. Ako se ovako nastavi, doći ćemo do povećanja plata za vojnike i policajce, ali prvi put i za javni sektor i javnu upravu - kazao je Vučić i dodao da je u planu i povećanje penzija.\n- Jedan odsto povećanje penzija znači 40 miliona evra, ali i za to ćemo imati više novca - najavio je premijer i istakao da na osnovu tih rezultata sada možemo da ulažemo novac i podstičemo razvoj odbrambene industrije, koja će u u narednom periodu dobiti „direktnu investicionu injekciju“ od 43 miliona evra iz republičkog budžeta kako bi unapredila svoje poslovanje i kako bi sa očekivanih 550 miliona evra ove godine izvoz do 2020. iznosio 750 miliona evra.\nPodsećamo, smanjenje plata u javnom sektoru i penzija većih od 25.000 Vlada Srbije je, kao meru stabilizacije i dugoročne održivosti javnih finansija, počela da primenjuje od 1. novembra 2014. godine, a ona je, kako je tada najavljivano, bila oročena na period od tri godine, odnosno do kraja 2017.\nPo tadašnjoj računici Ministarstva finansija, smanjenje plata i penzija trebalo je da za tri godine donese uštedu od 60 milijardi dinara, odnosno 1,5 odsto bruto domaćeg proizvoda.\nAleksandar Vučić Vlada Srbije suficit Budžet MMF\nKurir pre 21 minut


Hapšenje u Budvi: Privedena tri Danca i Crnogorac, nađeno oružje i eksploziv - Sputnjik Srbija\nHapšenje u Budvi: Privedena tri Danca i Crnogorac, nađeno oružje i eksploziv\n14:14 26.02.2021 Preuzmite kraći link\nTri danska i jedan crnogorski državljanin uhapšeni su u Budvi zbog sumnje da su planirali izvršenja najtežih krivičnih dela.\nKriminalistička policija Budve je putem međunarodne policijske saradnje sa policijom Danske, a posredstvom NCB Interpol Podgorica nakon višednevnih aktivnosti opservacije na području Budve identifikovala tri bezbednosno interesantne osobe - danska državljanina i jednog državljanina Crne Gore, koji su boravili zajedno u Budvi, preneo je Tanjug.\nR. H. (36), F. T. R. (37) i L. P. (24) iz Danske i M. R. (28) iz Andrijevice su u Budvi iznajmili četiri stana na različitim lokacijama.\nZbog sumnje da u Budvi borave radi planiranja i izvršenja najtežih krivičnih dela, u saradnji sa Višim državnim tužilaštvom u Podgorici i sudijom za istragu iz Kotora, kao i službenicima Specijalnog policijskog odeljenja, pribavljene su naredbe za pretres stanova i rentakar vozila koje koriste.\n„Do sada izvršenim pretresima pronađeno je više sredstava komunikacije, pištolj sa okvirom i šest komada municije, ručne radio stanice, određena količina opojne droge i dron. Osim toga, u iznajmljenom vozilu pronađena je određena količina eksploziva kao i detonatorske kapisle“, saopšteno je iz policije.\nVelika akcija crnogorske policije: Pretresi u više gradova zbog droge


► Razgovori o nemačkoj vladi produženi do nedelje\nNemačke partije koje pregovaraju o formiranju vladajuće koalicije postavile su nedelju kao novi rok za postizanje sporazuma u veoma riskantnim pregovorima za kancelarku Angelu Merkel.\nKancelarkina Hrišćansko-demokratska unija (CDU), njena sestrinska Hrišćansko-socijalna unija (CSU), liberali (FDP) i Zeleni okončali su danas razgovore bez vidljivog pomaka pa je nedelja određena za novi rok.\n"Celom svetu je jasno da treba da završimo u nedelju u 18 časova", rekao je jedan od lidera FDP Volfgang Kubicki.\nPre popodnevne runde razgovora, Merkel je priznala da će sastanci "sigurno biti teški" ali da je to "vredno truda", posebno razgovori na temu imigracije, kojoj se konzervativci i zeleni protive.\nMeđu ostalim problematičnim pitanjima su i fiskalna politika, motori s unutrašnjim sagorevanjem i proizvodnja uglja.\nUkoliko sporazum ne bude postignut, Nemci će najverovatnije ponovo na birališta.\nNeuspeh formiranja vladajuće koalicije bi za posleratnu Nemačku bio istorijski, jer se do sada nijednom nije išlo na ponovno glasanje za Bundestag.\nAngela Merkel nema alternativu, budući da je već odbacila mogućnost koalicije sa ekstremno desnom Alternativom za Nemačku (AfD), dok će socijaldemokrate (SPD) radije biti opozicija ili ići na izbore nego ući u novu veliku koaliciju pod plaštom kancelarke.


