Izraelska vojska ubila Palestinku na Zapadnoj obali\nTanjug 1. juna 2022. 09:46\nJERUSALIM – Palestinka koja je nožem pretila izraelskom vojniku na okupiranoj Zapadnoj obali ubijena je danas, saopštila je vojska, a iz lokalne bolnice je potvrđeno da je umrla od zadobijenih rana, prenosi Rojters.\nVojska je u saopštenju navela da je „napadač naoružan nožem krenuo ka pripadniku Izraelskih odbrambenih snaga koji je sprovodio rutinske bezbednosne aktivnosti“ i da su „vojnici odgovorili paljbom iz vatrenog oružja“.\nBolnica u obližnjem palestinskom gradu Hebronu potvrdila je smrt 31-godišnje žene, za koju je klub palestinskih zatvorenika saopštio da je na kratko bila u izraelskom zatvoru ranije ove godine, prenosi Rojters.\nIzraelsko-palestinsko nasilje se intenziviralo poslednjih nedelja skoro svakodnevnim racijama i hapšenjima u oblastima pod palestinskom upravom na Zapadnoj obali i u nemirima oko Hramovne gore u Jerusalimu, svetog mesta za hrišćane, muslimane i Jevreje, uključujući i smrtonosne palestinske napade unutar Izraela, navodi britanska agencija.\nNove ostavke u britanskoj vladi i danas\nUNDP: Devet odsto ljudi u svetu siromašno, imaju prihode do…\nUkrajinska vojska: Pritisak ruskih trupa ka Slavjansku\nUkrajina: Pritisak ruskih trupa ka Slavjansku se pojačava\nPeking uveo vakcinaciju kao uslov za određene javne objekte\nRuske snage raketirale Zmijsko ostrvo i Odesu


ICMP Pomoć pravosuđu\nICMP pomaže domaćim i međunarodnim vlastima da implementiraju procese vezane za nestale osobe inkorporirajući pluralističke i demokratske standarde. Pronalaženje nestalih osoba čini jedno ljudsko pravo. Ta se definicija nalazi i u Međunarodnom humanitarnom pravu kojim se traži da strane u oružanim sukobima olakšaju traženje osoba koje su nestale usljed neprijateljstava. Obaveza države da provede učinkovite istrage o nestalim osobama je takođe priznata proceduralna garancija prava na život. Niz odgovarajućih prava su proizašla iz njega, uključujući pravo na istinu i pravo na pravdu.\nVijeće za ljudska prava Ujedinjenih Nacija (UNHRC) izjavilo je da međunarodna zajednica treba da “nastoji da prizna pravo žrtava teškog kršenja ljudskih prava i njihovih porodica i da društvo u cjelini zna istinu u najvećoj mogućoj mjeri”. Oni čija su prava narušena, imaju pravo na sve moguće informacije koje se odnose na okolnosti kršenja ljudskih prava. Osim prava na istinu, mora se obezbijediti i pravo na pravdu.\nICMP pomaže i institucijama pravosuđa uključujući međunarodne i domaće sisteme krivičnog pravosuđa tako što pruža stručne dokaze i ostale specijalizovane forenzičke kapacitete, uključujući svjedočenja, izvještaje i iskaze.\nICMP je dao svjedočenja o svom arheološkom radu i identifikaciji ljudi u mnogim slučajevima koji su vođeni pred međunarodnim i domaćim sudovima.\nTamo gdje ICMP pruža operativnu pomoć da bi se pronašli i identifikovali nestali, oni takođe izdaju i rutinske izvještaje o svom radu nadležnim sudovima i ostalim vlastima koje učestvuju u procesu lociranja nestalih. Ovi se rutinski izvještaji često sastoje od prikupljenih zapisa koji pomažu stranama u toku krivičnih postupaka u pripremi prijedloga i zbog toga su povjerljivi.\nICMP je takođe davao iskaze koje su u obzir uzimale strane u krivičnom postupku uključujući pojašnjenja svojih politika, politike obrade podataka i politike zaštite, te tehničke procese kao što su područje rada antropoloških i arheoloških ispitivanja i identifikacija zasnovanih na analizi DNK.


(Ne)isplativa prevremena otplata kredita\nRTS\t15.02.2016 00:17\nPrema Zakonu o zaštiti korisnika finansijskih usluga, klijent ima pravo da u svakom momentu delimično ili u celini da otplati kredit. Za ugovore posle 5. decembra 2011. mogu da se ugovore naknade za prevremenu otplatu ako je dogovorena fiksna rata, a kod nepokretnosti i ako je ugovorena promenljiva kamata.\n"Kada uradimo statistiku kredita koji je star tri godine, samo devet odsto je 'živih', tako ih zovemo u slengu, što znači da je 91 odsto njih taj kredit i refinansiralo. To klijenti počnu da rade sa 18-20 meseci i do tri godine svaki od tih kredita je zatvaran i uzet novi. Osnovni motiv klijenta za refinansiranje je dodatni novac", napominje Raško Tomašević iz "Kredi Agrikol banke".\n"Banka neće samoinicijativno likvidirati kredit već je potrebno da klijent podnese zahtev. Ugovorom je precizirano koji je to rok pre nego što se vrši prevremena otplata, koliko dana i nakon toga će banka zatvoriti kredit. Istovremeno, korisnici bi trebalo da znaju da, kada u potpunosti izmire obaveze banci po nekom ugovoru, imaju pravo da podignu sva sredstva obezbeđenja", ukazuje Maja Kolundžić iz Centra za Zaštitu korisnika NBS.\nPre donošenja Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, provizije na ostatak sume kod prevremenog zatvaranje kredita su bile i do četiri odsto. U proteklih pet godina provizija je najviše jedan odsto ako je preostali dug otplate duži od godinu dana ili suma veća od milion dinara. Na kraći rok otplate provizija je pola procenta.


