EU — pukovnik ili pokojnik? - Sputnjik Srbija\n11:39 25.03.2017 (osveženo 14:22 25.03.2017) Preuzmite kraći link\nEvropska unija obeležava 60 godina od potpisivanja Rimskog ugovora kojim je u italijanskoj prestonici 25. marta 1957. godine uspostavljena Evropska ekonomska zajednica, temelj današnje Unije. Očekuje se da lideri 27 država-članica EU, koji prisustvuju svečanoj ceremoniji u Rimu, potvrde jedinstvo, solidarnost i zajedničku budućnost u Uniji koja ostaje otvorena i za druge evropske zemlje.\nMerkelova: EU tokom istorije napravila mnogo grešaka\nMeđutim, uoči obeležavanja jubileja stigle su ne baš tako ohrabrujuće poruke. Papa Franja upozorio je lidere 27 država-članica Unije da tom bloku preti odumiranje bez nove vizije o budućnosti zasnovane na principima solidarnosti na kojima je sama Unija utemeljena.\nI bivši grčki ministar finansija Janis Varufakis je uoči 60. rođendana EU upitao šta to slave njeni lideri kada činjenica da govore o „Evropi sa više brzina“ pokazuje da su prihvatili poraz i da nemaju ideju kako da stvore ujedinjenu Evropu. Varufakis je upozorio da se EU raspada tako brzo da možda neće trajati još jednu deceniju.\nIma li EU razloga za slavlje?\nMilan Krstić, asistent političkih nauka u Beogradu, veruje da sa jedne strane ima razloga za slavlje zbog činjenice da je EU u svojoj osnovi mirovni projekat koji je počeo kroz Zajednicu za ugalj i čelik, a nastavljen kroz Evropsku ekonomsku zajednicu i današnju EU.\n„Čitava ideja je bila da se evropske zemlje povežu ekonomski i u svakom drugom smislu kako bi se izbegla bezbednosna dilema, kako bi se stara neprijateljstva unutar Evrope na neki način sanirala, a obrazac saradnje počeo da biva dominantniji od obrasca konflikta koji je u prvoj polovini dvadesetog veka imao razorne rezultate. I zaista, unutar zemalja koje čine EU nije bilo oružanog sukoba i on je on u ovom trenuku nezamisliv građanima EU. Primera radi, građani Nemačke i Francuske su u velikoj meri prevazišli konfliktno nasleđe i danas pronalaze neke sličnosti jedni sa drugima, a pre samo 70-ak godina to su bile nacije koje su bile u stanju, neko bi rekao, vekovne mržnje, kao što to često govore za nas na Balkanu. I to je nešto što treba da se slavi“, ocenjuje Krstić za Sputnjik.\nSa druge strane, napominje naš sagovornik, ono što ne treba da se slavi i gde ima razloga za strah je činjenica da je Uniji potrebno da se prilagođava novim realnostima van saveza i unutar njega, kako bi mir opstao.\n„Ona je tu malo zapela, ne uspeva da se reformiše i da adekvatno isprati globalne tendencije, kao ni promene i zahteve koje dolaze unutar nacionalnih država koje čine EU. Dakle, ako gledamo u prošlost, u prethodnih 60 godina mislim da ima šta da se slavi, ali ako gledamo u budućnost, onda treba da se zamisle da li će još dugo moći da slave“, kaže Krstić.\nEU ne nudi alternativu\nPolitikolog Aleksandar Pavić kategoričan je u oceni da EU nema razloga za slavlje.\n„Sve je očiglednije da ona postaje totalitarni projekat u kojem praktično više nema demokratije i gde vladaju komesari, a to podseća na jedan drugi propali projekat — Sovjetski Savez u svojim poznim danima. Istina je EU nema nikakav odgovor na današnje izazove jer je postala poslednji bastion globalizma koji je u poslednjih nekoliko godina diskreditovan.\nOvaj porast populizma, ne samo u Evropi već širom sveta, govori da ljudi više nisu spremni da se podređuju nadnacionalnim strukturama u kojima nema demokratije i gde je prva briga za slobodu trgovine i interese međunarodnog kapitala. EU tome ne nudi alternativu, već se uporno drži onoga zbog čega doživljava poraz na istorijskom nivou, a to je upravo ta doktrina globalizma“, objašnjava Pavić.\nOn napominje da ne treba zaboraviti da širenje Unije, kada je reč o blagostanju, pravima i obavezama, nije bilo ravnopravno kada su u pitanju bile njene novije članice.