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar USAID: Početak realizacije regionalnih projekata\nNovi Pazar, Tutin, Sjenica – Održan je prvi sastanak Međuopćinskog foruma koji koji čine Novi Pazar, Tutin i Sjenica pod pokroviteljstvom USAID-a. Prilikom osnivanja foruma dogovoreno je da će ove tri općine zajedno raditi na izradi regionalnih projekata od kojih će svi imati koristi.\n„ Donijeli smo odluku o pet velikih projekata koje će USAID pomoći da se realizuju. Radi se o strateški bitnim i važnim projektima u oblasti agro biznisa, oblasti vodosnadbevanja, projekat o upravljanju čvrstim otpadom, prečišćavanje otpadnih voda i projekti vezani za mlade“, rekao je gradonačelnik Novog Pazara dr Meho Mahmutović.\nNa sastanku je dogovoreno da zaposleni ih ove tri općine pohađaju posebne obuke za pisanje projekata i upravljanje istim, kako bi gradovi stekli uslove da apliciraju za sredstva potrebna u cilju realizacije velikih projekata.\n„Iskoristio bih priliku da se zavalim USAID-u, koji je bio i ostaće naš partner, na dosadašnjoj podršci u ime ove tri općine. Zahvaljujem se na dosadašnjoj pomoći koju je američki narod dao Novom Pazaru, Tutinu i Sjenici i cijelom Sandžaku“ zaključio je Mahmutović.\n„Prije oko mjesec dana imali smo divnu manifestaciju kojom je otpočeo ovaj naš projekat. Zasukali smo rukave i počeli da radimo konkretne stvari , vodimo konkretne dogovore koji će u narednom periodu imati opipljive rezultate“, rekao je Piter Epštajn direktor programa USAID-a.\nAktivnosti koje će se sprovesti u ovom regionu u narednim mjesecima su samo dio jednog petogodišnjeg projekta Održivog lokalnog razvoja koji finansira USAID sa 22 miliona dolara. Po riječima Epštajna USAID je u prošlosti radio na projektima sa općinama pojedinačno, a međuopćinska ideja nužna je jer problemi u općinama prevazilaze lokalne okvire. Kako se Srbija pomjera i kreće ka članstvu u Evropskoj uniji ove tri općine će morati čvršće da sarađuju oko pripremanja i apliciranja fondovima kroz regionalne projekte.\n„Usvojili smo akcioni plan sa nekim vrlo konkretnim projektnim inicijativama i nadam se da ćemo u narednom periodu raditi na definiciji svih projekata“, rekao je Piter Epštajn.