Др Бојан Димитријевић: Недићеве заслуге | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nDr Bojan Dimitrijević: Nedićeve zasluge\nNedić je smatrao da je za neophodno da se Mihailović prebaci na teritoriju BiH i organizuje borbu protiv ustaša\nDr Bojan Dimitrijević je rođen 1968. u Beogradu. Diplomirao je 1994. i magistrirao 1997. godine na Filozofskom fakultetu u Beogradu sa tezom pod naslovom Jugoslovenska vojska u Otadžbini u valjevskom kraju 1941–1945. Doktorirao je na Novosadskom univerzitetu 2004. godine, a doktorska teza je bila Jugoslovenska narodna armija 1945–1954. Bio je kustos Muzeja jugoslovenskog vazduhoplovstva do 1997. godine. Od marta 2003. do aprila 2004. bio je savetnik ministra odbrane, a od 2006. godine bio je savetnik za vojna pitanja tadašnjeg predsednika Srbije Borisa Tadića. Objavio je više monografija sa temama iz istorije Ravnogorskog pokreta 1941–1945 i biografiju đenerala Dragoljuba Mihailovića, kao i preko šezdeset radova iz savremene vojne istorije ovog prostora. Iz oblasti istorije jugoslovenskog vazduhoplovstva objavio je šest autorskih i koautorskih publikacija. Najpoznatije njegove monografije su: Đeneral Mihailović, Biografija 1. deo (do maja 1941. godine), Valjevski ravnogorci, Jugoslovenska vojska u Otadžbini u valjevskom kraju 1941–1945, Od Staljina do Atlantskog pakta (armija u spoljnoj politici Titove Jugoslavije 1945–1958), Jugoslovenska armija 1945–1954 (nova ideologija, čovek, oružje), Jugoslovensko ratno vazduhoplovstvo 1942–1992.\nZahtev za pravnu rehabilitaciju izazvao je ponovo polemike i istorijske rasprave o ulozi Milana Nedića. Vi ste kao istoričar objavili, pored pomenutih, i knjigu Vojska Nedićeve Srbije, koja obiluje mnoštvom faktografije i istorijskih činjenica. Saradnja Milana Nedića sa nemačkom okupatorskom vlašću je nesporna činjenica koja ne može biti u istoriji pozitivno vrednovana. Ali iznenađuje da se i danas u medijima, uprkos dostupnosti brojnih istorijskih izvora, ponavljaju falsifikati i neutemeljene ocene komunističke istoriografije i pojednostavljuju okolnosti koje su dovele do formiranje Vlade Milana Nedića. Šta je bio osnovni uzrok da se formira Nedićeva vlada i ko je sve učestvovao u svemu tome, posebno u molbama i nagovaranju Nedića da se prihvati ove nezahvalne uloge?\n— Komunistička istoriografija često je simplifikovala okolnosti u kojima je stvorena Vlada generala Nedića krajem leta 1941. Gotovo je neverovatno da su kasniji prokomunistički istoričari i publicisti, koji su opisivali tragično stanje u okupiranoj Srbiji, sve postupke ostataka srpskih vlasti zvali aktima kolaboracije. Još gore, nekoliko njih koji su se posebno bavili „kvislinzima“ u Srbiji ni jednom jedinom rečenicom ne spominju katastrofalno stanje u kome se zemlja nalazila u drugoj polovini aprila 1941: razrušen Beograd, hiljade žrtava bombardovanja, raspad svake organizovane jugoslovenske vlasti od vrha do lokalne sredine, početak dolaska reke izbeglica iz drugih krajeva van Srbije, preko 300.000 zarobljenika – u najvećem delu Srba, koji su tih dana sabirani i odvođeni u Rajh. Oni takođe ne spominju očiglednu želju nemačkih vlasti da se ne bave domaćim problemima stanovništva, već isključivo onim što je bitno za funkcionisanje njihove vojne mašinerije.\nDa li se takođe u današnjim ocenama tog perioda istorije prenebregava strah od biološkog desetkovanja srpskog naroda koji je tada 1941. godine vladao u Beogradu izazvan utiscima pokolja Srba u NDH i nemačkih represalijama u Srbiji nad civilnim stanovništvom po sistemu sto za jednog. Da li su takvi strahovi i nacionalne fobije uticale da deo tadašnjih nacionalnih snaga i intelektualaca u Beogradu podrži Milana Nedića u nameri da formira vladu i komuniste vojno protera iz Srbije kao remetilački faktor koji ugrožava bezbednost Srba?\n— Jugoslovenski komunisti su se nadali da će stvarajući bunu u Srbiji počekom jula 1941. odvući deo snaga Vermahta sa sovjetskog ratišta. Pored žandarmerije, i nemačke snage su postale meta komunističkih ustanika. Primetno je da su Nemci odmah primenjivali izuzetno drastične mere odmazdi za takve napade. Nemačke represalije nad stanovništvom u Srbiji počele su istovremeno sa prvim partizanskim napadima na nemačke vojnike. Ovakve mere pokazale su se kao uspešne u slamanju ustanka i odvraćanju stanovništva od pomaganja ustanika, partizana najviše. Primenjujući propisane kvote sto za jednog poginulog ili pedeset za ranjenog Nemca, Kaznena ekspedicija je zavila u crno područje zapadne Srbije.\nJedna od najkarakterističnijih odmazdi usledila je posle napada na vozilo 64. rezervnog policijskog bataljona na drumu ka Šapcu kod sela Skela 14. avgusta. I pored izvršene strahovite odmazde u Skeli, novi napadi su učinili da nemačko vojno vođstvo donese još jednu odluku o odmazdi: 17. avgusta u Beogradu, na Terazijama, obešena su petorica Srba, kao upozorenje stanovništvu prestonice i cele Srbije. I ovde ranija istoriografija ne objašnjava zašto je došlo do ovog dramatičnog događaja, već navodi sâm događaj. Ali je sasvim sigurno da su ovi događaji uticali na deo preostale srpske, beogradske, intelektualne elite da utiču na general Nedića da se prihvati te nezahvalne dužnosti, među njima je možda i najglasniji bio Aleksandar Belić, predsednik Srpske kraljevske akademije. Sve je to kasnije zaboravljeno.\nZanimljivo je, opet gledano iz današnje perspektive, da oni koji danas u Srbiji, naravno razumljivo, pokazuju brigu za izbeglice sa Bliskog istoka, iz Avganistana itd. svesno prećutkuju ulogu Milana Nedića u spasavanju izbeglica: Srba iz NDH, sa Kosova i Metohije, Slovenaca… Da li se zna koliko je Nedićeva vlada prihvatila izbeglica preko svog komesara za izbeglice Tome Maksimovića? Da li su Nedićeve oružane snage učestovale u prihvatanju izbeglica, izlaskom na granice, na Drinu?\n— Nažalost, upravo iz onih krugova u ovdašnjoj javnosti koji se zalažu za toleranciju i brigu prema izbeglicama sa Bliskog i Srednjeg istoka ne dolazi nijedna reč potvrde da je Nedićeva vlada organizovala prihvat i pravilan raspored srpskih izbeglica iz NDH, sa Kosova, Metohije, južne Srbije. A takođe i Slovenaca koje su nemačke vlasti prognale iz okupiranih delova Dravske banovine. Tačne brojke postoje, ali, ukratko, reč je o više stotina hiljada Srba i desetini hiljada Slovenaca. Posle rata srpski komesar za izbeglice Toma Maksimović bio je uhapšen i osuđen od strane novih komunističkih vlasti.\nIstoričari, poput Branke Prpe, a i mnogi drugi istoričari i analitičari iz nevladinog sektora, u osnovi Nediću stavljaju na teret i odgovornost za hapšenje i deportaciju Jevreja, kao i odgovornost za žrtve koje su stradale u logorima na Banjici i Starom Sajmištu. Da li istorijski dokumenti potvrđuju tu tezu, koliko za to odgovornost snose nemačke okupacione vlasti, a koliko Vlada Milana Nedića, odnosno delovi njegovog aparata, specijalna policija? Pod čijom su se komandom nalazili pomenuti logori?\n— Branku Prpu, kao koleginicu i damu, izostavio bih iz ove rasprave, jer imam o njoj visoko mišljenje kao intelektualcu i poborniku demokratskih promena. Ali u pravu ste, jedan deo analitičara iz NVO sektora, poneki mlađi istoričari levičari, pa i književnici, stavljaju na teret Nediću učešće u Holokaustu, što nikako nije tačno. To je čak veoma opasna tendencija da se i srpskom narodu, koji je brojem žrtava stao na treće mesto u savezničkoj koaliciji, pripiše odgovornost za Holokaust.\nLogori u Srbiji (Banjica i Sajmište – iako formalno u NDH) bili su u strukturi višeg vođe SS i policije, odnosno njegovog komandanta policije bezbednosti i službe bezbednosti Trećeg rajha. Komande logora na Sajmištu i Banjci bile su u direktnoj nadležnosti ovih struktura. „Jevrejsko pitanje“ u Srbiji bilo je potpuno pod ovom nemačkom strukturom i na odluke i događaje po tom pitanju nisu imali uticaj ni nemački vojno-upravni organi u Srbiji, a kamoli srpska vlada i njene oružane snage ili policija.\nIako je u više istoriografskih radova utvrđeno da snage bezbednosti Nedićeve Srbije nisu učestvovale u progonu ili likvidaciji jevrejskog stanovništva u Srbiji, u pojedinim radovim sredinom 90-ih su lansirane optužbe za učešće Nedićevih državnih organa i oružanih formacija u Holokaustu. Na ovo je svakako uticala negativna medijska slika o Srbima tokom rata u Jugoslaviji 1991–1995, koju su pojedini publicisti preneli u ranije događaje. Najkarakterističnija je knjiga izvesnog (mada očigledno uticajnog) lekara Filipa J. Koena Tajni rat Srbije, u kojoj je optužio Srbe kao „aktivne kolaborante u uništavanju Židova“, posebno snage Srpskog dobrovoljačkog korpusa, koje je na potpuno iskrivljenim ili lažnim činjenicama optužio da su bili „pouzdan saveznik Gestapoa u uništavanju Židova“.\n— U pravu ste. Različiti nemački vojni ili politički funkcioneri su imali različit odnos prema okupiranoj Srbiji, pa tako i prema Nediću. Pred stupanje na tu nesrećnu dužnost Nedić je precizirao deo svojih zahteva Nemcima, od kojih su pojedini i prihvaćeni. Nemački vojni komandant u Srbiji general Dankelman dobio je saglasnost za Nedićeve uslove prihvatanja formiranja vlade.\nSve u svemu, Nediću je trebalo mnogo takta i mudrosti da se izbori sa svim nemačkim faktorima u Srbiji, koji su često imali različite poglede na ishod rata i imali različitu političku ili vojnu pozadinu. Ali i ovde kritičari Nedića na sve gledaju unisono i optužuju Nedića da je „prihvatio fašizam“ i slične gluposti.\nDa li je vlada Milana Nedića, uključujući i političke snage koje su je podržavale – pre svega mislimo na Dimitrija Ljotića i njihovu oružanu formaciju Srpski dobrovoljački korpus – imala i prihvatila nacističku ideologiju okupatora kao veliki broj kvislinških vlada u okupiranim zemljama Evrope? Za šta se u idejnom i vrednosnom smislu zalagao Milan Nedić? Koja je, jednom rečju, bila ideologija srpske vlade od 1941. do 1944?\n— Nikako se ne može reći da je vlada generala Nedića prihvatila nacističku ideologiju, ali je sasvim sigurno da je pod nemačkim diktatom i cenzurom prihvatila osnove nemačke propagande u odnosu na svetske događaje. U unutrašnjem kontekstu, antikomunizam, antiboljševizam, antisovjetizam, kritika zapadnih demokratija su osnovne ideološke stajne tačke srpske vlade. Raskid sa jugoslovenskom političkom praksom i ideologijom je takođe jedna od karakteristika Nedićeve vlade i njenog funkcionisanja 1941–1944. godine.\nNedić je sarađivao sa Nemcima, ali je sarađivao i sa jednim antifašističkim pokretom – Jugoslovenskom vojskom u otadžbini. Taj odnos je bio složen i prolazio je kroz nekoliko faza. Kako bi ste vi mogli oceniti odnos vlade Milana Nedića i četničkog pokreta Draže Mihailovića?\n— Odmah po obrazovanju Vlade Nedić je dao nalog svom šefu kabineta da stupi u vezu sa Mihailovićevom organizacijom. General Nedić je smatrao da je za stvar opstanka srpskog naroda neophodno da se Mihailović sa svim svojim odredima odmah prebaci na teritoriju Bosne i Hercegovine i da organizuje borbu protiv ustaškog terora i tako pruži zaštitu srpskom življu. Tamo je trebalo da organizuje srpski nacionalni element u okviru svojih vojnih formacija i stvori moćnu osnovu za opštu akciju kada za nju dođe momenat. Žaleći se kasnije zbog Mihailovićevog ćutanja na ovakve konstruktivne predloge, general Nedić je ukazao na njegovu okolinu (pre svega Dragišu Vasića) koja ga je gurala da odbaci ovaj predlog, takođe i Mihailovićev bes na njega što ga je pre rata, kao pukovnika, kaznio sa trideset dana pritvora. Čini se da je tad učinjena sudbonosna greška, kojom je komunistima dat zamah da stvore svoju glavnu bazu na području srpskih krajeva van matice Srbije.\nI pored jake i oštre kritike upućivane preko radija i štampe, ostaje činjenica da su i Nedić (i Ljotić) pokušavali da urede svoj odnos sa Mihailovićem, kao i da o se slože o priznavanju Mihailovićevog prvenstva posle završenog rata. O tome ima više različitih podataka. Prema pisanju skoro svih savremenika sa strane Nedićeve vlasti, za sve vreme okupacije, i Nedić i Ljotić su pokušavali da organizuju sastanak sa đeneralom Mihailovićem. Oni su hteli da mu prezentuju svoje gledanje na razvoj budućih događaja, a posebno su bili nošeni idejom da stvore zajednički front prema komunistima. Ipak, do smirivanja sukoba i do dogovora nikada nije došlo, pre svega zbog striktnog Mihailovićevog odbijanja ili ćutanja na sve inicijative koje su dolazile iz Beograda.\n— Cilj osnivanja Vladinih oružanih i dobrovoljačkih odreda u septembru 1941. bio je vraćanje reda i mira u Srbiji. Da nije bilo ustanka koji je vodio u takvo stanje, oružani ili dobrovoljački odredi teško da bi bili formirani od strane okupatora. Doborovoljački su bili formirani na bazi omladine jedne stranke, ali ovi odredi nisu bili stranačka vojska. Ti odredi su predstavljali oružane formacije Nedićeve vlade i služili su isključivo u njene svrhe. O ovome svedoči i činjenica da takve snage nisu bile obrazovane po dolasku okupatora sa kojim se mogla pronaći izvesna ideološka bliskost, već kada je opstanak Srbije u kojoj je plamteo ustanak ugrozio njeno postojanje.\nDobrovoljci, Srpski dobrovoljački korpus – SDK – u odsustvu komunista, a kojih nije bilo u Srbiji u većem formatu do leta 1944, smatrali su Mihailovićevu organizaciju za svog glavnog neprijatelja. Nemački trupni komandanti na terenu Srbije su posebno bili naklonjeni dobrovoljcima, sa kojima su sarađivali više od godinu dana. Na prelazu 1942. u 1943. došlo je do promene nemačkog stava i shvatanja da je SDK kao borbena jedinica srpske vlade jedina zaslužuje puno njihovo poverenje, pa je dozvoljena reorganizacija tih snaga u pet bataljona a kasnije pet pukova, koji su uključeni u borbene aktivnosti, kao osnova vojna snaga srpske vlade za borbu protiv ustanika.\n— Ranija istoriografija je utemeljila mišljenje da su se snage Nedićeve vlade „svirepo“ obračunavale sa komunistima i njihovim pristalicama. Kako nije identifikovan nijedan veći zločin ovih snaga u borbama u Srbiji, sugerisano je da su glavna zlodela ove vojske bila vezana za logore, pre svega Banjički i Zavod za prevaspitavanje u Smederevskoj Palanci.\nBanjički logor, u ranijoj kasarni 18. pešadijskog puka, a današnjoj Vojnoj akademiji, po svojoj organizaciji bio je logor zatvor. Služio je za prihvatanje zatočenika uhapšenih od strane srpske ili nemačke policije. U prvom redu, logor je bio rezervoar talaca iz Srbije za streljanje po potrebi, kada se odmazdama odgovaralo na pojedine ustaničke akcije. Ovaj logor imao je dvojnu nemačko-srpsku upravu, ali je komanda bila nemačka. Uostalom, kao i ideja o njegovom formiranju, koja je bila doneta u okviru nemačke komande Beograda i državne tajne policije (Gestapo), a formalizovao ju je štab nemačkog vojnog zapovednika za Srbiju 22. juna 1941.\nLogor u Smederevskoj Palanci nije bio deo Banjičkog logora niti bilo kog drugog sistema osim prosvetnog. Kroz ovaj zavod prošlo je oko 1.200 omladinaca od 15 do 25 godina, ali je teško ustanoviti kakva je realna korist bila od njihovog rada osim po činjenici da je najveći broj njih imao priliku da izbegne da bude streljan kao komunistički simpatizer ili u talačkim grupama. Deo pitomaca je pristupio nacionalnim snagama, i to je možda i najvidljiviji ratni uspeh ove institucije.\nSa druge strane, još u toku zauzimanja Srbije od strane komunističkih partizana, bio je vidljiv odnos prema zarobljenim snagama Nedićeve vlade, posebno prema dobrovoljcima. Oni pripadnici Nedićevih snaga koji su zarobljavani od Valjeva sredinom septembra pa do Beograda 20. oktobra 1944. gotovo su kao po pravilu bili odmah streljani od strane partizana. Tako je postupljeno i sa tri dobrovoljačka puka predata od Britanaca. Oni su početkom juna 1945. bili likvidirani na stratištima u Kočevskom rogu.\nPobeda komunističkih snaga u Srbiji oktobra 1944. pokazala je da za Nedićeve snage nema milosti. Žrtve Nedićeve vojske, podnete posle zarobljavanja u Srbiji 1944. i Sloveniji 1945, to nemo dokazuju. Upravo snage Nedićeve vojske predstavljale su politički režim protiv koga su se komunisti borili od svoje pojave u Jugoslaviji.\n— Delatnost snaga Nedićeve vojske bila je isključivo u unutrašnje svrhe, nikako zbog spoljnopolitičkih ciljeva. One snage nisu učestvovale, recimo, na Istočnom frontu, što je bio manir sa nekim drugim snagama iz jugoistočne Evrope, niti bilo gde van Srbije do oktobra 1944. I kasnije, posle povlačenja ovih snaga iz Srbije, one u borbenom smislu nisu napuštale jugoslovenski prostor.\nGeneral Majsner je 1942. tražio od Ljotića da se iz sastava Srpskog dobrovoljačkog korpusa pošalje jedna jedinica na Istočni front i tako simbolično manifestuje srpska borba protiv komunizma. Ljotić objasnio da je svestan opasnosti koja dolazi od Sovjeta, ali je odbio da podrži ovu ideju. Istovetno je reagovao general Nedić, koji je odbacio Majsnerovu ideju da bilo koji vojnik iz Srbije ode na Istočni front i bori se protiv Sovjeta.\nPored malog broja argumentovanih i istorijski utemeljenih rasprava na ovu temu, pokrenuta je jedna politička i medijska kampanju protiv rehabilitacije Nedića, čija ste žrtva postali i vi. Borko Stefanović je vas naveo kao razlog svog odlaska iz Demokratske stranke a predsednik Bojan Pajtić je pokrenuo postupak za vaše isključenje iz DS zbog „relativizacije fašizma“. Kako kao naučnik i konačno kao čovek komentarišete sve ovo?\n— Da budem iskren, neprijatno sam iznenađen reakcijom vrha Demokratske stranke. Ja spadam u njene danas retke članove od osnivanja. Nisam očekivao da se principi demokratije i slobodnog mišljenja tako kompromituju u stranci koja je upravo bila promoter demokratskih vrednosti od obnavljanja svog rada 1990. Mi smo u njenim ranijim programima proklamovali vrednosti i opredeljenja koje danas malo ko pominje. Od striktne pozicije centra, liberalizma, doslednog antikomunizma, nasleđa Demokratske stranke iz ranijih epoha, do nasleđa Zorana Đinđića. Danas, taj jezik u vrhu stranke podseća me na nekakve „oživljene“ boljševike, umišljene da je u evropskoj socijalističkoj internacionali spas i za našu DS. Odnosno da, kao što je činio Borko Stefanović, pozivaju na radikalni politički zaokret ulevo.\nKad vas neko olako ocrni da „relativizujete fašizam“, onda tu ne treba mnogo pameti da ustanovite kuda sve to ide. Naprotiv, ljudi koji su svojim lošim postupcima doveli stranku dovde gde ona jeste ni jednim činom nikada nisu pozvani na odgovornost. Rekao sam već, na ovaj način Demokratska stranka je obrukala sebe, svoj demokratski potencijal, nasleđe, pa i budućnost. Takođe, i mene kao njenog doslednog člana i naučnika…