\n„I dalje su nove članice na neki način građani drugog reda, oni koji treba da se podrede interesima korporacija iz bogatog severozapadnog jezgra Evrope, i zbog toga dolazimo u situaciju da se sada govori o ’Evropi u više brzina‘. Razlog tome je što početak širenja EU nisu bile prave integracije, već širenje interesne sfere najjačih zapadnoevropskih država i kao takvo to ne može da opstane, ta maska pada i vidi se da se to pretvara u neku vrstu neokolonijalizma, onu vrstu politike iz devetnaestog veka i sferu uticaja za koji se u Zapadnoj Evropi tvrdilo da je relikt prošlosti“, kaže Pavić.\nMilan Krstić međutim smatra da Evropa treba da pronađe adekvatan model za različite brzine koje države žele da imaju u stepenu, kvalitetu i brzini integracija, ali taj model, da bi bio pravedan, ne treba da bude diskriminatoran.\n„Model koji najviše dolazi iz Nemačke — ’Evropa u više brzina‘, jeste recimo dobra osnova za dalju reformu EU, ali se bojim da je artikulacija tog modela takva da ćemo imati Evropu u više koloseka. Dakle, ne da imate brzinu kojom sami upravljate, već imate kolosek i da biste se prebacili na glavni kolosek moraju da vas puste oni iz jezgra glavnog koloseka. U tom slučaju u okviru EU formiraće se centar i periferija i bojim se da će Srbija biti periferija, a to je ono što mislim da je loše i po Srbiju i po EU. Dakle, državama treba omogućiti da same izaberu stepen integracije, a da onda i same snose posledice svojih odluka“, napominje Krstić.\nČemu mogu da se nadaju kandidati?\nEvropa, dodaje Krstić, mora da pronađe novu viziju kojim će putem dalje da se kreće.\n„Britanija će pokušati da u procesu ’bregzita‘ zadrži ono što joj odgovarala, a da baci ono što joj se ne sviđa, a EU mora da pokaže da nema jeftinog izlaska i pošalje poruku da oni koji žele da napuste integraciju moraju da snose posledice. Sa druge strane, za EU bi bilo delotvorno kada bi relaksirala svoje odnose pre svega sa Rusijom, jer je Brisel u lošim odnosima i sa Vašingtonom i sa Moskvom, a odnosi sa Ankarom su užasni“, kaže Krstić.\nKada je reč o tome čemu mogu da se nadaju zemlje poput Srbije, koje čekaju da uđu u EU, Krstić kaže da bi ulazak u Uniju trebalo da bude sredstvo u ostvarivanju određenih standarda u svim domenima, prevashodno u vezi sa vladavinom prava, razvijenim institucijama i ekonomijom, a ne cilj sam po sebi.\n„Primarno je da Srbija bude zemlja koja će implementirati sve što je potrebno kada je reč o evropskim standardima koji su sinonimi za ono što je dobro. Međutim, ako se samo simulira da se napreduje ka članstvu, a u Srbiji se u suštini ništa ne menja, onda ne znam šta će takvo članstvo Srbiji, niti šta će takva Srbija Evropskoj uniji“, kaže Krstić.\nPavić pak kaže da zemlje-kandidati, ako su dovoljno naivne, mogu da se nadaju samo neispunjenim obećanjima ili tome da budu iskorišćene kao sredstvo geopolitičke borbe.\n„U Briselu vlada panika da taj ’vakuum‘ ne popuni neko drugi, na primer Rusija ili ekonomsko širenje Kine. Zemlje-kandidati ne mogu da se nadaju da će ikada postati ravnopravne članice EU ili da će biti tretirane u skladu sa sopstvenim interesom. One će biti pijuni jer iz Brisela više ništa dobro ne može da se očekuje, a sva ta obećanja nisu verodostojna. Savet državama koje sede u čekaonici je da iz nje izađu i uzmu sudbinu u svoje ruke“, zaključuje Pavić za Sputnjik.\njubilej, slavlje, EU, Milan Krstić, Aleksandar Pavić


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Apel da se ne ukidaju zavodi za zdravstvenu zaštitu studenata u Srbiji\nApel da se ne ukidaju zavodi za zdravstvenu zaštitu studenata u Srbiji\n17. februar 2021. by Radomir Bojic\nBeogradski centar za ljudska prava poziva nadležne da se u okviru predloženog Nacrta plana nove mreže ustanova zdravstvene zaštite u Republici Srbiji ne ukidaju zavodi za zdravstvenu zaštitu studenata koji obuhvataju tri studentske poliklinike u Beogradu, Novom Sadu i Nišu, kao i niz zdravstvenih službi u studentskim domovima i centrima širom zemlje.