Injekcija iz Mađarske od 60 miliona evra preko Fondacije Prosperitati - Mladi na selu\nNemački Tenis dobio 2.420 hektara kod Zrenjanina Lipši magare do zelene vodeDo utorka će sunce pržiti kukuruz, soju, suncokret...Agrana će 60 miliona evra uložiti u - skrobaruMalinari za ponedeljak najavili štrajk glađu u BeograduProizvođači obilazite šećernu repu, preti pegavost listaUžice podstiče uzgoj gološijanaPoljoprivredni klub doneće projekte od 1,5 milion dolara Novi Sad daje njive u zakup besplatno i po pravu prečegZa traktore izdato 1.300 rešenja, za mehanizaciju 13.000 zahteva Injekcija iz Mađarske od 60 miliona evra preko Fondacije Prosperitati\nTribina Fondacije “Prosperitati” u Kanjiži U dva kruga raspodeljeno je oko 14 miliona evra, a treći krug je upravo u toku sa prijavama do 31.januara 2017.godine\nSkoro 3.000 zahetva do sada je podneto za donacije Vlade Mađarske u dva dosadašnja kruga na 15 javnih poziva, koje se u Vojvodini za one koji imaju dvojno srpsko-mađarsko državljanstvo raspoređuju posredstvom Fondacije “Prosperitati”, a od toga je pozitivno rešeno oko 2.500. Iz Mađarske je za podršku ekonomskom osnaživanju sunarodnika u Vojvodini za tri godine koliko traje program, obezbeđena finansijska injekcija vredna 50 milijardi forinti ili oko 60 miliona evra, za čiju raspodelu je zadužena Fondacija „Prosperitati“.\nNa tribinama na kojima se predstavljaju mogućnosti konkurisanja u Kanjiži, Senti i drugim sreidnama sa pretežno mađarskim stanovništvom, zainteresovani pune sale i podnose zahteve.\nU dva kruga raspodeljeno je oko 14 miliona evra, a treći krug je upravo u toku sa prijavama do 31.januara 2017.godine, pri čemu je za tri konkursa manje vrednosti namenjeno 280 miliona dinara za kupovinu poljoprivredne mehanizacije i priključne opreme, opreme za mikro i mala preduzeća, kao i za višegodišnje zasade. Istovremeno 1,8 milijardi dinara ponuđeno je za projekte kombinovane konstrukcije koji mogu biti integratori razvoja u poljoprivredi i onih sa projektima koji obećavaju opšti ekonomski razvoj, ali podrazumevaju sopstveno učešće, jeftine kredite i bespovratna sredstva.\nŠta mogu država, lokalna samouprava, “Prosperitati”…\nPodsticaj ekonomskom osnaživanju vojvođanskih Mađara je zasigurno najvažniji cilj, što treba da utiče da oni ostaju kod kuće i ne iseljavaju se u inostranstvo, koje im je omogućeno dvojnim državljanstvom. Kakvi su efekti korišćenja sredstava iz Fondacije “Prosperitati” još je rano za ukupno sagledavanje, jer tek izmiče prve godina raspodele, ali izvršni zastupnik Fondacije Balint Juhas i predsednik Saveza vojvođanskih Mađara Ištvan Pastor, zadovoljni su zainteresovanošću za ovu ekonomsku podršku iz Mađarske.\nKoliko je ljudi sa dvojnim državljanstvom, koji poseduju pasoš Mađarske otišlo u inostanstvo nema preciznih podataka, ali su procene da je iz svake vojvođanske opštine sa većinskim ili značajnijim učešćem Mađara, otišlo bar po nekoliko hiljada ljudi, pa kada se to sabere lako se dođe do pozamašne cifre.\nDa je iseljavanje uzelo maha i u kanjiškoj opštini potvrđuje predsednik opštine Robert Fejstamer, sa kojim smo razgovarali o tome koliki značaj donacija putem Fondacije “Prosperitati”, a i čime lokalna samouprava može da doprinese, da se odlazak mladih, ali i starijeg radno sposobnog stanovništa zaustavi, ili bar ublaži. U MZ Trešnjevac se prilikom upravo održavanog referenduma za samodoprinos došlo do podatka da je od prethodnog popisa otišlo oko 400 meštana, a sa malim izuzecima, slično je i u drugim mestima. Predsendik opštine Robert Fejstamer - Jedna od strategije Fondacije “Prosperitati” je bio da nekako dođemo do mladih ljudi i da ih afirmišemo da ostanu na selu. Naravno, to ne može da bude samo cilj ove Fondacije jer jednostavno