EKSKLUZIVNO: Popović za Sputnjik o pozivu na Putinovu inauguraciju - 05.05.2018, Sputnik Srbija\nNenad Popović, ministar zadužen za inovacije i tehnološki razvoj, biće uz ambasadora Slavenka Terzića, jedini zvaničnik Republike Srbije na inauguraciji... 05.05.2018, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, balkan, kremlj, vladimir putin, nenad popović, državna duma rusije, vlada srbije, vlada rusije, dan pobede, ekonomija\n17:51 05.05.2018 (Osveženo: 00:54 26.08.2021)\n© Foto : snpNenad Popović\n„Izuzetno sam počastvovan pozivom da prisustvujem inauguraciji predsednika Putina u Kremlju, jer je veoma važno da neko iz Republike Srbije bude na ovom velikom događaju. Poziv je potvrda da Rusi poštuju Srbiju kao najbližeg partnera, ne samo na Balkanu“, kaže ekskluzivno za Sputnjik ministar Nenad Popović.\n„U današnjim okolnostima sve jačih pritisaka na Srbiju, na državno rukovodstvo da se odreknemo borbe za Kosovo i da odustanemo od zaštite Republike Srpske i generalno Srba u regionu, nikada nam nije bila važnija podrška istinskih, iskrenih prijatelja, a Rusija i predsednik Putin su naši istinski iskreni prijatelji. Ovo ne govorim bez osnova, jer su se ta podrška i prijateljstvo potvrdili u mnogim za nas teškim situacijama“, kaže Popović.\nOdlazak ministra Popovića u Moskvu ne podrazumeva samo prisustvovanje svečanom činu inauguracije. On za Sputnjik otkriva da je već dogovoren niz sastanaka sa ruskim zvaničnicima koji će se desiti pre, ali i posle svečanog čina u Kremlju. Popović će imati nekoliko radnih sastanaka sa kolegama, ministrima u Vladi Rusije, ali i sa članovima kremaljske administracije, bliskim savetnicima predsednika Putina, a razgovaraće i sa njihovim deputatima u Državnoj dumi i članovima Saveta Federacije.\nPet hiljada ljudi dolazi na Putinovu inauguraciju\n27 April 2018, 09:54\n„Glavna poruka koju ću im preneti je da i predsednik Vučić i cela Republika Srbija snažno podržavaju izvanredne odnose sa Ruskom Federacijom, da smo im zahvalni na njihovoj principijelnoj podršci Kosovu i Metohiji, odnosno teritorijalnom integritetu i suverenitetu Republike Srbije, i da želimo da imamo najbolju ekonomsku i vojnu saradnju. Siguran sam da su ove poruke koje ću preneti, poruke celog naroda Srbije“, ocenjuje ministar Popović.\nKomentarišući činjenicu da je pored svih ministara u Vladi Republike Srbije upravo on dobio poziv na ovaj izuzetan događaj, Popović kaže da veruje da su sve njegove kolege koje će ostati u Beogradu srećne što će on imati mogućnost da sa najbližim prijateljima koji nas uvek podržavaju podeli svoje razmišljanja o želji za što boljom ekonomskom, političkom i vojnom saradnjom.\n„Sve građane Republike Srbije, članove Vlade, a posebno predsednika Vučića u Moskvi uvek dočekuju najtoplije, kao goste koje najviše žele da vide na takvim događajima. Siguran sam da će moj odlazak na inauguraciju i dolazak predsednika Vučića 9. maja na veliki dan, Dan pobede, doprineti još boljim i jačim vezama između dva najbliža naroda u Evropi, između ruskog i srpskog naroda“, kaže Popović.\n4 Maj 2018, 22:08\nDodaje da je posebna čast za Srbiju što će i predsednik Vučić biti na Paradi pobede, da je pozvan i na sam čin inauguracije, ali da mu neće prisustvovati zbog ranije ugovorenih obaveza. Ovaj poziv takođe potvrđuje u kojoj meri i Rusija i predsednik Putin poštuju doslednu i nezavisnu politiku Republike Srbije, kaže ministar.\n„I pored ogromnih pritisaka, Srbija je odbila da uvede sankcije Rusiji, kada je skoro cela Evropa to uradila. Činimo sve da ojačamo partnerstvo dveju država, a sve u najboljem interesu naših građana. Poseta predsednika Vučića i sastanak sa predsednikom Putinom biće još jedan važan doprinos našoj ukupnoj saradnji, ali ekonomskom i vojnom jačanju Srbije“, zaključuje Popović.\nOn na kraju razgovora za Sputnjik konstatuje da činjenica da su predstavnici Srbije pozvani na oba tako važna događaja pokazuje koliko Rusi zaista poštuju Srbiju kao najbližeg partnera, ne samo na Balkanu.


March 2011 - Aviokarta.net\nNova taksa i u Srbiji\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva nam je upravo potvrdio da se u Srbiji od sutra, 1. aprila, naplaćuje nova državna taksa za putnike u odlasku. Ova taksa će biti naplaćivana u iznosu od 0,98 evra i biće dodata samo na letove u odlasku iz Srbije, kao što je to praksa i u drugim zemljama. Taksa će naplaćivati\nAustrijski nacionalni avioprevoznik Austrian Airlines smatra da će nova taksa umanjiti njihovu konkurentnost\nPo pravilima koja važe u Evropskoj uniji avioprevoznici su, u slučaju otkazivanja leta ili kašnjenja, dužni da putnicima obezbede pomoć koja je odgovarajuća situaciji kao i da plate\nKompanija Wizz Air uvodi u svoju flotu, novu letelicu tipa Airbus A320 za pet novootvorenih linija. Kompanija će tako imati ukupno devet linija\nNa beogradskom aerodromu "Nikola Tesla" od juče, 27. marta, se primenjuje letnji red letenja. Kako je za domaće medije izjavio generalni direktor aerodroma Velimir Radosavljević: "Najvažnije karakteristike letnjeg reda aviosaobraćaja su bogatija ponuda po broju odredišta i frekvencija, kao i uvođenje u saobraćaj aviona većeg kapaciteta". Ova godina je na beogradskom aerodromu počela sa značajnim\nGrčki aviorprevoznik Olympic Air je izdao zvanično saopštenje o uspostvljanju redovnog saobraćaja između Atine i Beograda. U saopštenju se navodi da će prvi let na novoj liniji biti obavljen u nedelju 27. marta 2011. godine.\nPrepoznatljivi avioni koje krasi šest olimpijskih krugova sletaće na beogradski aerodrom "Nikola Tesla" svakodnevno.\nRed letenja Olympic Air-a na relaciji Atina –\nIran Air u tranzitu preko Beograda\nJuče je na beogradskom aerodromu "Nikola Tesla" viđen veliki širokotrupni avion Airbus A300 sa oznakama aviokompanije Iran Air. Na zahtev iranske aviokompanije Iran Air, beogradski aerodrom odobrio je tehnička sletanja avionima ove kompanije.\nAvioni Iran Air-a će ubuduće svraćati u Beograd po kerozin u povratku sa aerodroma u zapadnoj Evropi na putu ka matičnom aerodromu Imam\nUmesto dosadašnjeg težinskog koncepta po kome je bilo dozvoljeno nošenje do 20kg besplatnog prtljaga maksimalnih dimenzija 158 cm u zbiru, po novim pravilima biće određeno da putnici mogu prenositi\nNagradne milje kao pomoć Japanu\nČlanovi frequent flyer programa Baltic Miles, čiji je pokretač letonska aviokompanija Air Baltic, mogu svoje neiskorišćene stečene nagradne milje pokloniti kao pomoć Japanu. Pomoć za žrtve zemljotresa, cunamija i nuklearne nesreće koji su redom pogodili Japan, može biti upućene preko švajcarskog Crvenog Krsta.\nDonacija se može jednostavno obaviti online na sajtu Baltic Miles-a.\nČlanovi ovog programa ostvaruju\nAdria Airways planira letove iz Niša\nU saopštenju koje je danas podeljeno medijima u Srbiji, slovenačka aviokompanija najavila je povećanje nedeljnog broja letova na relaciji Ljubljana – Beograd sa šest na osam.\nO detaljima u vezi sa novim letovima možete čitati u našoj prethodnoj vestu od 16. marta. U saopštenju takođe stoji da će od septembra doći do novog povećanja broja letova


Raspad koalicije u rumunskoj vladi, očekuje se glasanje o poverenju u parlamentu\n► Raspad koalicije u rumunskoj vladi, očekuje se glasanje o poverenju u\nKoalicija u rumunskoj vladi raspala se nakon što je Savez liberala i demokrata (ALDE) izašao iz partnerstva sa socijaldemokratama premijerke Viorike Dančile.\nIzlazak Saveza liberala i demokrata iz koalicije ostavlja vladajuće socijaldemokrate sa manjinom u parlamentu. Očekuje se da će se narednih nedelja vlada suočiti sa glasanjem o nepoverenju.\nDančila je rekla da se ne plaši mogućih prevremenih izbora, već da "izgubi poverenje naroda".\nOdlazak ALDE iz koalicije usledio je nakon što njen lider, bivši premijer Kalin Popesku Taričanu koji je takođe dao ostavku kao predsednik Senata, nije ostao jedini kandidat iz vladine koalicije na predsedničkim izborima u novembru.\nUmesto toga, Dančila će se kandidovati protiv sadašnjeg predsednika Klausa Johanisa koji se bori za drugi mandat.


Šokantni spot u izbornoj kampanji Evropskog parlamenta (VIDEO)\nVideo-spot koji poziva građane da glasaju na izborima za Evropski parlament je za samo dve nedelje na društvenim mrežama videlo oko 120 miliona ljudi. Da li to znači da će tradicionalno niska izlaznost na ovim izborima, koji će se održati sledeće nedelje, biti veća nego ranije, ili su stvari malo komplikovanije?\nPolitičke debate vodećih kandidata za predsednika Evropske komisije su uvedene 2014. godine, kao novina koja treba da približi EU biračima. Ipak, samo 42 odsto njih izašlo je na izbore na nivou EU. Zato su kampanje motivacije veliki izazov za evropske institucije.\nVideo Evropskog parlamenta ima klasičan naslov – “Izaberi budućnost”. Ali pomalo šokantni sadržaj uspeo je da privuče veliku pažnju – čak 40 miliona pregleda na Jutjubu i skoro 80 miliona na Fejsbuku.\nPrvi deo pokazuje 15-ak žena koje rađaju male Evropljane u više zemalja, uz pomalo sirove slike bola i emotivne trenutke rađanja.\nU drugom delu glas deteta sublimira političku poruku, kaže da zajedno Evropljani mogu da grade mir i jednakost, da zaštite ljudska prava i demokratiju.\nRobotika usred šume\nU drugim primerima kampanje “Izađi i glasaj” prikazana je kolekcija portreta 27 Evropljana, sa ciljem da pokaže da u životu svakog od njih Evropa ima značajnu ulogu.\nVideo-spot snimljen u ledenim predelima Estonije pokazuje kako osnovci u malim mestima uče osnove robotike i kompjuterskog programiranja.\n“Možda se pitate zašto bi nekom u sred ovih šuma bila potrebna robotika. Ali robotika je vrlo kreativna, zahteva mnogo različitih veština, kao kad živite negde u prirodi, morate znati kako da upalite vatru i druge veštine. I ovde je potrebna kreativnost da biste našli rešenja za razne probleme”, navodi profesorka robotike Trinu Grosman.\nKreativnost je svakako bila potrebna i u kampanji “Evropljani” u kojoj 27 izabranih profila prenose različite poruke – o Evropi kao mirovnom projektu kroz priču belgijskog ratnog veterana iz Drugog svetskog rata, pa sve do zaštite zajedničkih evropskih granica, kroz priču Portugalca koji u okviru agencije Fronteks nadzire pomorsku granicu u Hrvatskoj.\nAmerički kongresmeni su podneli nacrt zakona kojim bi se ograničilo pravo predsednika Donalda Trampa da samostalno izdaje naređenje za upotrebu…\nSastanak predsednika Rusije i SAD, Vladimira Putina i Donalda Trampa, na samitu u Helsinkiju trajaće oko tri sata, navodi se…\nTokom 2018. stradala 63 novinara, porastao i broj otetih i uhapšenih\nU 2018. godini 63 novinara je izgubilo život dok su obavljali posao, prenosi Glas Amerike. Sloboda medija je u sve…\nCIA otvorila profil na Instagramu\nAmerička Centralna obaveštajna agencija (CIA) otvorila je profil na duštvenoj mreži Instagram. Ukoliko želite da pomognete rad našeg sajta, to…


Španski virtuozi koncert poklonili učenicima\nTanjug 27. februara 2020. 18:11\nBEOGRAD – Španski kompozitor i virtuoz na harmonici Gorka Hermosa i grupa „Malandro klub“ održali su sinoć koncert u Madlenianumu, kao gosti Doma učenika srednjih škola u Beogradu.\nTrojica profesora sa muzičkih konzervatorijuma u Španiji odlučilu su da dođu i nastupe baš u Srbiji nakon što su čuli snimak na kojem grupa učenika izvodi Hermosovu numeru „Anantango“ tokom „Republičke Domijade 2019“.\nOduševljen izvedbom i njihovim poznavanjem opusa grupe „Malandro klub“, Hermosa je putem društvenih mreža pohvalio mlade muzičare, potom stupio s njima u kontakt i tom prilikom obećao da će doći kod njih i prirediti im nezaboravno veče, što su sinoć apsolutno i učinili.\nEnergični Španci izveli su koncert koji je bio pravo uživanje uz fuziju klasike, tanga, flamenka, fada, džeza, a koja je učenike domova odvela na emotivno putovanje Pirinejskim poluostrvom…\nSavršenu uvertiru za sam izlazak na scenu „Malandro kluba“ napravili su učenici domova koji su ponovo, sada pred svojim muzičkim idolima, izveli numeru „Anantango“.\nGorka Hermos je izuzetno cenjen kompozitor, virtuoz na harmonici i profesor klasične harmonike i kamerne muzike na konzervatorijumu Hesus de Monasterio u Santanderu. „Malandro klub“ pored njega čine i Alberto Vakero na trubi i Havijer Major na kontrabasu.\nProducent: Nove analize „Dare“ i jedan politički…


Kako je objasnio Zoran Stojiljković, predsednik sindikata UGS Nezavisnost, „na sednici SES-a vladalo (je) ljubazno nerazumevanje oko ključnih stvari koje su bile na dnevnom redu“.\n„Moram da skrenem pažnju da su oni kada su odlazili u penziju dobili otpremnine i mogli da biraju da li da nastave dalje da rade ili da idu u prevremenu penziju sa umanjenjem“, rekao je ministar Ðorđević.\n„Oni (onda) mogu od 60. godine sebe da nude privatnom sektoru, penzija će im biti umanjena samo pet godina, a primaće i platu i penziju“, objasnio je ministar.\nLjubisav Orbović, predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) naveo je da je 43.121 penzioner otišao „silom prilika“ u penziju. Ovi ljudi su otišli u penziju zbog stečaja ili zatvaranja preduzeća. Obećano im je da će sa biroa, kada napune 65. godina, otići u penziju. U toj penziji je trebalo da imaju obezbeđen minimum za egzistenciju.\nZora Stojiljković je istakao da je nezadovoljan zato što je Vlada opet odbila zahtev sindikata za ukidanje kaznenih poena za prevremeno penzionisanje. Trebalo je da se obezbedi četiri miliona evra godišnje za ukidanje kaznenih poena za 43.000 ljudi koji su otišli u prevremenu penziju, ne svojom voljom, već zbog stečaja firmi. Umesto toga, rekao je Stojiljković „obezbeđena je pomoć za oko 100 miliona evra za građane koji su podigli kredite u švajcarcima“.\nStojiljković je upitao „da li će se odluka o kaznenim poenima promeniti ako se zaključi da je potrebno zbog izbora“.