\nNacrt plana optimizacije mreža ustanova zdravstvene zaštite (Masterplan) predviđa spajanje odnosno horizontalne integracije zavoda za zdravstvenu zaštitu studenata sa domovima zdravlja, što bi moglo da ima negativne posledice na dostupnost zdravstvene zaštite studentskoj populaciji koja u najvećem broju slučajeva periodično migrira na godišnjem nivou između svog mesta stanovanja i mesta u kome pohađa fakultet.\nZavodi za zdravstvenu zaštitu studenata u Srbiji obezbeđuju zdravstvenu zaštitu za više od 250.000 studenata i studentkinja koji predstavljaju posebnu kategoriju stanovništva. Spajanjem zavoda sa domovima zdravlja veliki broj studenata i studentkinja ostao bi bez zdravstvene zaštite ili za vreme boravka u svom mestu stanovanja ili tokom boravka u mestu studiranja jer bi se u tom slučaju morali opredeliti za izabranog lekara samo u jednom od ta dva mesta, dok bi u drugom mogli dobiti samo hitne usluge. Nacrtom plana optimizacije se:\n- gubi sistematski organizovana zdravstvena zaštita za potrebe brojne studentske populacije (samo u Beogradu je između 120.000 i 148.000 studenata);\n- uskraćuju prava studentima i studentkinjama koja su data zakonima u oblasti zdravstva;\n- urušava optimalniji odgovor na potrebe studenata i studentkinja prema stručnim preporukama iz strateških dokumenta Repulbike Srbije o zaštiti mladih;\n- gubi mogućnost sveobuhvatnog praćenja stanja zdravlja i sagledavanja zdravstvenih potreba studenata i studentkinja.\nPozivamo nadležne da preispitaju svoju odluku i da sistem koji ima dobru praksu i dokazano funckioniše ne menjaju. Upravo je studentska populacija u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti označena kao populacija kod koje se podrazumeva sprovođenje društvene brige za zdravlje na nivou Republike Srbije, dok je Nacionalna staregija za mlade među devet strateških ciljeva uvrstila zdravlje i blagostanje mladih žena i muškaraca i kao specifičan cilj istakla prevenciju zdravlja i unapređenje zdravih stilova života. Skrećemo pažnju i na značaj Studentske poliklinike Beograd u kojoj se zbrinjavaju svi studenti i koja zamenjuje kućno lečenje za studente i studentkinje koji zbog akutnih i infektivnih bolesti treba da budu hospitalizovani, ali nije neophodno da budu u kliničko bolničkim centrima. To se pokazalo izuzetno važnim godinama unazad, a posebno za vreme pandemije COVID-19 infekcije.\nBeogradski centar za ljudska prava poziva organizacije mladih i za mlade, sve predstavnike i predstavnice studenskih parlamenta i studenskih udruženja, omladinske radnike i radnice, lidere i liderke da do 22. februara 2021. godine ostave komentare na Nacrt plana optimizacije mreža ustanova zdravstvene zaštite (Masterplan) u delu koji se odnosi na zdravstvenu zaštitu studenata i mladih na: https://www.optimizacijazdravstva.rs/ostavite-komentar


Sinoć je u Strasbourgu, u organizaciji Vijeća Evrope i Grada Strasbourga, održana gala ceremonija dodjele ovogodišnje Muzejske nagrade Vijeća Evrope koju je dobio Muzej ratnog djetinjstva.\nCeremonija je održana u Rohan palači, a osim predstavnika grada Strasbourga prisutnima su se obratili predsjednik Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope Michele Nicoletti, predsjednica Evropskog muzejskog foruma Jette Sandhal te osnivač Muzeja ratnog djetinjstva Jasminko Halilović\nU svom izlaganju Sandhal je istakla kako je žiri ovogodišnjeg izbora za Evropski muzej godine najvišim ocjenama bodovao kvalitet rada Muzeja ratnog djetinjstva te kako je upravo to bilo presudno da žiri predloži baš ovaj Muzej za jednu od najznačajnijih muzejskih nagrada Vijeću Evrope.\n"Rigorozno ocjenjivanje svakog od nominiranih muzeja osigurava da kroz svih 40 godina koliko se ova nagrada dodjeljuje među dobitnicima imamo isključivo muzeje koji demonstriraju izvrsnost u muzejskoj praksi", rekla je Sandhal i zahvalila menadžmentu Muzeja ratnog djetinjstva na inspirativnom radu.