moramo da imamo saradnju između institucija. Na primer, ako lokalna samouprava, pokrajinski sekretarijati i državno ministarstvo znaju šta će finansirati, kako će finansirati potrebe za ekonomski razvoj ili za institucije na selu, onda to treba da stavimo u istu ravan pa da mi spram toga razvijamo kao opština institucije u zdravstvo, socijalnoj zaštiti, ili prosveti, da bi sa druge strane ekonomska podrška koju daje i Fondacija “Prosperitati” imala smisla, da ljudi vide da ima smisla ostati na selu, baviti se poljoprivredim gazdinstvom, malom, srednjom privredom, ili svejedno kojom vrstom ekonomije. Na dosadašnjim konkursima Fondacije “Prosperitati” u ovoj godini opština Kanjiža mogla je da preko privrednika da povuče više od sto miliona dinara, što je jako značajno za našu privredu. Jednostavno, sa jedne strane kupuje se oprema i obnavlja se privreda, a sa druge strane svako plaća preko toga porez, pa i država inkasira barem 20 posto od ovog iznosa. Svako se razvije paralelno, zato je nama jako bitno da pored privrevrede razvijemo i neprivredni sektor, da ne bude toliko velikih razlika između gradova i sela – ukazuje Fejstamer za "Agrosmart".\nMladi na osnovu ponuđenih programa i konkursa imaju mogućnost da se uključe sa startap projektima koji su stvarno namenjeni onima koji sada počinju biznis. Naravno, napominje Fejstamer, dešava se da se javljaju i početnici u biznisu sa 50 godina starosti, ali ovaj i još neki programi su direktno namenjeni mladima koji sada samostalno počinju biznis.\n- Na raspolaganju su jako različiti programi, ali naročito namenjenih za porodična poljoprivredna gazdinstva, mikro i malu privredu. Iznosi podrške su se tu kretali od 800.000 dinara do milion dinara. Od ovih iznosa ne može jako puno da se uradi, ali itekako se može animirati privrednik ili poljoprivrednik, da dobije neku vrstu podrške za svoj rad, da ovde ostane i dalje radi i obezbeđuje egzistenciju – smatra Fejstamer.\nIseljavanje smanjilo stopu nezaposlenost\nIz kanjiške opštine je iz Fondacije “Prosperitati” do sada podržano 264 projekata ukupno vrednih 181 milion dinara, od podrške za startap projekte, razvoj i unapređenje poljoprivrendih gazdinstava, mikro i malih preduzeća pa do kupovine kuća za mlade bračne parove. - Konkretno, možemo reći da otprilike od onih koji su aplicirali i dobili podršku, jedna četvrtina su mladi ljudi do 35 godina. Oni su najčešće konkurisali najčešće sa startap programima za započinjanje biznisa, ili za takve inovativne delatnosti koje donose neku vrtsu dodatnog rezultata u krajnjem proizvodu, bez obzira da li je reč o poljoprivredi ili nekoj privrednoj delatnosti. Videlo se do sada da mladi ljudi više teže novinama, više traže takve investicije gde će moći da idu barem jedan korak unapred, da ne stagniraju nego da investiraju i napređuju svoje poslovanje – naglašava Fejstamer.\nFejstamer konstatuje da je evidentan ogroman problem sa odlaskom, ne samo mladih, nego uopšte građana opštine Kanjiža, pa se sada već došli do toga da je nezaposlenost smanjena ispod 11 odsto, ali ne zbog toga što su nezaposleni dobili posao u ovdašnjim firmama ili su otvarana novi pogoni, nego zato što je veliki broj radno sposobnih ljudi otišao u inostranstvo.\n- Neke stvari može da uradi lokalna samouprava, ali na neke ne može ni da utiče. Lokalna samouprava ne može da utiče na visinu plata, koje plaćaju privatni poslodavci. Naravno, ni privatnici ne mogu da plaćaju takve zarade kao u Nemačkoj ili Engleskoj, gde je jednostavno drugačija ekonomija. Naša ekonomija i naše tržište ne mogu da podnesu takve izdatke, ali ipak se vidi da i privrednici su počeli da se trude, da ne izgube svu adekvatnu radnu snagu. Na drugoj strani lokalna samouprava nastoji da obezbedi odgovarajuću nadgradnju u obrazovanja, mreži socijalne zaštite, zdravstvu i takvim javnim službama i uslugama, da se mladi, ali i svi građani opštine mogu osećati kao da su u Evropskoj uniji – kaže Fejstamer.