Privrednici:S dugovima prvo da prekine država | Info | Ekonomija\nPrivrednici:S dugovima prvo da prekine država 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPrivrednici:S dugovima prvo da prekine država\n10.09.2012. / 10:03\nU ekonomiji Srbije "niko nikom ništa ne plaća" i drža bi prva trebalo da prekine lanac nelikvidnosti vraćajući 1,1 milijardu evra koje duguje kompanijama, pa da one počnu da vraćaju dugove od 20 milijardi.\nSrpsku privredu guše prezaduženost i razni nameti, izjavio je danas predsednik Asocijacije malih i srednjih preduzeća Milan Knežević navodeći da privrednici ukupno duguju više od 20 milijardi evra, a njima država, javna preduzeća i lokalne samouprave oko 1,1 milijardu evra.\nReč je o dugovima privrednika na domaćem i inostranom tržištu (za "kros border" kredite), a duguju i jedni drugima, rekao je Knežević Tanjugu.\n"Niko nikom ništa ne plaća i taj negativni lanac nelikvidnosti samo se seli sa jednog privrednika na drugog", naglasio je on dodajući da su preduzeća sve više nesolventa i nelikvidna.\nTo je ono što će, prema rečima Knežević, potpuno urušiti srpsku privredu do kraja godine, ukoliko se nešto radikalno ne poboljša, a to je strukturna poreska reforma.\nKnežević je naveo da je potrebna poreska reforma u kojoj će se rasteretiti porezi na rad, a više opteretiti nameti na promet roba i usluga, ali i imovinu, kao i da u tom slučaju ne bi bio problem ni da se PDV podigne za dva procenta.\nAko se to ne učini onda bi povećanje povećanje PDV - a bilo samo novi dodatni trošak za privredu, kao i povećanje akciza, zatim povećavanje poreza na dobit pravnih lica i drugo.\n"Drugo što se hitno mora uraditi je razduživanje države, javnih preduzeća i lokalnih zajednica za 1,1 milijardu evra, koliko duguju privredi, pa da lanac nelikvidnosti počne da se razrešava od države", rekao je Knežević.\nOn je kazao da, takođe, treba doneti Zakon o oročenim plaćanjima, koji će uvesti da je u roku od 60 dana dužnik u obavezi da plati, kao i da se donesu određeni strukturni zakoni, na primer novi Zakon o javnim nabavkama, Zakon o zanatstvu..., ali i da se suzbije "crno tržište" i "siva ekonomija".\nKnežević je naveo da, prema podacima Asocijacije malih i srednjih preduzeća, svega 15 do 20 odsto preduzeća posluje sa normalnim ekonomskim parametrima poslovanja, a to znači da nisu prezadužena, imaju obezbeđene plasmane i da nisu u kontinuiranoj blokadi.\n"Ocena privrednika je da novca u budžetu nema ni za šta, kriza će se produbljivati, pad industriske proizvodnje iznosi 1,1 odsto mesečno, dolazi do pada agregatne tražnje, na šta smo upozoravali, to će dalje usloviti otpuštanje radnika i to značajnije nego u prošloj godini, jer sad ide razduživanje za kredite", naveo je on.\nKnežević je istakao da ako iko računa na privredu, kao osnovni ekonomski potencijal zemlje, mora zajedno sa privrednicima da traži rešenja za izmenu sistema, a ne kroz pojedinačne poteze.\nAsocijacija malih i srednjih preduzeća je pozdravila odluku Vlade da rešava taj problem privrede i ukine više od 100 parafiskalnih nameta, rekao je Knežević navodeći da još uvek ne znaju koji nameti i efekti.\nU toku su, prema njegovim rečima, konsultacije u ministarstvima i razgovori sa lokalnim zajednicama i očekuje se da se za ukidanje tih nameta donese jedan krovni zakonski akt koji će eliminisati pojedinačnu izmenu 31 zakona koji regulišu 104 parafiskalna zahvatanja.\nSumorna slika stanja u MSP ove godine, navodi Knežević, izgleda ovako - negativan bilans završnog računa imalo je 31.000 preduzeća, 8.000 je poslovalo oko nule, 12.000 uopšte nije predalo završni račun, a 33.000 preduzeća je trenutno u blokadi.\nU poslednje dve godine izbrisano je 12. 200 preduzeća iz Agencije za privredne registre zbog računa u blokadi, a u prvoj polovini ove godine 11.200 firmi.\n"To znači da će ove godine, ako se taj trend nastavi biti duplo više preduzeća koja su duže od godinu dana u blokadi", rekao je on.\nParafiskalni namet je obaveza plaćanja za privrednike, koja formalno nije definisana kao poreska obaveza, a najveći problem je, ističe Knežević, što se potpuno netransparento sa ogromnim diskrecionim pravom određuju ti namet, koji se puno razlikuju kod opština.\n"Prema zakonu, kada lokalne zajednice podižu određene takse, obavezne su da organizuju javnu raspravu, kako bi privrednici mogli da predoče svoje argumente, protiv beskonačnog poskupljivanja troškova poslovanja, ali do sad ni jedna takva rasprava nije održana", kazao je Knežević.\nAsocijacija se zato zalaže da svi prihodi od taksi i parafiskalnih nameta imaju jedinstven budžetski monitoring i kontrolu, rekao je on.\nKnežević je ukazao da privreda ukupno plaća 370 različitih taksi i nameta, od čega preduzetnici plaćaju 179 nameta.\nmilan knežević pdv takse ekonomska kriza porez


Ivanković-Lijanović: Kantoni i općine nisu bili na visini zadatka - Klix.ba\nIvanković-Lijanović: Kantoni i općine nisu bili na visini zadatka\n9.2.2012. u 17:39\nFederalna civilna zaštita je u situaciji uzrokovanoj velikim snježnim padavinama i niskim temperaturama poduzela sve aktivnosti koje su u njenoj nadležnosti, ali nažalost kantoni i općine nisu u najboljoj mjeri odgovorilI na taj zadatak, izjavio je danas u Sarajevu zamjenik federalnog premijera i komandant Federalnog štaba civilne zaštite Jerko Ivanković-Lijanović.\nOn je dodao da će se nakon proglašenja prestanka prirodne nesreće obaviti inspekcije u kantonima i općinama, tako da civilna zaštita na tim nivoima dobije veći, zapravo onaj značaj koji je zakonom propisan i da se sredstva, koja općine i kantoni imaju na računima, namjenski koriste.\nEvidentno je da je ova prirodna nesreća iznenadila sve, kazao je Ivanković-Lijanović, posebno u Hercegovini gdje dugo vremena nisu bile ovako velike snježne padavine.\nNa današnjoj sjednici Vlade FBiH, među ostalim je zaključeno da je je neophodno izvršiti kvalitetne i blagovremene pripreme na područjima koja bi mogla biti pogođena odronima, klizištima i poplavama nakon otapanja velikih količina snijega.\n"Već se pripremamo i za tu aktivnost, Štab je u stalnom zasjedanju i prati situacije radi donošenja potrebnih odluka“, dodao je Ivanković-Lijanović.\nSIPA-i iznajmljene motorne sanke za spašavanje stanovništva\n09.02.2012. u 17:49\nSrbija predsjedavajuća OEBS-a u 2015. godini\n09.02.2012. u 17:35


Medvedev bolji od Đerea u drugom kolu, srpski predstavnik ipak pružio odličan otpor! - Sportske vesti - ProSport\nPočetna»Sportske vesti»Medvedev bolji od Đerea u drugom kolu, srpski predstavnik ipak pružio odličan otpor!\nMedvedev bolji od Đerea u drugom kolu, srpski predstavnik ipak pružio odličan otpor!\nAutor Aleksandar Popović 26/05/2022 Sportske vesti, Tenis\nBertomeu je bivši posle 22 godine, Bodiroga bi mogao da ga nasledi!\nDanil Medvedev Laslo Đere Rolan Garos\nPrethodna vestBertomeu je bivši posle 22 godine, Bodiroga bi mogao da ga nasledi!\nSledeća vest Kecmanović se plasirao u treće kolo gde ga čeka Medvedev!


DODIK: Program reformi BiH nije tajna, poslao sam ga opoziciji | Banjaluka.net\nOn je to rekao danas u Banjaluci na skupu pod nazivom Dijaloška platforma: “Uloga obrazovanja u razvoju društvene kohezije”.\nDodik je takođe rekao da nije donesena nikakva odluka u vezi sa putem BiH ka NATO-u, koji je zaustavljen, te da će Program reformi BiH predočiti Narodnoj skupštini Republike Srpske prije nego što bude upućen u NATO.\n“U Programu reformi ne piše da je to Godišnji nacionalni plan za članstvo (ANP), a nema nijedne riječi o Akcionom planu za članstvo /MAP/. Navedeno je da se ne prejudicira članstvo, a ako se ne prejudicira članstvo onda se ne prejudicira ni put ka članstvu. Ne prejudicirati znači ostaviti sa strane, što znači da taj put stoji”, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.


Дачић разговарао са генералним инспектором МИП Италије | Socijalistička partija Srbije\nDačić razgovarao sa generalnim inspektorom MIP Italije Vesti\n12 decembra, 2014 u 15:20\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić primio je u posetu Luiđija Makotu, generalnog inspektora Ministarstva za spoljne poslove i međunarodnu saradnju Republike Italije. Generalni inspektor Makota istakao je dobre bilateralne odnose i izrazio očekivanje da će se razvijati međusobna saradnja dve zemlje na polju borbe protiv korupcije.\nMinistar Dačić zahvalio se na kontinuiranoj podršci koju Republika Italija pruža Republici Srbiji u procesu evropskih integracija. Imajući u vidu tradiciju zajedničkih sednica dve vlade, šef srpske diplomatije potvrdio je zainteresovanost za održavanje Četvrte zajedničke sednice u Beogradu tokom prve polovine 2015. godine.\nOvom prilikom ministar Dačić uputio je poziv ministru spoljnih poslova Italije Paolu Đentiloniju da poseti Beograd.


Junker Britaniji: Sat vam otkucava | MONDOBA\nJunker Britaniji Sat vam otkucava\n4. July, 08:07\nJunker Britaniji: Sat vam otkucava 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.11.2017. / 22:40\nAutor mondo.rs 17.11.2017. / 22:40\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker poručio je danas Velikoj Britaniji da im sat otkucava i da još uvek ima posla koji mora da se odradi.\n"Sat otkucava. Nadam se da ćemo moći da postignemo dogovor o izlasku (iz Evropske unije) na decembarskoj sednici Evropskog saveta, ali posao mora da se odradi", poručio je Junker na samitu EU o zapošljavanju i socijalnoj zaštiti u Geteborgu, Švedskoj, preneo je AP.\nPremijerki Britanije Terezi Mej rečeno je da ima još dve nedelje da učini nešto konkretno, ukoliko se nada da Evropska unija započne sa pregovorima o trgovini do kraja godine.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk rekao je da je spreman da pređe na sledeću tačku pregovora o Bregzitu, to jest o budućem odnosu Unije sa Velikom Britanijom, dodajući da London ima rok do početka sledećeg meseca da postigne napredak o pitanju Zakona o izlasku iz EU i započne rešavanje problema granice sa Irskom, prenosi Bi-Bi-Si (BBC).\nMejova je rekla da je načinjen "dobar napredak", ali da još uvek ima stvari koje moraju da se urade.\nPregovori o Bregzitu trenutno stagniraju zbog finansijske nagodbe sa Velikom Britanijom, pitanja prava građana, kao i zbog optužbe premijera Irske, Lea Varadkara, da London ne razmišlja o implikacijama Bregzita po Irsku.\nGlavni pregovarač EU za Bregzit, Mišel Barnije, rekao je Dejvidu Dejvisu da imaju dve nedelje da detaljnije opišu koliko su spremni da plate EU kako bi pokrili "svoj račun" i razjasne kako će se očuvati trgovina sa Republikom Irskom i Severnom Irskom, nakon što Velika Britanija napusti jedinstveno tržište.\nNakon razgovora sa Mejovom, Tusk je rekao da "još mnogo" mora da se uradi u vezi britanskog "sređivanja računa" sa EU i kako će se odvijati trgovina duž granice između Severne Irske i Republike Irske pošto Britanija napusti Uniju.\n"Bićemo spremni da pređemo na drugu fazu već u decembru. Kako bi se to dogodilo, moramo da vidimo još napretka sa britanske strane. Ako do tada ne bude dovoljno napretka, neću biti u poziciji da predstavim nove smernice o tranziciji i budućem odnosu na decembarskoj sednici Evropskog saveta. Jasno sam dao do znanja premijerki Mej da taj napredak mora da se dogodi najranije početkom decembra", rekao je Tusk, prenosi BBC.\nPre nego što je napustila samit EU u Geteborgu, Mejova je rekla da će obe strane morati da "rade zajedno" kako bi stigli do tačke u kojoj EU smatra da je postignuto dovoljno napretka da se započnu pregovori o trgovini.\nOdbacila je tvrdnje da su zagovori u stagnaciji i ponovila da je njen prioritet da se što je pre moguće razgovara o "dubokom i posebnom" ekonomskom i trgovinskom partnerstvu.\n"Jasno je i ja sam jasna da bi trebalo da idemo dalje zajedno", rekla je ona, prenosi BBC.\nVelika Britanija saopštila je da će ispoštovati postojeće finansijske obaveze, to jest da nijednoj članici EU neće biti gore u tekućem budžetskom periodu do 2020. godine, a tu se govori o sumi od 20 milijardi evra.\nEU želi da Velika Britanija doprinese i dugoročnim obavezama, što obuhvata regionalni razvoj i isplate penzija za britanske zvaničnike i penzionisano osoblje koji su u EU.\nNa pitanje o tome da li će Mejova morati da spremi više novca kako bi isplatila pregovore o trgovini sa EU, premijer Švedske Stefan Lovren rekao je da Velika Britanija "mora da razjasni o čemu misli po pitanju finansijskih obaveza".\nPredsednik Francuske Emanuel Makron rekao je da se pozicija ostalih 27 članica EU nije promenila.\nVelika Britanija Brexit EU