\nPredsjednik Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope Michele Nicolleti je istakao da je odluka donesena jednoglasno i da je Muzej ratnog djetinjstva briljirao u svakom od kriterija kojima se žiri vodio.\n"Radi se o fascinantnom primjeru koji može biti repliciran širom svijeta i koji na najbolji način podsjeća na značaj mira što mora biti naš prioritet", rekao je Nicoletti koji je izvršnoj direktorici MRD-a Amini Krvavac uručio nagradu, izuzetno značajno djelo Joana Miroa (Žena sa lijepim grudima) koje svaki muzej dobitnik zadržava godinu dana.\nPrisutnima se na kraju obratio osnivač Muzeja ratnog djetinjstva Jasminko Halilović koji je govorio u ulozi muzeja u promoviranju i odbrani najvažnijih vrijednosti poput mira, slobode, jednakosti, demokratije i ljudskih prava. Halilović je istakao da je ideja Evrope danas ponovo na ispitu i da svi zajedno, građani Evrope, njeni muzeji, i njene institucije, poput Vijeća Evrope, moraju braniti ove vrijednosti zajedno.\n"Hiljade djece izbjeglica spavat će na ulicama Evrope večeras. Svi znamo da djeca ne trebaju spavati na ulicama. Naše vrijednosti su na ispitu. Naša odlučnost da ih branimo je na ispitu", poručio je između ostaloga Halilović i zahvalio svima koji su mu pomogli u kreiranju Muzeja.\nCeremoniji je prisustvovao veliki broj pripadnika diplomatskog kora uključujući ambasadore i predstavnike delegacija, te članovi Parlamentarne skupštine. Ceremoniji su prisustvovali i Ambasador BiH pri Vijeću Evrope Predrag Grgić i komesarka za ljudska prava Vijeća Evrope Dunja Mijatović.\nProgram "Suočavanje s prošlošću" Sarajevo film festivala putuje po BiH i regionu


RTS :: Tumbaković: Postoje neke stvari koje ne mogu više da tolerišem\nFudbal Tumbaković: Postoje neke stvari koje ne mogu više da tolerišem\nponedeljak, 14. okt 2019, 23:40 -> 11:22\nSelektor Srbije Ljubiša Tumbaković nije bio zadovoljan posle pobede nad Litvanijom. "Orlovi" su pobedili u Vilnjusu sa 2:1, u meču šestog kola grupe B kvalifikacija za Evropsko prvenstvo.\nTumbaković je novinarima posle duela kazao da se neke greške ponavljaju i da neće imati strpljenja za takve stvari.\n"Ima mnogo negativnih stvari o kojima ćemo morati veoma ozbiljno da razmislimo. Kako smo sve više zajedno, ne postoje neke stvari koje mogu da tolerišem. Bez obzira na rezultat. Ima propusta koje ekipa sa ozbiljnim ciljevima ne sme sebi da dozvoli", rekao je Tumbaković.\nOvim trijumfom naš nacionalni tim zadržao je treću poziciju na tabeli grupe B, ali sada ima samo bod manje od drugoplasirane Portugalije, koja je izgubila od Ukrajine istim rezultatom\n"Još smo daleko. Taj bod je jako daleko. Čudo od nas zavisi. Moramo da pobeđujemo. Pobeda Ukrajine je bila očekivana, baš je ozbiljna ekipa. Portugalija je takmičarska ekipa, ali kada naiđe na nekog ravnog... Očekivao se tesan rezultat, znajući Ukrajinu."\nSelektor je kazao da se osetila nervoza po primljenom pogotku.\n"Naravno da je bilo nervoze. Pri 2:0 je trebalo da privedemo kraju utakmicu. Pala je koncentracija, primili smo gol i celu utakmicu doveli u pitanje. Nije dobro da primamo golove, posebno od slabijih ekipa, da budemo objektivni", dodao je Tumbaković.\nDva meča su ostala do kraja kvalifikacija i ukoliko Srbija pobedi u oba (Luksemburg i Ukrajina kod kuće), a Portugalija neočekivano ispusti bod(ove) protiv Litvanije ili Luksemburga, Srbija će se plasirati na Evropsko prvenstvo kroz kvalifikacije.\n(utorak, 15. okt 2019, 21:42) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 10:17) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 10:16) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 10:14) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 10:11) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 10:09) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 09:27) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 09:25) - Gorki [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 09:14) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. okt 2019, 09:06) - anonymous [neregistrovani]\nTadić: Sramno je koliko smo trčali, tako je moglo pre 60 godina\nFrancuzi i Turci pobedama okončali kvalifikacije\nEnglezi ubedljivi u Prištini za kraj kvalifikacija\nTumbaković: Dobar nagoveštaj, do marta da nađemo formu