\nPreduzetnici u kanjiškoj opštini se suočavaju sve češće da ne mogu da popune radna mesta stručnom random snagom. Firme se zbog toga još ne gase, ali ima slučajeva da se dovode u neki pasivni nivo ili stagniraju, jer postoji bojazan da se krene u neki razvojni korak i zbog problema sa obezbeđenjem odgovarajuće radne snage. Tako za otvaranje supermarketa IDEA u Kanjiži nije mogla da nađe dovoljan broj radnika sa područja kanjiške opštine. - Imamo ogromne probleme koje probamo zajednički nekako da rešavamo, pošto je problem jako komplikovan, koji se sa jedne strane tiče se države, a sličnih problema ima u drugim državama u okruženju, u Mađarskoj ili u drugim zemljama na istočnoj strani Evropske unije. Ne znam kako će se taj problem rešiti, ali jedan od načina može da bude to da dajemo što više mogućnosti za život na selu, život u malim sredinama, i da pokažemo ljudima da ne treba da svako ode u veliki grad ili inostranstvo, nego da stvorimo uslove da može i u malim sredinama kao što je opština Kanjiža, normalno da se živi. Otvorena vrata EU Velika zainteresovanost mladih, ali i dvojnih državljana svih dobi Imajući u vidu da veliki broj mladih ljudi sa dvojnim državljanstvom Mađarske odlazi u inostranstvo, izvršni zatsupnik Fondacije “prosperitati Balint Juhas konstatuje da je sloboda kretanja jedan od osnovnih principa EU i da građani jednostavno koriste tu mogućnost.\n- Mi u Fondacija “Prosperitati” tu preblematiku koja ima šire razmere ne može da rešimo, ali mi nudimo alternative, svima koji žele da ostanu ovde, koji žele da privređuju i gazduju ovde u Vojvodini, eventualno da stvorimo klimu i nudimo mogućnosti i alternative onima koji žele da se vrate. Mi ćemo se boriti za svakog proizvođača i preduzetnika i vlasnika preduzeća, da ostane i zapošljava ljude ovde u Vojvodini, za šta nudimo i imamo širok spektar mogućnosti – naglašava Balint Juhas.\nZa korišćenje sredsatva iz Fondacije “Prosperitati” nema ograničenja u pogledu godina starosti, pa su uključeni mladi, ali i zainetesovani svih dobi.\nMladim bračnim parovima 100 kuća\nFondacija “Prosperitati” je imala i konkurs za dodelu sredstava za kupovinu kuća mladim bračnim parovim. Zahvaljujući tim sredstvima skoro 100 mladih bračnih parova iz Vojvodine je dobilo svoj krov nad glavom, pri čemu su i kuće u koje se useljavaju pogodne za neki vid privređivanja, što je prema oceni Balinta Juhasa veoma značajno da se mlade porodice zadrže u Vojvodini. Juhas kaže da je interesovanja bilo i na konkursu za startap preduzeća, za koje su konkurisali mladi i koriste ova sredstva, te je u prva dva kruga raspodele sredstava, od 114 koji su prošli obuku njih 94 dobilo podršku. Milorad Mitrović Projekat "Na selu mora da raste mladost" sufinansiran je iz budžeta Republike Srbije – Ministarstva kulture i informisanja. Napomena: „Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva”. Poslednja izmena 22 Dec, 2016 12:01\nPročitajte i Od Mađarske 20 miliona evra poljoprivrednicima i preduzetnicima u Vojvodini\nTagovi: prosperitati mađarske evra miliona vojvodini poljoprivredna gazdinstva Prethodni članak Nije lako na selu zaraditi, a ni oženiti se Sledeći članak Mladi su zakon na severu Vojvodine Konkursi