Dinčić: Deo članova GIK-a opstruiše uvid u birački materijal | Srbija izbori 2018\nNarodna stranka:Zabrinuti za Beograd\nDačić: Ne zna se ko je čiji prijatelj i neprijatelj\nVučić danas u Parizu, razgovara s Makronom\nMaja Gojković raspisala izbore u Majdanpeku\nĐilasove ideje o Kosovu prihvatljive za DSS\nĐurić: Srpski Upravljački tim ispuniće sve obaveze o statutu ZSO\nObećanje Aleksandra Vučića trajalo samo jedno leto\n"Ima odličnih vesti za Zapadni Balkan"\n"Očekujem skori dogovor opozicije o Savezu"\n» Dinčić: Deo članova GIK-a opstruiše uvid u birački materijal\nAutor: Srbija izbori, 8 Mar 2018\nDušan Dinčić, član stalnog sastava GIK ispred Demokratske stranke, kaže da, osim tehničkih razloga zbog kojih GIK nije dozvolio uvid u birački materijal, postoji i otpor dela članova stalnog sastava, da ispune ovu zakonsku dužnost.\n– Među članovima postoji neka vrsta neopravdanog otpora prema pregledanju biračkih lista, a to je bilo jasno kada se na sednici povela polemika o ovom pitanju. Deo njih je gledao na ovaj zahtev kao nerazuman, iako je zakonom propisano da moramo da dozvolimo uvid u birački materijal. Ipak, predsednik GIK Zoran Lukić, svestan je zakonske obaveze, i čini mi se da je spreman da to omogući – navodi Dinčić. Zbog toga je, kako on kaže, forimarana radna grupa koja će se baviti izbornim materijalnom i otklanjanjem “tehničkih prepreka” koje je GIK naveo kao razlog da se ne dozvoli uvid u biračke liste.\nDinčić kaže da tehničke prepreke za otvaranje biračkog materijala zaista postoje, jer je potrebno preneti sve džakove sa listićima na jedno mesto, te organizovati ljude koji će čitav proces nadgledati, ali to ne sme biti razlog da se zakon ne ispoštuje. On objašnjava i da se članovi GIK ispred DS zalažu za pregled biračkog materijala.\nVuja Ilić, predstavnik Ne davimo Beograd, navodi da su odluke GIK-a bile veoma problematične tokom celog izbornog procesa, zbog čega je pomenuta lista mnogo puta podnosili prigovore i glasala protiv odluka komisije. On ukazuje na to da GIK redom odbija sve prigovore koji pristignu, pa su predstavnici lista primorani da pišu žalbe na njihove odluke koje će se naći pred Upravnim sudom.\nNa pitanje da li planira da uputi žalbe pomenutom sudu, Ilić odgovara da će, pošto pretpostavljaju da će svi njihovi prigovori biti odbijeni, sačekati da se to dogodi i onda odlučivati o sledećim koracima. On dodaje da je to što GIK sada radi u stalnom umesto u proširenom sastavu, znači da opozicione liste imaju još manje šanse da utiču na njihov rad.\nAdvokat Vladimir Gajić, ispred liste Dragana Đilasa, juče je naveo da su oni uložili prigovor na rad GIK-a, koji je na sednici održanoj u utorak u 20 sati odlučivao po prigovorima u stalnom, a ne i proširenom sastavu, kako određuje zakon.\nGajić je izjavio da na pomenutoj sednicu, na kojoj je komisija donela odluka o više desetina prigovora na beogradske izbora, nisu bili pozvani članovi proširenog sastava te komisije.\n– Po zakonu GIK radi u proširenom sastavu od utvrđivanja tog sastava do završetka izbora, a oni nisu završeni, jer traje odlučivanje po brojnim prigovorima – istakao je Gajić i dodao da lista Dragana Đilasa zbog toga traži poništavanje odlučivanja o prigovorima o kojima je GIK donela odluku zasedajući isključivo u stalnom sastavu.\nPodsećanja radi, GIK je sednici održanoj u utorak u večeranjim časovima, usvojilo rešenje o odbijanju i odbacivanju ukupno 77 prigovora. Komisija je tom prilikom izdala saopštenje u kome stoji da su 62 prigovora koalicije oko Demokratske stranke odbijena kao neosnovana, dok su ostali progovori odbačeni „jer su ih podnela neovlašćena lica“.\nPovodom zahteva koalicije Dosta je bilo i Dveri da se izvrši uvid u celokupan izborni materijal i da im se dostave overene fotokopije zapisnika o radu svih 1.185 biračkih odbora, Gradska izborna komisija formirala je radnu grupu koja će predložiti način postupanja po zahtevu.\nPredstavnik DS podneo ostavku u GIK-u zbog „besmislenih progovora“\nKako je CeSID objavio na svom Tviter profilu, predstavnik koalicije oko DS podneo je ostavku na mesto zamenika člana u GIK-u, jer se ne slaže sa podnošenjem 60 prigovora od strane DS, s obzirom da su oni besmisleni jer nema svrhe ulagati prigovore koji ne mogu da utiču na rezultate glasanja.


Rekonstrukcija do godišnjice Vlade - Istinomer\nNi posle niza sastanaka lidera koalicionih partija, javnost do 27. jula nije dobila konačno rešenje o rekonstrukciji Vlade. Na godišnjici Vlade 27. jula, kada je bio krajnji rok za njenu rekonstrukciju, predsednik URS-a i ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić nije prisustvovao.\nPrvi potpredsednik i premijer Vlade Srbije, Vučić i Dačić dali su Dinkiću još jedan dan da se izjasni o svojim rešenjima ili odluci da istupa iz koalicije.\nIpak, prethodnog dana, 26. jula, Glavni odbor SNS, doneo je odluku da svoje ministarske pozicije napuste Aleksandar Vučić, kao ministar odbrane; Alisa Marić, ministarka sporta; Goran Knežević, ministar poljoprivrede i Bratislav Petković, ministar kulture.\nČelni ljudi vladajućih stranaka, najavljuju da bi sastav novog kabineta trebalo da bude predstavljen Skupštini Srbije do 20. avgusta.\nBudući da je SNS do označenog datuma izašla sa spiskom ministara koji napuštaju Vladu, ali da imena novih članova nisu poznata, niti je Vlada Srbije rekonstruisana do svoje godišnjice, izjavu vicepremijera i lidera SNS ocenjujemo sa „krenuli, pa stali„.\nIvica Dačić Vlada Mlađan Dinkić koalicija smena rekonstrukcija Vlade ministri


Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g cena akcija Srbija\nMogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g cene\nTrenutno nemamo slike za Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kokice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Mogyi Kokice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g. Pre kupovine, podatke za Mogyi mexicorn kukuruz prženi sa ukusom roštilja 70g proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Crna Gora je ostvarila značajne rezultate u oblasti evropske integracije | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Crna Gora je ostvarila značajne rezultate u oblasti evropske integracije\nCrna Gora je ostvarila značajne rezultate u oblasti evropske integracije\nPotpredsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova i evropskih integracija Igor Lukšić boravi u radnoj posjeti međunarodnim organizacijama sa sjedišem u Beču.\nPrvog dana posjete, potpredsjednik se sastao se sa generalnim direktorom Kancelarije UN u Beču i izvršnim direktorom Kancelarije UN za drogu i kriminal (UNODC) Jurijem Fedotovim, generalnim direktorom Međunarodne agencije za atomsku energije (IAEA) Jukijom Amanom i generalnim direktorom Organizacije UN za industrijski razvoj (UNIDO) Li Jongom.\n“Crna Gora je ostvarila značajne rezultate u oblasti evropske integracije, a UNODC podrška Crnoj Gori je od značaja za pristupne pregovore sa Evropskom unijom”, ocijenjeno je tokom sastanka potpredsjednika Lukšića i Jurija Fedotova, generalnog direktora Kancelarije UN u Beču i izvršnog direktora UNODC-a.\nPotpredsjednik Lukšić je pohvalio aktivnu ulogu UNODC-a u regionalnim procesima u Jugoistočnoj Evropi, te naglasio da je podrška kroz nastupajući trogodišnji Regionalni program za Jugoistočnu Evropu 2016-2019, koji uključuje borbu protiv pranja novca, trgovine ljudima, korupcije i dr., za Crnu Goru važna i sa aspekta evropske integracije, naročito u oblastima pregovaračkih poglavlja 23 i 24.\nLukšić je istakao spremnost Crne Gore da se još intenzivnije uključi u predstojeći program.\nIzvršni direktor Fedotov je pohvalio realizaciju projekata UNODC u Crnoj Gori i ocijenio da iskustva u realizaciji pojedinih programa u Crnoj Gori mogu biti primjenjivana u drugim regionima kao primjeri najbolje prakse.\nNa sastanku sa generalnim direktorom UNIDO Li Jongom naglašena je važnost saradnje sa UNIDO-om kao prve UN organizacije u kojoj je Crna Gora ostvarila punopravno članstvo nakon sticanja nezavisnosti, a tokom koje je u Crnoj Gori finansirala sprovođenje 20 projekata ukupne vrijednosti 3 miliona dolara.\nLukšić je istakao zadovoljstvo sadržajnom saradnjom koja se ostvaruje u oblasti ekonomije, turizma i održivog razvoja, nauke i dr.\nU tom smislu, naglašen je značaj usaglašavanja novog razvojnog okvira za saradnju sa Ujedinjenim nacijama (UNDAF), uz očekivanje da će na integrisan način sagledati potrebe svih resora u Crnoj Gori i kroz maksimalno korišćenje dostupnih resursa doprinijeti ostvarenju inkluzivnog i održivog industrijskog razvoja zemlje, što je jedan od ključnih prioriteta UNIDO.\nTokom sastanka sa generalnim direktorom Međunarodne agencije za atomsku energiju Jukijom Amanom obostrano je izraženo zadovoljstvo dugogodišnjom saradnjom Crne Gore i Agencije, koja se realizuje kroz nacionalne i regionalne projekte tehničke pomoći.\nPotpredsjednik Lukšić se zahvalilo na podršci koju Agencija kontinuirano pruža Crnoj Gori u procesu jacanja kapaciteta u oblasti nuklearne sigurnosti i bezbjednosti i usklađivanja zakonodovanog okvira sa standardima IAEA.


DSS pozdravlja odluku Islanda da prekine pregovore sa EU – Nadlanu.com\nObjavljeno 14. juna 2013. / 16:49:01\nDemokratska stranka Srbije pozdravila je danas odluku vlade Islanda da prekine pregovore sa EU i ponovila stav da Srbija treba da proglasi poltiičku neutralnost.\n“Demokratska stranka Srbije pozdravlja odluku vlade Islanda da konačno stavi tačku na ulazak u ovu međunarodnu organizaciju. Slušajući većinski glas svoga naroda i rukovodeći se nacionalinim i ekonomskim interesima, vlada Islanda suspendovala je proces evropskih integracija, iako je još 2010. godine dobila datum za pristupne pregovore”, rekao je u pisanoj izjavi medijima portparol DSS Petar Petković.\nPrema njegovim rečima, ako je Island odustao od ulaska u EU iz najpragmatičnijih ekonomskih razloga, “tim pre to mora da učini i Srbija”.\nOn je naveo da Brisel “već godinama razara Srbiju pokušavajući da joj otme Kosovo” i ocenio da je odluka Islanda da prekine proces evropskih integracija primer prave politike koja se uspravlja i ide na bolje.\nBaš kao što je Island saopštio da je moguće graditi odnose sa evropskim država i mimo članstva, isto tako i Srbija treba da proglasi političku neutralnost koja će omogućiti ekonomsku saradnju sa svim evropskim državama, ali u interesu Srbije i njenog razvoja” kazao je Petković.\nOduku o prekidu pretpristupnih pregovora zvaničnicima EU je tokom svoje jučerašnje posete preneo ministar inostranih poslova Gunar Bragi Svejnson.\nKomesar za proširenje EU Štefan File izrazio je tim povodom duboko razočarenje.\nJorgovanka Tabaković: U slamaricama imamo 8 miliardi evra


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Britanski parlament odbacio predlog o razlazu sa EU\n"NAJVEĆI PORAZ VLADE" 15. 01. 2019. 21:04 >> 21:03 3\n"NAJVEĆI PORAZ VLADE"\nBritanski parlament odbacio predlog o razlazu sa EU\nDonji dom britanskog Parlamenta odbacio je ubjedljivom većinom predlog dogovora o Bregzitu, koji je premijerka Tereza Mej postigla sa Evropskom unijom.\nKako prenosi BBC, to je najveći poraz vlade u istoriji.\nMej: Želim da odemo sa postignutim sporazumom\n"Želim da odemo sa postignutim sporazumom", naglasila je Mej, dodajući da će u ponedjeljak saopštiti na koji način nastaviti dalje Bregzit.\n"Želim da poručim onima koji su glasali za izlazak Britanije iz EU da je moja dužnost osiguram ispunjenje njihove volje. Svi poslanici treba da slušaju glas britanskih građana," dodala je Mej, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nAko se sporazum o Bregzitu ne ratifikuje u britanskom parlamentu Veliku Britaniju čeka neorganizovan izlaz iz EU, sa potencijalno burnim ekonomskim i socijalnim posljedicama.\nVelika Britanija treba da napusti EU 29. marta.