2.350 dinara - Pregled mekih tkiva ili koštano–mišićnog sistema + kompletna krvna slika, leukocitarna formula\nUltrazvučni pregled mekih tkiva ili koštano–mišićnog sistema + kompletna krvna slika, leukocitarna formula!\nUltrazvučni pregled mekih tkiva ili koštano – mišićnog sistema na najmodernijem ultrazvuku,\nDijagnostički ultrazvučni pregled mekih tkiva i koštano–mišićnog sistema se radi kod problema, bolova ili povreda sa mišićima, zglobovima, tetivama ili ligamentima. Ovim pregledom se mogu dijagnostikovati brojne promene:\nHernije (kila, bruh),\nKolor dopler krvnih sudova donjih ili gornjih ekstremiteta + kompletna krvna slika, leukocitarna formula\nKolor dopler magistralnih arterija vrata (MAV) + kompletna krvna slika, leukocitarna formula\nRadi se o nejonizovanom zračenju pa je pregled moguće ponavljati više puta bez neugodnosti ili stresa za samog bolesnika.\nPrilikom pregleda pacijent ne oseća nikakav bol.\nU poređenju sa magnetnom rezonancom (MR) i kompjuterizovanom tomografijom (CT - skener) ultrazvučni pregled zglobova i mišića zahteva puno manje prostora, može biti izveden odmah i u kratkom vremenu u ambulanti, što predstavlja znatnu prednost.\nPacijent oslobodi oboleli ili povređeni deo tela od garederobe, legne na krevet i pregled se izvodi tako što lekar sondom ultrazvučnog aparata, na koju je prethodno nanet gel, prelazi preko ispitivanog dela tela. Da bi se dobila bolja slika ispitivanih struktura od pacijenta se može zatražiti da zauzme odgovarajući položaj.\nKupon možete iskoristiti najkasnije do 19.06.2022.


Patrijarh Irinej i Vučić: Nemamo šta drugo, nego da se borimo za Kosovo koliko možemo (video) - Sputnjik Srbija\nPatrijarh Irinej i Vučić: Nemamo šta drugo, nego da se borimo za Kosovo koliko možemo (video)\n12:03 25.07.2019 (osveženo 14:08 25.07.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Aleksandar Vučić sastao se danas u Predsedništvu sa patrijarhom srpskim Irinejom, uz ocenu da je situacija na Kosovu i Metohiji, svaki put kada se sretnu, sve komplikovanija, ali da Srbiji ne preostaje ništa drugo, osim da se bori.\n„Situacija na Kosovu i Metohiji nije jednostavna i čini mi se da je komplikovanija svaki put kada se vidimo i razgovaramo, ali mi nemamo šta drugo, osim da se borimo koliko možemo“, rekao je Vučić.\nPatrijarh Irinej se osvrnuo na poziv tužilaštva Specijalnog suda za ratne zločine na Kosovu Ramušu Haradinaju za saslušanje, upitavši ironično „da li su se izvinili oni što su morali da ga pozovu“ i primetivši da je to „cirkus“.\nVučić je konstatovao da će se Haradinaj vratiti, a da, nažalost, „imamo neke naše koji staju na njegovu stranu i stranu onih koji su proganjali srpski narod“.\n„Ali, borićemo se. Nije naša Srbija onoliko slaba koliko je bila, naprotiv, jača je i biće snažnija u svakom pogledu, pre svega ekonomskom“, rekao je Vučić, na šta je patrijarh istakao da „imamo razloga i prava da to činimo, da se borimo“.\nPredsednik Srbije osvrnuo se i na pisanje pojedinih medija da će vladika Maksim biti „sklonjen“ sa pravoslavnog Bogoslovskog fakulteta, navodno zato što je kritikovao njegovu politiku na Kosovu i Metohiji.\n„Videli ste da su neki objavljivali da sam se ja mešao u smenjivanje nekih ljudi, koje i ne poznajem. Ne znam ni ko su ti ljudi, ni šta rade... Ali, šta ja tu mogu“, kazao je on.\nPatrijarh je na to konstatovao:\n„I priča se da štampa nema slobodu...“.\nPoziv Vučiću da poseti Hram\nPatrijarh je zahvalio predsedniku na njegovoj ličnoj i nesebičnoj posvećenosti i na pomoći koju je država obezbedila za završetak radova na Hramu Svetoga Save na Vračaru i informisao je Vučića o toku završnih radova.