„VEĆU LAŽOVČINU NISAM VIDEO!“ Neviđene scene u UEFA, predsednik Čeferin opleo po kumu Anjeliju i klubovima Superlige, spremne kazne za fudbalere! – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > „VEĆU LAŽOVČINU NISAM VIDEO!“ Neviđene scene u UEFA, predsednik Čeferin opleo po kumu Anjeliju i klubovima Superlige, spremne kazne za fudbalere!\nObraćajući se javnosti posle sednice Izvršnog odbora evropske kuće fudbala, na kojoj je usvojen predlog o potpuno novom formatu Lige šampiona od 2024. godine, on je „opleo“ po odgovornima za fudbalski haos.\n„Počeo bih prvo sa Edom Vudvardom (izvršnim potpredsednikom Mančester junajteda) koji me je u četvrtak zvao da kaže da je veoma zadovoljan reformom Lige šampiona. Jedina stvar oko koje je hteo da pričamo je Finansijski fer-plej, a pritom je već, bar je to sada očigledno, potpisao nešto sasvim drugo. Ali, Andrea Anjeli je najveće razočaranje“, počeo je Čeferin.\n„Nikada nisam video osobu koja tolko puta laže, tako konstantno kao on. Neverovatno! Nismo znali da imamo zmije među nama, ali sada znamo“, nije se ustručavao predsednik UEFA.\nKada je o ESL reč, ni nju nije štedeo:\n„Ne mogu da vam prenesem dovoljno snažno koliko su svi (u evropskom fudbalu) ujedinjeni protiv ovog sramnog predloga, punog sopstvenih interesa, a vođenog pohlepom, pre svega. Ujedinjeni smo, i to svi, protiv ove gluposti od projekta! Ciničan je to plan, potpuno protiv onoga što fudbal treba da bude. Ne možemo i ne smemo da dozvolimo da se taj plan sprovede u delo“,\nOn se osvrnuo i na na kazne koje bi mogle da čekaj u igrače-učesnike ESL:\n„Fudbaleri koji budu nastupali u ‘zatvornoj ligi’ dobiće zabranu da igraju na prvenstvima sveta i Evrope. Pozivamo sve da nam se pridruže i da učinimo sve što je u našoj moći da se ovakvi planovi kakav je Evropska Superliga nikada ne ostvare“.\nO novcu, za koji članovi ESL tvrde da ga ne dobijaju dovoljno od UEFA, ima jasan stav:\n„UEFA vraća 90% zarađenog novca samom fudbalu – dajemo ga za Dečju fondaciju, za ženski fudbal, za razvoj mladih… Superliga vam je tu samo zbog novca za to tuce timova. A UEFA je tu zbog fudbala. Jedinostvno za njih ne postoji, samo njihovi džepovi. Hvala svim ligama, svim klubovima osim tih 12, hvala Borisu Džonsonu (britanskom premijeru) i predsedniku (Francuske) Makronu koji poštuju evropske vrednosti. Ova ideja o Superligi je pljuvanje u lice svih istinskih ljubitelja fudbala. Nećemo im dozvoliti da nam uzmu fudbal“, zaključio je Aleksander Čeferin.\nTagged Aleksander Čeferin Andrea Anjeli Evropska Superliga Liga šampiona UEFA


Poplave u prethodne tri decenije najveće u poslednjih pet vekova\nZivot i stil - Četvrtak 23.07.2020 - 12:32\nU protekle tri decenije Evropu su poharale najveće poplave reka u poslednjih pet vekova, pokazala je velika medjunarodna studija na Bečkom tehnološkom univerzitetu (TU Wien), u kojoj su učestvovale 34 istraživačka tima iz raznih delova Evrope.\nI šteta sve veća i - nastavlja da raste FOTO: Profimedia\nStudija prvi put pokazuje da se poplavne karakteristike razlikuju od onih iz prošlih vekova po obimu, temperaturi vazduha i sezonalnosti, navodi se članku objavljenom danas u časopisu "Nejčer" (Nature), prenosi agencija Hina.\nPoplave su na mnogim mestima veće nego pre, vremenski razmak je promenjen, a odnos izmedju pojave poplava i temperature vazduha preokrenut.\nU prošlosti su se poplave češće dogadjale u hladnim razdobljima, dok je danas globalno zagrevanje jedan od glavnih pokretača njihovog porasta.\nZa studiju su analizirane desetine hiljada istorijskih dokumenata koji sadrže izveštaje o poplavama od 1500. do 2016. godine.\nAnalizom podataka identifikovano je devet razdoblja s čestim poplavama i područja u kojima su se dogadjale. Ističu se razdoblje od 1560. do 1580. godine u zapadnoj i središnjoj Evropi, razdoblje od 1760. do 1800. u većem delu Evrope, period od 1840. do 1870. u zapadnoj i južnoj Evropi i razdoblje od 1990. do 2016. u zapadnoj i srednjoj Evropi.\nGodišnja šteta od rečnih poplava u svetu procenjuje se na više 100 milijardi dolara - i nastavlja da raste.