Konferencija „Digitalno obrazovanje 2020“ biće održana online : Inkluzija\nU skladu sa odlukom Vlade Republike Srbije o zabrani organizovanja skupova u zatvorenim prostorijama zbog virusa COVID-19, obaveštavamo sve zainteresovane da će konferencija „Digitalno obrazovanje 2020“ biti održana, ali da će format konferencije biti promenjen. Konferencija će biti organizovana u online okruženju, 10. i 11. aprila 2020. godine. Centar za obrazovne tehnologije na Zapadnom Balkanu „Edtech Center“ koji organizuje konferenciju, objavio je da je prijavljeno više od 1600 zainteresovanih učesnika, 130 predavača, izlagača i partnera, te da veruju da je značaj ove konferencije u ovom trenutku još veći.\n„Nove tehnologije odavno pružaju mogućnost kvalitetne komunikacije, razmene sadržaja i saradnje putem digitalnih kanala. Upravo zato smatramo da postoji još veća potreba da se konferencija održi i da fokus konferencije treba da bude na primena digitalnih alata u komunikaciji sa kolegama, decom i roditeljima. Online konferencija će sadržati prezentacije, panel diskusije, predavanja, koje će se dešavati u virtulanom okruženju i koje moći ćete da ih pratite sa bilo kog mesta. Konferencija će biti snimljena i prezentacije korišćene tokom događaja objavljene na našem sajtu“, navodi „Edtech Center“ na svom sajtu.\nKonferencija se organizuje u cilju unapređenja kvaliteta obrazovanja kroz upotrebu informaciono-komunikacionih tehnologija (IKT), stvaranjem platforme za razmenu znanja zaposlenih u obrazovanju, upoznavanjem sa inovativnom praksom, nastavnim metodama i primenom IKT alata u obrazovanju, zatim identifikovanjem mogućih ključnih preporuka za politiku i praksu u ovoj oblasti, kao i obezbeđivanjem učešća svih aktera u obrazovanju u digitalnom dobu.\nU tematskom smislu, konferencija će otvoriti pitanja upotrebe IKT u predškolskom vaspitanju i obrazovanju, osnovnom i srednjem obrazovanju, visokom obrazovanju i inkluzivnom obrazovanju. Sesiju koja je posvećena inkluzivnom obrazovanju moderiraće predstavnice Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije.


Borba protiv diktatora u 21.veku VOAIzaberite jezik\nBorba protiv diktatora u 21.veku Današnji diktatori preuzimaju uspešne metode od samih aktivista kako bi se održali na vlasti.\nDemonstranti na moskovskom trgu Bolotnaja 10. decembra 2011 uzvikuju parole protiv Vladimira Putina. Tweet\nNikada nije bilo teže biti diktator – smatraju današnji analitičari. Suočeni sa ubrzanim rastom populacije, velikom nezaposlenošću medju mladima kada završe studije, i promenama u načinu dobijanja informacija, moderni autoritarni režimi sve više nailaze na otpor gradjana. Zauzvrat, kako prenosi Vivijen Čakarian, oni i sami koriste tehnike 21. veka da bi sačuvali vlast I održali status kvo.\nU borbi izmedju represije i slobode u 21. veku, opozicioni pokreti se sve više okreću savremenoj tehnologiji i nenasilnim metodama.\nPrema tome, dok je nekada cilj diktatora bio da spreče ljude da dodju do oružja, prema rečima Vilijama Dobsona, pisca i urednika magazina “Slejt”, njihov cilj danas je da se ljudi spreče da organizovano protestuju.\n“Baš me briga šta mislite, samo mi je važno da ne učestvujete u politici. Nemojte da se angažujete”, objašnjava on logiku diktatora.\nDobson, autor knjige “Krivulja učenja diktatora”, govorio je na nedavnoj konferenciji u Vašingtonu o diktatorima i autoritarnim režimima. Na panelu je učestvovao i Srdja Popović, jedan od osnivača i lidera pokreta Otpor koji je doprineo padu režima Slobodana Miloševića 2000.godine.\nPopović kaže da postoje sličnosti izmedju protesta koje je predvodio u Srbiji, i onih koji su započeli krajem prošle godine u Rusiji posle spornih parlamentarnih izbora.\n"Protest uglavnom predvode studenti i pripadnici srednje klase. Oslanjaju se na entuzijazam i humor, i primenjuju veoma kreativne i duhovite taktike. I zaprepašćujuće je kojom brzinom različite grupe, ne samo iz arapskog sveta već i zemalja kao što je Rusija, uče jedne od drugih, što je dostignuće nove tehnologije.”\nMedjutim, savremeni autoritarni režimi takodje uče od aktivista. Kako ukazuje Mark Linč sa Univerziteta "Džordž Vašington", oni koriste neka od istih sredstava – internet, društvene medije, komunikaciju porukama na telefonima – da bi podrili opozicione pokrete.\n"Ta konstantna razmena i uzvraćanje je, po meni, jedna od karakteristika cele prve decenije ovog veka – to kako aktivisti i režimi uče jedni od drugih, i kako uče na iskustvima različitih zemalja.”\nLinč kaže da su režimi poput egipatskog, na primer, uspeli da pronadju načine da odbiju udarce opozicije i prilagode se novim okolnostima.\n"Ako pogledate Egipat, da, novi mediji omogućavaju aktivistima da se organizuju i komuniciraju, kako bi širili svoju poruku na inovativne načine, ali istovremeno vojni režim koristi državnu televiziju da bi podstakao sektaške podele, ‘blatio’ demonstrante i oduzimao im legimitimitet, širio strah od haosa i nereda, što izaziva okretanje gradjana protiv revolucije.”\nLinč dodaje da situacija u Siriji pokazuje da autoritarni režimi zaista imaju podršku, jer se značajan broj ljudi oseća duboko ugroženo zbog mogućnosti promene. Upravo u takvim situacijama, ističe on, nenasilne metode su od ključnog značaja kako bi se izbeglo krvoproliće.


Energyobserver - SVET / JPMORGAN: KRAJ GLOBALNE DOMINACIJE DOLARA\nSVET / JPMORGAN: KRAJ GLOBALNE DOMINACIJE DOLARA\nAmerički dolar je već gotovo jedan vijek dominantna rezervna valuta u svijetu“, naveo je strateg te banke Craig Cohen, u izvještaju objavljenom ranije ovog mjeseca, prenosi SEEbiz.\nŽivotni vijek mnogih drugih valuta je okončan tokom istorije usljed premještanja globalnih ekonomskih centara, koji se sada sele prema Aziji, ističe strateg.\nIako se kinesko sticanje statusa globalne supersile smatra jednim od ključnih faktora ovog premještanja, to nije i jedini razlog.\nNaime, cjelokupna Azijska ekonomska zona – od Arapskog poluotokas i Turske na zapadu do Japana i Novog Zelanda na istoku, i od Rusije na sjeveru do Australije na jugu – učestvuje s dvije trećine u globalnom ekonomskom rastu i čini 50 odsto globalnog BDP-a.\nRastuća kupovna moć te regije povećaće broj nedolarskih transakcija, što će umanjiti status dolara kao rezervne valute i udariti temelj da on bude „smijenjen“ kao dominantna međunarodna valuta, ocenjuje američka banka.\n„Drugim riječima, u narednim decenijama smatramo da će svjetska ekonomija preći s dominacije SAD i američkog dolara u sistem u kojem će Azija posjedovati veću moć“, zaključuje JP Morgan./ INVESTITOR.ME\n26.07.2019 · JPMORGAN


Sanski Most: Počela gradnja kuće humanosti za porodicu Suljanović\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Sanski Most: Počela gradnja kuće humanosti za porodicu Suljanović\nSanski Most – Mještani Novog Naselja, u sela udaljenog nekoliko kilometara od Sanskog Mosta, i ako i samo u velikim nevoljama poslije poplava ovih dana su pokrenuli akciju izgradnje nove kuće za Samira Suljanovića i njegovu porodicu. Kuća ovog mještanina, u kojoj je živio sa suprugom i dvoje maloljetne djece, ugrožena je pojavom klizišta, a stručnjaci su preporučili porodici da, zbog velike opasnosti, u njoj više ne boravi. Supružnici nemaju stalno zaposlenje, a djecu izdržavaju baveći se poljoprivredom te sakupljajući i preprodajući šumske plodove.\n„Mještani su se solidarisali s ovom siromašnom porodicom, vrlo brzo smo skupili inicijalna sredstva te kupili sve što je neophodno za prvu fazu radova. Također, jedan mještanin je poklonio zemljište za izgradnju kuće.“, kaže jedan od organizatora ove humanitarne akcije, Arnel Terzić.\nPrema njegovim riječima, pomoć su obećale i lokalne vlasti, a zahvaljujući donaciji obezbjeđena je sva potrebna cigla za zidanje novog stambenog objekta. Trezić je dodao kako će mještani uložiti vlastiti rad kako bi izgradili novu kuću za Suljanoviće te da bi svi poslovi trebali biti okončani u naredna tri mjeseca.


16/05/2022\tLokalna Zajednica Ostavi komentar 865 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nNacionalna služba za zapošljavanje, Filijala Subotica, Ispostava Bačka Topola organizuje Sajam zapošljavanja u Bačkoj Topoli, u petak 03. juna 2022 .godine, od 10 do 13 časova u Domu kulture (izložbena sala), ulica Glavna br. 12.\nPozivamo nezaposlena lica, lica koja traže promenu zaposlenja, sa teritorije Bačke Topole i Malog Iđoša da posete Sajam zapošljavanja, te i da se prethodno jave svom savetniku radi evidentiranja učešća i dobijanja dodatnih informacija o pripremi za Sajam.\nU Ispostavi NSZ u Bačkoj Topoli se organizuju aktivnosti u cilju što bolje pripreme kandidata za predstojeću manifestaciju.\nU okviru ovih priprema nezaposlena lica mogu da se prijave za učešće u obukama za Aktivno traženje posla ili u Klubu za traženje posla (pisanje radne biografije, priprema za intervju sa poslodavcem i ostali saveti).\nZainteresovani poslodavci svoje učešće mogu prijaviti najkasnije do 20. maja 2022.godine u Nacionalnoj službi za zapošljavanje, Ispostava Bačka Topola, na adresi Vidovdanska 3, odnosno e-mailom na [email protected]\nDodatne informacije mogu se dobiti i na broj telefona: 024/712-259.\nNa predstojećoj manifestaciji očekuje se prisustvo oko 20 poslodavaca.\nTagoviBacka Topola Mali Idjos Obavestenje za gradjane Opstina Backa Topola


Rusija: Amerika uvodi „drakonske“ mere bez dokaza i činjenica - 09.08.2018, Sputnik Srbija\nSAD su uvele „drakonske“ sankcije protiv Rusije pod lažnim izgovorom. Američka strana nije predočila nikakva objašnjenja za takve mere, saopšteno je iz Ambasade... 09.08.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sergej i julija skripalj\n07:44 09.08.2018 (Osveženo: 09:07 09.08.2018)\nSAD su uvele „drakonske“ sankcije protiv Rusije pod lažnim izgovorom. Američka strana nije predočila nikakva objašnjenja za takve mere, saopšteno je iz Ambasade Rusije u Americi.\nSankcije su, kako se objašnjava, uvedene zbog navodne umešanosti Rusije u trovanje bivšeg obaveštajca Sergeja Skripalja i njegove ćerke Julije u Velikoj Britaniji, iako Amerika nije predstavila nikakve činjenice i nikakve dokaze.\n8 Avgust 2018, 21:22\nNota sa novim ograničavajućim merama uručena je predstavniku Rusije u Stejt departmentu, ali kada je on postavio pitanje zbog čega su te mere uvedene, američki zvaničnici su odbili da odgovore pozvavši se na klauzulu konfidencijalnosti.


Sertić: Uz dobar menadžment dug vek Železare\nUz dobru volju i dobar menadžment može se obezbediti dug vek za Železaru "Smederevo", rekao je večeras ministar privrede Željko Sertić.\n"Nisu nas u tome svi pratili pa smo imali optužbe da je premijer Aleksandar Vučić uzeo novac za Železaru, što je današnjim ishodom demantovano", naveo je Sertić.\nSertić je rekao i da će u narednih dan ili dva biti pripremljeni sve elementi ugovora za plan B, koji podrazumeva profesionalni menadžmet za Železaru i naglasio da postoji velika razlika u ugovorima za vlasništvo i menadžnment.\n"Ubećeni smo da sa dobrim menadžmentom i sa dobrom voljom možemo da obezbedimo dug vek za Železaru", istakao je ministar i naglasio da su pregovori sa "Esmarkom", čiji uslovi za prodaju Železare nisu prihvaćeni, bili veoma teški.\nSertić je dodao da su sve vreme pregovori kordinisani sa MMF-om i EU, kao i da je Vlada u svakodnevnom kontaktu sa tim institucijama.\n"Njima je prihvatljiv plan B" istakao je Sertić dodajući da će se tim planom obezbediti dug život Železare, kao i da je jedina obaveza da više nema subvencija.


Dvadeseti saziv Bundestaga\nOčekuje se da će nakon ovih izbora formiranje koalicije biti izuzetno teško\nDvadeseti saziv Bundestaga bi mogao biti i najveći do sada. Broj zastupnika je također u stalnom porastu, a u aktualnom sazivu iznosi 709. Minimalno u Bundestagu može biti 598 zastupnika, ali njihov broj raste zahvaljujući kompliciranom izbornom sistemu i tzv. višak mandata nastaje kada u izbornoj jedinici kandidat stranke dobije više direktnih glasova nego stranka kojoj pripada, prenosi Hina.\nOčekuje se da će nakon ovih izbora formiranje koalicije biti izuzetno teško. Bez obzira na to koja od stranaka osvoji najviše glasova, bit će najvjerovatnije potrebna koalicija triju stranaka. Trenutno su u opciji koalicije stranaka Zeleni i FDP (liberali) ili s Unijom ili s SPD-om na čelu.