\nDačić najavljuje diplomatsku ofanzivu Zapada za Kosovo već krajem avgusta\nOn je pozvao predsednika da u narednom periodu poseti Hram i lično se uveri u majstorstvo ruskih i srpskih mozaičara, kao i u umetnički domet ovog jedinstvenog i najvećeg mozaika u svetu, koji će od kraja sledeće godine biti na ponos Beogradu, Srbiji i čitavom hrišćanstvu.\nVučić je sa zadovoljstvom prihvatio poziv patrijarha da država i crkva zajedno proslave veliki jubilej — 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve, kao jedan od najznačajnijih događaja u istoriji Srbije i srpskog naroda.\nPatrijarh je posebno pohvalio činjenicu da su i Beograd i Srbija postali veliko gradilište, te da se lice naše prestonice, ali i čitave države, iz dana u dan menja na bolje, a da otvaranje svake nove fabrike i povezivanje naših gradova i sela najmodernijim auto putevima pokazuje da Srbija staje na noge i da predanost marljivom radu daje prave rezultate, na korist čitavog naroda i države.\nDvojica sagovornika izrazila su zabrinutost zbog pada nataliteta u Srbiji i saglasili su se da treba uložiti maksimalan napor u cilju njenog povećanja.\nSastanku su prisustvovali i episkop remezijanski Stefan, starešina Hrama Svetog Save, generalni sekretar predsednika Nikola Selaković i lični sekretar patrijarha Dejan Nakić.\nPoglavar SPC se zahvalio predsedniku na tome što je odvojio vreme za njihov susret, a Vučić mu je uzvratio da mu je uvek čast da razgovara sa patrijarhom.


Odluka o usvajanju Izveštaja o poslovanju za 2011. godinu Telekom Srbija | studenti.rs\nPočetna Skripte Menadžment Odluka o usvajanju Izveštaja o poslovanju za 2011. godinu Telekom Srbija\nSeminarski radovi, Skripte, Menadžment, Telekomunikacije\nOdluka o usvajanju Izveštaja o poslovanju za 2011. godinu Telekom Srbija\nObjavio Nedajovan007 07. februar 2013. Prijavi dokument\nPreduzeće za telekomunikacije „Telekom Srbija“ a.d. (u daljem tekstu Telekom Srbija ili Matično preduzeće) sa sedištem u Beogradu, Takovska br. 2, osnovalo je Javno preduzeće PTT saobraćaja „Srbija“ (u daljem tekstu JP PTT) kao jednočlano akcionarsko društvo krajem maja 1997. godine u postupku restruktuiranja PTT sistema Srbije. JP PTT je preneo određena ekskluzivna i neekskluzivna prava za obavljanje delatnosti na Matično preduzeće u početnom periodu od 20 godina sa mogućnošću produženja za narednih 10 godina. S obzirom na ovaj prenos i predaju, Matično preduzeće je izdalo sertifikat koji predstavlja 1.080.000 u celosti plaćenih registrovanih običnih akcija s pravom glasa, u nominalnoj vrednosti od po 10 hiljada dinara i Zlatnu akciju Vladi Republike Srbije. Zlatna akcija daje vlasniku pravo glasa i prisustva sednicama Skupštine akcionara, davanje saglasnosti na predlog za imenovanje članova Upravnog odbora i na predlog za imenovanje generalnog direktora Matičnog preduzeća, izmene i dopune Statuta kao i druga prava određena Statutom Matičnog preduzeća. Ovu akciju može posedovati samo Vlada Republike Srbije koju predstavlja njen ovlašćeni predstavnik.\nU junu 1997. godine u okviru privatizacije dela kapitala 49% akcija je prodato holandskoj filijali Telekom Italija (29% akcija) i grčkom OTE (20% akcija). U februaru 2003. godine zaključen je ugovor na osnovu koga je JP PTT otkupio deo akcija u vlasništvu Telekom Italija. Od sredine 2003. godine, kada je navedeni ugovor realizovan, pa do septembra 2010. godine Matično preduzeće je bilo u vlasništvu dva akcionara: JP PTT 80% i OTE, Grčka 20%. OTE je grčka telekomunikaciona kompanija (Hellenic Telecommunication Organization). Osnovana je 1949. godine kao državno preduzeće, a danas je akcionarsko društvo čije se akcije kotiraju na grčkoj, njujorškoj i londonskoj berzi. Od 1. januara 2001. godine više nema monopol u telekomunikacijama Grčke.