Realizovan projekat „Zimska odjeća“ za 61 učenika u Ugljeviku – Izvor dobročinstva\nTim udruženja “Izvor dobročinstva” je protekli vikend posjetio opštinu Ugljevik i povratnička mjesta, gdje je saradnji sa lokalnim aktivistima realizovan projekat podjele „Zimske odjeće“ za 61 učenika iz 4 povratnička sela, nadomak Ugljevika.\nOvim projektom je obuhvaćena većina učenika iz sela Glinje, Atmačići, Trnava i Janjari, gdje su djeca dobila poklon bonove koje su koristili za odabir odjeće za predstojeću zimu. Ovaj projekat je realizovan i kao podrška održivom povartku, u čemu naše udruženje ustrajava dugi niz godina.\nRoditelji, kao i sama djeca, nisu krili radost te su se zahvalili upravi udruženja Izvor dobročinstva, te donatorima, dobrotvorima iz Bosne i Hercegovine koji su jednim dijelom učestvovali, kao i narodu Kuvajta, Ambasadi Države Kuvajt u Sarajevu, te organizaciji Kawafil iz Kuvajta koji su finansirali realizaciju ovog projekta.\nNarednih dana udruženje Izvor dobročinstva će nastaviti sa realizacijom ovog projekta u drugim dijelovima naše domovine, a ovim putem pozivamo sve zainteresovane donatore da pomognu ovaj kao i druge projekte.\nComments Off on Realizovan projekat „Zimska odjeća“ za 61 učenika u Ugljeviku\nAKCIJA: Pomoć za 60 socijalno-ugroženih porodica – OGRJEV


Podela zaštitnih maski Romima (Foto G. Salijević)\nOvu donaciju je svojim sredstvima omogućio Studentski centar Roma „Versitas Kosovo“ u saradniji sa partnerskom organizacijom „GAIA“ koja se bavi promocijom kulture, socijalne pravde i mira. U raspodeli ove pomoći učestvovao je i romski aktivista Gazmen Salijević.\n„Svesni da je u ovim trenucima pandemije romskoj zajednici potrebna zaštita, studenti iz ogranizacije „Roma Versitas Kosovo“, su u Romskoj mahali u Gračanici podelili zaštitne maske, kako bi dali svoj doprinos lakšem prevazilaženju pandemije, kazao je RTV Kim Gazmen Salijević.\nGazmen Salijević je najavio slične aktivnosti i u narednom periodu, ali je naglasio da je Romima u ovom delu Gračanice hrana i higijena najpotrebnija.\n„Planiramo da otvorimo onlajn platfomu za donaciju i da preko naših donatora i humanitarnih organizacija zajedničkim snagama, ne samo u Gračanici, nego i u okolini pomognemo romskoj zajednici“.\nNa nedostatak maski ali i dezinfekcionih sredstava u Romskoj mahali nedavno smo ukazali u priči „Praznik u samoizolaciji i siromaštvu“.\n24.01.2021 Vučić: Britanski soj koronavirusa otkriven u Srbiji (111)