Pozitivna kuvarica iz vrtića u kućnoj izolaciji - Užicka Republika Press\nKuvarica u vrtiću “Poletarac” zaražena je koronavirusom i nalazi se u kućnoj izolaciji i dve koleginice sa kojima je bila u kontaktu. Ona je prošle srede javila da zbog povišene temperature neće doći na posao, nakon čega se javila lekaru, a juče je potvrđeno da je pozitivna na koronavirus, rekla je Veselinka Jovanović, direktorka Predškolske ustanove Užice. Ona je dodala da se svakodnevno prati stanje svih zaposlenih i da niko drugi nema bilo kakve simptome.\nInače, hrana se u “Poletarcu” svakodnevno priprema za još šest objekata zbog čega su pojačane mere zaštite.\nDirektorka tvrdi da se u ovoj instituciji od početka epidemije sprovode sve propisane mere kako bi se zaštitili zaposleni i dece i da je korišćenje maski obavezno.\nPreventivne mere podignute su na najveći nivo kada je u pitanju održavanja higijene i poštovanja pravila, tako da nema mesta panici.\nNa osnovu prethodnih iskustava u ovo doba godine inače su učestalije respiratorne infekcije kod dece zbog čega se apeluje na roditeljime da ukoliko primete bilo kakve simptome kod deteta ne dovode ga u vrtić, navela je direktorka Jovanović. Ona je dodala da se isto odnosi i na decu koja su bila u kontaktu sa nekom zaraženom osobom i ukoliko imaju simptome slične kovidu, da obavezno upoznaju vaspitače.\nIstaknuto je da je broj dece koja dolaze u vrtić u poređenju sa istim periodom prošle godine smanjen za pet odsto.\nOvome dodajemo da je od polovine septembra meseca tekuće godine, Predškolska ustanova Užice u svoje poslovanje uvela mogućnost slanja računa elektronskim putem. Spiskovi dece nalaze se kod vaspitača grupe, a roditelji koji su zainteresovani da elektronskim putem dobijaju račun potrebno je da pored imena svog deteta čitko napišu e-mail adresu na koju će im biti prosleđen račun. Roditelji su u obavezi da potvrde prijem e-mail-a, navodi se na portalu Predškolske ustanove Užice.\nRođendanski poklon koncert GKC-a\nSutra je Markovdan


Mala primanja „koče“ proširenje porodice, Vlada RS obećava pomoć – Melly.rs\nMala primanja „koče“ proširenje porodice, Vlada RS obećava pomoć\nOd Melly.rs 20. februara 2019. 0\nMajke koje imaju dvoje ili troje dece,a koje su nezaposlene i nemaju nikakvu mesečnu naknadu od države, nisu retkost u RS, a istovremeno se dešava da ni njihova deca nemaju nikakvo primanje\nMajke koje imaju dvoje ili troje dece,a koje su nezaposlene i nemaju nikakvu mesečnu naknadu od države, nisu retkost u RS, a istovremeno se dešava da ni njihova deca nemaju nikakvo primanje. Ono na šta roditelji u Srpskoj najviše negoduju je to što prvo, peto i svako naredno dete još uvek nemaju pravo na dečiji dodatak. Mnogo je i roditelja koji imaju pritužbe na uslove za ostvarivanje dodatka, jer smatraju da su cenzusi za dobijanje preoštri. Prema podacima Javnog fonda za dečiju zaštitu Republike Srpske za 2019.godinu,navedeno je da je visina dodatka za drugo i četvrto dete 39,60 konvertibilnih maraka,a za treće dete 79,20 maraka, dok je taj iznos za decu koja pravo ostvaruju nezavisno od materijalnog položaja i bez obzira na red rođenja 101,20 KM.\nKako se dalje navodi, materijalni uslovi (mesečni prihodi po članu porodice) cenzusi za ostvarivanje prava na dodatak na decu za porodicu sa dvoje dece je 88 maraka, za porodicu sa troje dece 92,40 KM,a za porodicu sa četvoro dece 101,20 KM. Kad se sve navedeno sagleda i uporedi sa stvarnošću porodica na terenu, često se dešava da petočlana porodica, koja ima troje dece i ukupno primanje od 500 maraka, nema pravo na dečiji dodatak, iako to primanje po članu iznosi samo par maraka više od onog po cenzusu.\nTome svedoči i jedna porodica iz Banjaluke koja ima troje dece i u kojoj samo otac radi i prima platu od 500 maraka. Kažu da su nezadovoljni što po cenzusu nemaju pravo na dečiji dodatak, jer ta jedna plata im ističu nije dovljna da se deca prehrane i obuku, a pogotovo da se još plate računi.\nOno što još roditelji stalno ističu je i to da je hrana i odeća za decu preskupa u RS i da dečijim dodatkom jedva mogu kupiti pelena i mleka za mesečne potrebe.\nU Vladi RS i resornom ministarstvu kažu da imaju mere kojima će podsticatiti natalitet.\n– Ministarstvo porodice, omladine i sporta će i u 2019. godini, kroz projekat „Fond treće i četvrto dete“, finansirati rođenje trećeg i četrtog deteta, u vidu jednokratne pomoći od 600 KM za treće i 450 KM za četvrto dete. Za ove namene predviđena su sredstva od 900.000 KM, navode u resornom ministrstvu.\nOni navode da će biti nastavljena nabavka udžbenika za odlične učenike osnovnih škola iz porodica sa četvoro i više dece u iznosu od 200.000 KM, isplata subvencija na stambene kredite za mlade i mlade bračne parove u iznosu od 1.700.000 KM.\nMinistarstvo će navode podržati i rođenje trojki isplatom jednokratnog iznosa od 2.000 KM.\nOni podsećaju i da je na pripremnom sastanku za pokretanje nacionalnog programa demografske obnove Republike Srpske, koji je nedavno održan na inicijativu predsjednice Republike Srpske, Željke Cvijanović dogovoreno je formiranje ekspertskog i operativnog tima koji će, na bazi urađenih analiza, definisati i predložiti sistemske mere koje bi kratkoročno i dugoročno dale efekte u demografskoj obnovi Republike Srpske.\n– Na predlog Ministarstva porodice, omladine i sporta Vlada je usvojila odluku o formiranju novog saziva Saveta za demografsku politiku, koji će funkcionisati na drugačiji način nego do sada, ističu u resornom ministarstvu. Članovi Saveta biće resorni ministri, stručnjaci iz oblasti demografije i eksperti koji će imati zadatak da izrade analizu demografskog stanja u Republici Srpskoj, a nakon toga donesu i strateški dokument koji bi jasno propisao ciljeve, mere i akcioni plan za provođenje propisanih mera.


OPREZ: Lažni humanitarci na Paliluli - www.lobi-info.rs\nOPREZ: Lažni humanitarci na Paliluli\nĐorđe R. 5. oktobra 2017., 10:55 5.5k Views\nNa teritoriji opštine Palilula pojavili su se lažni humanitarci koji navodno prikupljaju pomoć za lečenje „Malog Lazara“.\nNa društvenim mrežama se poslednjih dana pojavilo više objava prevarenih građana Palilule koji upozoravaju sugrađane na pojavu ovih prevaranata.\nPredstavljaju se kao članovi humanitarnog udruženja koje prikuplja novčanu pomoć za lečenje deteta.\nGrađanima su pokazivali navodnu saglasnost Policijske stanice Palilula i izdavali lažne priznanice na paraf blokovima. Saglasnost za ovakve akcije ne daje policija, već je procedura komplikovana, objašnjava predsednik opštine Palilula Aleksandar Jovičić.\nPrimerak lažne priznanice\nZa sada nemamo informacije da li su se dotične osobe pojavljivale na vratima građana leve obale.\nOvo nije prvi put, a plašimo se ni poslednji, da se dešavaju ovakve vrste prevara, stoga upozoravamo sve građane naselja na levoj obali da paze kome otvaraju vrata svojih domova, kao i da, ukoliko se bilo ko pojavi na njihovim vratima i tvrdi da uz saglasnost Policijske stanice ili opštine Palilula prikuplja pomoć, odmah pozove policiju.\nJovičić poručuje da se nada da će prevaranti biti otkriveni i završiti u zatvoru sa maksimalnim kaznama jer svako ko zloupotrebljava tuđu nesreću, a pogotovo bolest i nesreću dece, zaslužuje da bude najstrožije kažnjen.\nPrethodna objava Završeno asfaltiranje u Despota Stefana, sledi signalizacija\nSledeća objava Pronađen obešen čovek kraj Zrenjaninskog puta\nZavršeno asfaltiranje u Despota Stefana, sledi signalizacija


Uhapšena sedmorica bh. državljana zbog krijumčarenja 29 migranata\nLJUBUŠKI Saopćenje Granične policije BiH\nDržavljani Turske, Bangladeša i Pakistana pronađeni tokom proteklog vikenda\nPripadnici Granične policije BiH u tri odvojena slučaja uhapsili su sedmoricu državljana BiH zbog krijumčarenja 29 ilegalnih migranata.\nIz Granične policije BiH saopćeno je da su na području Ljubuškog, u neposrednoj blizini granice BiH sa Hrvatskom, pripadnici Jedinice granične policije (JGP) Doljani spriječili krijumčarenje 12 državljana Turske u tri vozila oznaka BiH, Njemačke i Hrvatske, a kojima su upravljala trojica državljana BiH.\nU graničnom pojasu na području Gradiške spriječeno je krijumčarenje 15 lica afro-azijskog porijekla, koja su se nalazila u tri taksi vozila oznaka BiH, a kojima su upravljali državljani BiH.\nSlužbenici JGP Gradiška su na prelazu Gradiška na izlasku iz BiH, spriječili krijumčarenje dva lica afro-azijskog porijekla koja su bila sakrivena u prtljažniku, a otkrivena su prilikom granične kontrole vozila "audi" oznaka BiH na drugoj liniji graničnih provjera.\nNiko od 17 ilegalnih migranata nije imao identifikacione dokumente, a u razgovoru s službenicima Granične policije izjavili su da dolaze iz Bangladeša i Pakistana.\nPrema naredbi tužioca BiH, protiv sedam državljana BiH ovoj instituciji biće dostavljen izvještaj zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo krijumčarenje ljudi, a dokazni materijali su privremeno oduzeti.\nDržavljani Turske, Bangladeša i Pakistana, pronađeni tokom proteklog vikenda, predati su pripadnicima Službe za poslove sa strancima BiH na dalje postupanje.


pjevačice Archives - Page 3 of 8 - Jelen Music Show\nJelen Music Show pjevačice\nKada se nešto radi sa mnogo ljubavi i iz srca, onda je i konačan rezultat vrijedan pažnje. Takva je nova pjesma talentovane mlade umjetnice Emi Trnke, koja je objavila svoj novi singl “One Word”, za koji je snimila i ... Pročitaj više »\nAmmara Mistrić objavila je novu pjesmu i spot pod nazivom „Spoji riječi“. Kantautorica iz Sarajeva u novoj pjesmi govori o ljubavi, dok je poruka više podrška svima da izgovore dvije magične riječi „volim te“, kada god to osjete. „Riječi volim ... Pročitaj više »\nMuzika Sare Renar se može opisati kao eksperimentalna/pop/indie mješavina suptilnih melodija sa elektronskim i pozorišnim elementima. Ova zagrebačka muzičarka polako, ali sigurno gradi svoje ime na regionalnoj pop muzičkoj sceni, što joj je omogućilo da kroz posljednjih nekoliko godina ... Pročitaj više »\nMuzičarka Dalal Midhat izazvala je veliku pažnju publike novim singlom zanimljivog naziva “Instant”, za koji potpisuje tekst i muziku, dok su za aranžman, mix i mastering bili zaduženi Almir Ajanović i Damir Bečić. Novi spot je tokom 24 sata ... Pročitaj više »


Stabilan rast BDP-a u EU i eurozoni u trećem kvartalu – The PRESTIGE\nEkonomske aktivnosti u Evropskoj uniji u cjelini i eurozoni u trećem su ovogodišnjem tromjesečju rasle gotovo nepromijenjenom dinamikom na kvartalnom nivou, a dodatno su ubrzale na godišnjem nivou, pokazale su u utorak preliminarne prve procjene Eurostata\nSezonski prilagođen bruto domaći proizvod (BDP) na nivou 28-člane EU u trećem je tromjesečju porastao za 0,6 posto u odnosu na prethodno tromjesečje, kada je uvećan 0,7 posto, preliminarna je prva procjena Eurostata.\nRast BDP-a po stopi od 0,6 posto zabilježen je i na nivou 19-člane eurozone, nakon takođe 0,7-procentualnog rasta u drugom kvartalu.\nNa godišnjem su nivou privredne aktivnosti na naivou EU-a i eurozone dodatno ubrzale, dostigavši najviše stope u ovoj godini, pokazuje Eurostatovi proračuni.\nU EU u cjelini sezonski prilagođen BDP uvećan je za 2,5 posto prema istom tromjesečju godinu dana ranije, nakon 2,4-postotnog rasta u drugom tromjesečju i 2,1-postotnog u prva tri ovogodišnja mjeseca.\nU 19-članoj eurozoni rast sezonski prilagođenog BDP-a takođe je ubrzao na 2,5 posto, s 2,3-procentnog u drugom tromjesečju i 2-procentnog u prva tri ovogodišnja mjeseca prema istom razdoblju godinu dana ranije, procjenjuju u evropskoj kancelariji za statistiku.\nPreliminarne prve procjene temelje se na podacima 17 zemalja koje čine 94 odsto ekonomije eurozone, odnosno 90 odsto ekonomije EU. Prve procjene rastu EU, eurozone i zemalja čijim će podacima Eurostat raspolagati bit će objavljene sredinom novembra.