\nOsnovna delatnost OTE Grupe je pružanje usluga fiksne i mobilne telefonije, Interneta, satelitske komunikacione usluge, prenos podataka i zakup linija. U toku 2010. godine došlo je do promene akcionara Matičnog preduzeća. Na osnovu Zaključka Vlade Republike Srbije 05 broj 023-6816 od 21. septembra 2010. godine i Odluke Upravnog odbora JP PTT od 20. septembra 2010. godine o prenosu, bez naknade, akcija u Matičnom preduzeću na Republiku Srbiju, JP PTT i Vlada Republike Srbije su 24. septembra 2010. godine zaključili Ugovor o prenosu, bez naknade, akcija Telekom Srbija a.d., Beograd – Poklonu.\nZaključenjem ovog ugovora, Republika Srbija je postala većinski vlasnik Matičnog preduzeća i stekla pravo svojine na 80% akcija u Matičnom preduzeću, predstavljenih sa 864.000 običnih akcija nominalne vrednosti 10 hiljada dinara po jednoj akciji, odnosno ukupne nominalne vrednosti 8.640.000 hiljada dinara.\nNa dan 31. decembra 2011. godine vrednost akcijskog kapitala je ostala nepromenjena. Vlada Republike Srbije je u toku 2010. godine raspisala međunarodni tender za prodaju većinskog paketa akcija Matičnog preduzeća, a ponudu je dostavila kompanija “Telekom Austria”. S obzirom da ponuda nije zadovoljila tražene kriterijume, odlukom Vlade Republike Srbije od 5. maja 2011. godine ponuda je odbijena čime je proces prodaje okončan. Vlada Republike Srbije je Zaključkom 05 broj 023-9705/2010 od 23. decembra 2010. godine dala preporuku Matičnom preduzeću za sprovođenje svih neophodnih aktivnosti radi pretvaranja u otvoreno akcionarsko društvo.\nDana 28. septembra 2010. godine, Republika Srbija upisana je u registar Agencije za privredne registre i Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti kao vlasnik 80% akcija Matičnog preduzeća. Struktura vlasništva kapitala Matičnog preduzeća na dan 31. decembra 2011. godine je bila sledeća:\nRepublika Srbija – Vlada Republike Srbije 80%\nOTE, Grčka 20%\nDana 25. januara 2012. godine, Matično preduzeće je isplatilo sredstva na ime 20% udela manjinskog akcionara OTE u kapitalu Matičnog preduzeća u ukupnom iznosu od EUR 380 miliona, i to EUR 320 miliona iz kredita i EUR 60 miliona iz sopstvenih sredstava. Nakon ovog datuma, OTE je prestao da bude akcionar Matičnog preduzeća, a time i Grupe. Osnovna delatnost Matičnog preduzeća je pružanje telekomunikacionih usluga, od kojih su najznačajnije:\nFiksne telekomunikacione usluge (uključujući i CDMA usluge);\nUsluge mobilne telefonije;\nPored navedenih usluga, poslovanje Matičnog preduzeća obuhvata održavanje i popravku telekomunikacionih postrojenja i mreže, kao i prostorno i urbanističko planiranje, projektovanje i gradnju telekomunikacionih objekata i drugo. Matično preduzeće takođe pruža usluge u oblasti zakupa, izgradnje, upravljanja i zaštite telekomunikacione infrastrukture. Osim toga, Matično preduzeće poseduje pravo da izdaje telefonske imenike uključujući „Bele“ i „Žute strane“, kao i usluge poziva preko operatera i usluge korišćenja elektronskog imenika u oblasti fiksnih telefonskih usluga. U toku 1998. godine, Matično preduzeće je uvelo GSM mrežu mobilne telefonije.\n, Niš, UNIVERZITET SINGIDUNUM - Departman za menadžment


Preko 350.000 festivalskih fanova širom sveta glasalo je za svoje favorite, a u godini kada je po brojnim parametrima održano i njegovo najuspešnije izdanje dosad, EXIT je ponovo među prvih deset u glavnoj kategoriji „Najbolji veliki festival“. Prestižnu titulu EXIT je osvojio 2014. i 2018. godine, a u proteklih devet godina se zvanično nalazi u prvih deset, i to uvek pri vrhu, što ovaj izuzetan uspeh čini jedinstvenim na evropskoj festivalskoj sceni! Nakon što je 2015. poneo kući titulu najboljeg, crnogorski Sea Dance festival našao se u najužem izboru za „Najbolji festival srednje veličine“ i to šesti put za redom. Muzička platforma No Sleep već je izgradila zavidnu reputaciju na svetskoj sceni, pa ne čudi da je njeno festivalsko izdanje u svojoj prvoj nominaciji ušlo u grupu šest "Najboljih novih festivala", dok je No Sleep u finalu i za „Najbolji mali festival“ Evrope! U kategoriji za „Najbolji mali festival“ našao se i domaći Arsenal Fest, te će tako Srbija imati čak tri festivala u finalu evropskog takmičenja.