Počelo je prijavljivanje za drugi „Solarni desetoboj Bliski istok” 2020. godine - Ozonpress :: internet portal\nTag: desetoboj, prijavljivanje, solarni\nPočelo je prijavljivanje za drugi „Solarni desetoboj Bliski istok” 2020. godine, sa nagradama u ukupnom iznosu od preko 20 miliona UAE dirhama za dva takmičenja.\nNadležni organ za električnu energiju i vodoprivredu u Dubaiju (Dubai Electricity and Water Authority – DEWA) objavio je da je otvoreno prijavljivanje za drugi „Solarni desetoboj Bliski istok” (SDME). SDME je nastao na osnovu sporazuma između Vrhovnog saveta Dubaija za energetiku, DEWA i Ministarstva za energetiku SAD. Dubai će biti domaćin prva dva kruga SDME, novembra 2018. i 2020. godine. Nagrade za dva kruga takmičenja će iznositi preko 20 miliona UAE dirhama (5,45 miliona američkih dolara).\nVest je objavljena na Drugoj međunarodnoj radionici, koju je DEWA organizovao za 21 ekipu sa 36 univerziteta iz 15 zemalja koje su učestvovale na prvom takmičenju.\nEkipe koje su ušle u uži izbor za prvi SDME uključuju ekipu „Spirit of the Union” sa Univerziteta Zajed i Naftnog instituta; ekipu „Know-Howse” sa Univerziteta Šardža, UAE, i Univerziteta Ferara, Italija; ekipu „ORA” sa Univerziteta Heriot-Vat iz Dubaija; ekipu „NYUAD” sa Njujorškog univerziteta u Abu Dabiju; ekipu „Jeel” sa Američkog univerziteta u Dubaiju; ekipu „Al Bayt Al Kamel” sa Američkog univerziteta iz Ras el Hajme; ekipu „UOW” sa Univerziteta Vulongong – Australija i Univerziteta Vulongong Dubai, ekipu „Aqua Green” sa Univerziteta Adžman iz UAE. Tu su takođe ekipa „KSU” sa Univerziteta „Kralj Saud” iz Saudijske Arabije; ekipa „SoLLite Salalah” sa Univerziteta Dofar iz Omana; ekipa „BaityKool” sa Univerziteta iz Bordoa, Francuska, Univerziteta „Amity” iz UAE i Nacionalnog univerziteta An-Nadžah iz Palestine; ekipa „EFdeN” sa Univerziteta za arhitekturu i urbanizam „Jon Minku”, Politehničkog univerziteta iz Bukurešta i Tehničkog univerziteta za građevinarstvo iz Bukurešta, Rumunija, i Birla instituta za tehnologiju i nauku iz Pilanija, odeljenje u Dubaiju, UAE; ekipa „FutureHAUS” sa Univerziteta Virdžinija Tek iz SAD; ekipa „HAAB” sa Univerziteta „Gabrijele D’Anuncio” iz Kijeti-Peskare, Univerziteta iz Pize i Univerziteta „Luiđi Vanviteli” iz Kampanije, Italija; ekipa „Sapienza” sa Univerziteta Sapienca iz Rima, Italija; ekipa „VIRTUe” sa Univerziteta za tehnologiju iz Ajndhovena, Holandija; ekipa „TDIS” sa Nacionalnog univerziteta „Đijao Tung” sa Tajvana; ekipa „MizanHome” sa Tehnološkog univerziteta i Univerziteta „Sains Islam” iz Malezije; ekipa „Twist Box” sa Univerziteta u Beogradu, Srbija; ekipa „Jordan” sa Jordanskog univerziteta i ekipa „Bgreen” sa Nacionalnog univerziteta za nauku i tehnologiju iz Pakistana.\nEkipe se mogu prijaviti na www.solardecathlonme.com\nSaznaj više: http://www.businesswire.com/cgi-bin/mmg.cgi?eid=51796349&lang=en