Kvartararo maestralan u Portugalu, Markes sedmi na povratku! - Sportklub\nKvartararo maestralan u Portugalu, Markes sedmi na povratku!\nMoto GP Autor:Jelena Trajković18. apr. 202114:43 > 17:5672 komentara\nVozač Jamahe Fabio Kvartararo trijumfovao je na trećoj trci ovogodišnjeg Moto GP šampionata, Velikoj nagradi Portugala.\nAkosta u finišu slomio Fođu za trijumf u Portugalu\nFrancuski motociklista je na stazi „Algarve“ došao do druge pobede zaredom, a šeste u karijeri, a ujedno je doneo svom timu treći trijumf ove sezone na isto toliko trka.\nU centru pažnje u Portugalu bila je Kvartararova borba sa Aleksom Rinsom na Suzukiju, koji je poklekao u tom duelu i izleteo sa staze sedam krugova pre kraja, baš kada je bio ubedljivo najbrži na stazi.\nKvartararu je na kraju najbliži bio Frančesko Banjaja na Dukatiju, sa skoro pet sekundi zaostatka, dok se na trećem stepeniku pobedničkog postolja našao aktuelni šampion Đoan Mir.\nPored slavlja mladog Francuza, trku u Portimau obeležio je i povratak osmostrukog svetskog šampiona Marka Markesa, koji je prvu trku od jula prošle godine završio na sedmom mestu.\nVelika nagrada Portugala pružila je mnogo uzbuđenja, sam početak pripao je vozaču Pramak Dukatija Žoanu Zarku, posle lošeg starta Kvartarara sa pol pozicije. Rins se sjajno držao na vrhu, a kada je vozač Jamahe uspeo da se probije, njegov stariji sunarodnik nije imao šanse protiv njih. Dugo je španski motociklista držao vođstvo, Kvartararo ga je pretekao devet krugova pre kraja, ali nije mogao da mu pomogne. I baš kada se činilo da bi Rins mogao da uzvrati udarac, pošto je vozio neverovatno brzo, izleteo je sa staze.\nIza njih je viđena jednako zanimljiva borba, prvo za treću poziciju, a potom preostala dva mesta na pobedničkom postolju. Zarko je dugo odolevao u borbi sa Mirom, u poslednjih nekoliko krugova im se pridružio i Banjaja, da bi Francuz završio pored staze šest krugova pre kraja. Vozač Dukatija i branilac titule su od tada trpeli pritisak od Franka Morbidelija na Petronas Jamahi, ali je njega na kraju delilo 18 stotinki od Mira.\nMorbideli je morao da se zadovolji četvrtim mestom i svojim najboljim plasmanom ove sezone, ispred Breda Bindera iz KTM rejsinga, Aleša Espargara na Apriliji i starijeg Markesa. Vozač Repsol Honde je sjajno startovao, jedno vreme je bio treći, ali je vrlo brzo izgubio korak zbog jakog tempa koji su nametnuli vodeći. Njegov mlađi brat Aleks, koji brani boje LCR Honde, bio je odmah iza njega, ispred Enee Bastijaninija iz Avintije i timskog kolege Takamija Nakagamija.\nI dok je njegov timski kolega slavio, Maverik Vinjales je imao trku za zaborav, koju je završio na 11. mestu. Španac je posle nekoliko krugova bio poslednji, uspeo je da se probije, ali je i profitirao od izletanja prošlogodišnjeg pobednika Migela Oliveire, vozača Dukatija Džeka Milera i devetostrukog svetskog šampiona Valentina Rosija. Vinjalesa je sledio drugi vozač Avintije Luka Marini, a osvajače bodova kompletirali su Danilo Petruči, Lorenco Savadori i Iker Lekuona. Oliveira je posle izletanja uspeo da se vrati u trku, ali je kroz cilj prošao kao 16.\nPosle tri trke, Kvartararo ima 61 bod na prvoj poziciji u šampionatu, a slede ga Banjaja sa 46 i Vinjales sa 41.\nOvogodišnji Moto GP šampionat nastavlja se Velikom nagradom Španije u Heresu 2. maja.\nAlex RinsAutódromo Internacional do AlgarveFabio QuartararoFrancesco BagnaiaFranco MorbidelliJoan Mirjohan zarcoMarc Marquezmoto gpPortuguese Grand Prix


Analize i mišljenja - Novosti dana - 03.09.2019 | Sputnjik Srbija\n18:04 03 Avgust 2020\nUživo: Hoće li izbori u Crnoj Gori biti istorijski? /video/\nMože li Srbija da traži od Nemačke plaćanje ratne štete\nZahtevi za isplatu ratne štete, koju, zasad, u trenutku kada se obeležava 80. godišnjica početka Drugog svetskog rata, ispostavljaju samo Grčka i Poljska, dobijaju posebnu političku težinu. U tom smislu pojavljuje se i pitanje ima li i Srbija osnova da od Nemačke traži plaćanje ratnih reparacija za štetu počinjenu razaranjem u između 1941. i 1945.\nAmerika vraća Avganistan talibanima\nU Dohi je završena deveta runda pregovora SAD i avganistanskog pokreta „Taliban“. Navodno, dve strane su blizu istorijskog sporazuma, čija posledica će biti povlačenje američkih snaga iz Avganistana. Sami pregovori sa ovom terorističkom organizacijom predstavljaju krah američke vojne politike u ovom delu sveta.\nMala revolucija drma temelje Evrope\nNajavom „obračuna u Parlamentu“, Velika Britanija dodatno tone u kompletan haos, ocenjuje za Sputnjik Siniša Ljepojević, dugogodišnji dopisnik srpskih medija iz Londona.\nKada ne mogu da disciplinuju Rusiju, pokušaće sa Srbijom\nPolitička ofanziva Vašingtona, u cilju postizanja dogovora Beograda i Prištine, čini se da dobija na intenzitetu. Tome u prilog govori činjenica da, neposredno po imenovanju Metjua Palmera za specijalnog izaslanika SAD za Zapadni Balkan, podršku dijalogu dve strane planiraju da daju i američki senatori Kris Marfi i Ron Džonson, koji će ove nedelje, kako je Marfi najavio, „posetiti Kosovo i Srbiju“.\nKako se jedino Milo setio Rusije i Srbije\nMeđu dvadeset svjetskih lidera, ceremoniji obilježavanja početka Drugog svjetskog rata u Poljskoj pristustvovao je i crnogorski predsjednik Milo Đukanović. Udaranjem u zvono mira i polaganjem vijenca na Spomenik neznanim junacima, Đukanović je, poput ostalih državnika, odao počast žrtvama Drugog svjetskog rata.\nZapadni pipci na granicama Južne Osetije — provocira se novi sukob\nGruzija konstantno povećava vojno prisustvo na granici sa Južnom Osetijom, stvarajući na taj način tenziju i pretnju za bezbednost lokalnog stanovništva, saopštio je Komitet državne bezbednosti Južne Osetije, precizirajući da je prošle noći 30 naoružanih gruzijskih vojnika ušlo u selo Kobi Kašurskog.\n„Ma kakav viski, daj rakiju!“ Kad će se čuti u svetskim kafanama\nNaša zabluda je da svet prepoznaje srpsku rakiju kao brend. Šljiva koja je ovog leta teško prelazila granicu i ove godine će uglavnom završiti u kazanima domaće radinosti u rakiji za domaću upotrebu.\nŽena „Sibirmen“: Kako preživeti susret oči u oči sa predatorom (2)\nNastavljamo priču o Irini Jakunjini, fotoreporteru, pustolovu i strastvenom ljubitelju prirode, koja je sa samo 23 godine, sa rancem na leđima, krenula da obilazi ruska prostranstva i sibirske tajge i ni skoro dve decenije kasnije nije se zaustavila.\nVlast u Prištini neće biti formirana, sve dok se ne ispuni ključni uslov Zapada\nBivši premijer privremenih institucija Prištine i lider partije „Alijansa za budućnost Kosova“ Ramuš Haradinaj priznao je da razlog njegove ostavke nije bio poziv u Specijalizovano tužilaštvo za zločine terorističke OVK, već „međunarodni politički pritisak“, zbog uvođenja taksi od 100 odsto na uvoz robe Srbiji i BiH.\nPodla NATO podmetačina: „Srbija i Crna Gora bi divno sarađivale da nema Rusije...“\nZapadni Balkan je nedovršen posao u Evropi, dok je Rusija glavna prijetnja procesu pomirenja u regionu, tvrdnje su potpredsjednika američkog Atlantskog savjeta Dejmona Vilsona, iznijete u intervjuu podgoričkoj „Pobjedi“, kojim je u najkraćem obrazložio pozicije NATO u odnosu na procese na Balkanu.\nJesu li Nemanjići jeli zlatnim viljuškama, a Notr Dam odjekivao zbog pobede Srba na Kosovu (video)\nOd srednjeg veka do Tita Srbi su nataložili brojne mitske dileme. Gde je, na primer, sahranjen despot Stefan, gde su glave kneza Lazara i Karađorđa? Ovo su samo neka od pitanja na koja je odgovore dao istoričar Dejan Ristić u novoj knjizi „Mitovi srpske istorije“.\nVize za Kosovo? Srbiji zabranjeno da trguje? EU se ponaša kao da je 1999.\nOd pregovora o bezviznom režimu sa odmetnutom srpskom pokrajinom Kosovom do traženja da Srbija ne potpiše trgovinski sporazum sa Evroazijskom unijom, EU se ponaša kao da „bregzit“ neće razbiti sve njene iluzije, piše u svojoj kolumni za RT novinar iz Vašingtona Nebojša Malić.\nTestiranje američkog orbitalnog aviona korak ka militarizaciji kosmosa (foto)\nAmerička svemirska bespilotna letelica IKS-37B nalazi se u Zemljinoj orbiti rekordnih 719 dana. Dok iz Vazduhoplovnih snaga SAD tvrde da je letelica namenjena za testiranje sistema za višestruko lansiranje i za svemirske eksperimente, stručnjaci smatraju da je letelica deo programa militarizacije svemirskog prostora.\nVratite zlato kući: Kako Evropa može da se finansijski osamostali\nNa teritoriji Nemačke trenutno se čuva samo 53 odsto nemačkog zlata, dok se ostatak nalazi u Njujorku i Londonu. Stručnjaci ocenjuju da se Nemačka mora osloboditi zavisnosti od hegemonije američkog dolara, a jedan od načina da se to ostvari jeste da se zlato iz inostranstva vrati u zemlju.\nSaradnja sa Rusijom pomaže Turskoj da razvije raketne tehnologije\nRusija i Turska započele su pregovore o pripremama turskog astronauta za slanje na Međunarodnu svemirsku stanicu, a dve zemlje još očekuje dokumentovanje sporazuma, izjavio je šef „Roskosmosa“ Dmitrij Rogozin i dodao da se sa Turskom razmatraju i druge opcije saradnje u kosmičkoj sferi.\nKfor vežba da ne zaštiti Srbe (video)\nMisija Kfora najavila je vežbe i premeštanje trupa u različitim delovima Kosova i Metohije, u sklopu „uobičajenih proba raspoređivanja i procedura“. Efekat njihovog delovanja se nigde ne vidi, osim u zastrašivanju Srba, kaže Veljko Odalović, generalni sekretar Ministarstva inostranih poslova Srbije.


Do 19h glasalo 49,7 odsto birača | Belle Amie\nDo 18 sati glasalo 45% birača\n[VIDEO] Glasali predsednici opština\nDo 19h glasalo 49,7 odsto birača\n19:27, 02. 04. 2017 >> 20:12 Urednik Aktuelno, Izbori 2017, Niš, Region, Srbija 0\nAgencija Ipsos navodi da je do 19 časova glasalo 49,7 odsto birača. Prošle godine izlaznost je bila 51,6.\nPrema podacima RIK-a izlaznost u nišavskom okrugu do 18 sati je 43,54%, u Doljevcu je do 16 sati na birališta izašlo 44% upisanih u birački spisak, u opštini Gadžin Han do 17 časova izlaznost je 42,41%, dok je u Svrljigu do 17 sati glasalo 43,6% upisanih u biračke spiskove.\nGrađani se opredeljuju između 11 kandidata. Pravo glasa ima 6.724.949 upisanih birača, a to mogu da ostvare na ukupno 8.396 biračkih mesta do 20 časova.


Niš: Vrh vlasti sprečio hapšenje brata komandanta Žandarmerije – Nadlanu.com\nObjavljeno 15. maja 2013. / 23:33:35\nKako “Blic” saznanje, policajci su bili spremni, ali je došla direktiva “sa najvišeg nivoa” da se operativci raspuste. U Višem tužilaštvu u Nišu koje je izdalo nalog za procesuiranje žandarma za “Blic” je juče potvrđeno da im je stigao izveštaj Sektora unutrašnje kontrole (SUK) o istrazi koja je od septembra vođena protiv desetine pripadnika Žandarmerije.\nTa grupa je, kako tvrde u Tužilaštvu, osumnjičena za teška krivična dela, od reketiranja, zelenašenja, iznuda, a sumnja se i na neka mnogo teža krivična dela.\n– U Tužilaštvu smo izuzetno rezignirani što policija nije odgovorila na zahtev za procesuiraje svih umešanih u ova krivična dela uprkos kompletnim dokazima o delovanju ove grupe. Pitamo zbog čega je i po čijem nalogu akcija otkazana u poslednjem trenutku – navode u Tužilaštvu.\nReketiranja, ucene, zelenašenje na proveri Operativci SUK navodno su otkrili da se trojica oficira niškog odreda Žandarmerije, predvođeni Draganom Dikićem, bave ucenama, iznudama i reketiranjem. Dragan Dikić se bavio i obezbeđivanjem noćnih klubova u Nišu, Kruševcu i Prokuplju, a pominjalo se i da žandarmi službenim vozilima za 200 evra obezbeđuju pojedine kriminalce. Bratislav Dikić je sve optužbe na račun pripadnika Žandarmerije odbacio, rekavši da iza svega stoji albanska mafija, koja bi da ga skloni sa čela Žandarmerije zbog uspeha u borbi protiv terorizma i šverca narkotika.\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić koji je u SAD juče nije odgovarao na pozive i poruke “Blica”, dok je državni sekretar u MUP-u Vanja Vukić izjavio da mu nije poznato da je akcija otkazana, niti ko je to mogao da uradi.\n– Ne znam šta je moglo da dovede do otkazivanja akcije. Sigurno je da niko nikoga ne može da zaštiti ukoliko je činio krivična dela. Taj ko bi to pokušao da uradi, sam bi bio u problemu. Ako je akcija planirana, do nje će doći – tvrdi Vukić.\nNa našu konstataciju da smo došli do saznanja da je neko iz samog vrha MUP-a obustavio akciju, on kaže da “to nije tačno”.\nDragan Dikić i trojica njegovih kolega dovode se u vezu sa reketiranjem, zelenašenjem i obezbeđivanjem sumnjivih lokala, pa čak i sa dilovanjem droge.\nIstraga o zloupotrebama pojedinaca iz Žandarmerije pokrenuta je u septembru 2012, a ubrzana je nakon 27. januara kada je u Nišu ubijen Đorđe Stojanović, sin vlasnika menjačnice. Stojanović je nekoliko dana pre smrti dao izjavu i dokaze inspektorima SUK tvrdeći da je žrtva ucenjivača iz Žandarmerije.\nKako je “Blic” u martu pisao, inspektori Sektora unutrašnje kontrole Ivan Petković i Ljubiša Puzović, koji su raskrinkali kriminalne poslove i sastavili izveštaje o delovanju ove grupe, dobili su dvadesetčetvoročasovno obezbeđenje.\nObezbeđenje je tada dodeljeno i Draganu Cvetkoviću, načelniku tog sektora, pod čijim okriljem se vode sve istrage.\nPetković, Puzović i Cvetković su u prethodnom periodu, otkada je raskrinkano delovanje ove grupe, dobili na desetine pretećih poruka na svoje mobilne telefone.