Vesti online / Vesti / Svet / "Ako na Rusiju krenete silom, silom će vam i odgovoriti"\n"Ako na Rusiju krenete silom, silom će vam i odgovoriti"\nPolitikolog Konrad Rekas smatra da poslednje antiruske primedbe poljskog ministra odbrane Antonija Mačereviča odražavaju pokušaj Varšave da omalovaži sve veći uticaj Rusije na međunarodnoj sceni.\nRuski uticaj u svetu raste, a Poljaci žele to da omalovaže\nIntervju je napravljen uoči samita NATO-a, koji treba da se održi na Nacionalnom stadionu u Varšavi 8. i 9. jula. Očekuje se da tokom samita NATO formalno odobri raspoređivanje četiri svoja bataljona u Poljskoj, Litvaniji, Letoniji i Estoniji. Rasprava o načinima ovraćanja navodne ruske agresije takođe će biti na dnevnom redu.\n* Kritika za NATO zbog Rusije: Dosta sa ratnim huškanjima!\n* NATO general ponovo o "ruskoj agresiji", evo kako su mu odgovorili\n* Zbog samita NATO, Rusi uzvratili blokadom Poljacima\nRekas je govoreći za Sputnjik pomenuo Mačerevičev intervju za poljske novine "Naš dzijenik" navodeći ratobornu retoriku usmerenu na Rusiju i poredeći je sa dosadašnjom politikom zemlje da ne provocira svog suseda.\n- Njegove poslednje primedbe nisu ništa novo, uzimajući u obzir da je Mačerevič konstantno davao izjave čiji je cilj da pokažu navodno vodeću ulogu moderne Poljske u globalnom pristupu u vezi sa Rusijom - istakao je Rekas.\nOn se osvrnuo na prethodne Mačerevičeve primedbe o efikasnom odgovoru poljske vojske na navodnu rusku agresiju, što je Rekas opisao kao ništa drugo do "podsticanja na rat".\n- Sve u svemu, Zapad ne želi rat sa Rusijom. Ali ovaj čovek spreman je da uvuče Poljsku u neozbiljnu političku avanturu - istakao je Rekas i upozorio da se ne upotrebljava sila protiv Rusije, za koju je rekao da će sigurno odgovoriti na isti način.\nProšle nedelje ruski predsednik Vladimir Putin rekao je da će Rusija biti prinuđena da adekvatno odgovori na raspoređivanje raketnog sistema NATO-a u Poljski i istočnom krilu Zapadne alijanse.\nSVET Još neviđena situacija: Rusija i NATO nisu u ratu, a nisu ni partneri\nSVET "Jadni mali NATO" protiv "velike loše Rusije"\nČetvrtak 07.07.2016. 09:37\nПољску предводи гомила дилетаната која није свесна са ким живи у комшилуку,и да у случају сукоба са комшијом(који не сумњам да без имало емоција нишани ретардиране Пољаке нуклеарним пројектилима) има да је нема.Од политичара ме не чуде овакве ствари али ме чуди народ који ћути на све ово.


Institut za standardizaciju Srbije, na zahtev svojih korisnika, ponovo organizuje obuku posvećenu tumačenju zahteva standarda za akreditaciju laboratorija SRPS ISO 17025:2017, u formi vebinara. Potrebno je naglasiti da je zbog aktuelne epidemiološke situacije tranzicioni period za prelazak sa standarda SRPS ISO/IEC 17025:2006 na standard SRPS ISO/IEC 17025:2017 produžen za šest meseci, tj. trajaće tri i po godine od dana objavljivanja međunarodnog standarda, što ističe u junu 2021. godine.\nOvom obukom učesnici stiču nova znanja kojima će olakšati primenu nove verzije standarda SRPS ISO 17025 i razjasniti nedoumice vezane za adaptaciju dokumentacije prilikom tranzicije unutar organizacija. Na vebinaru će biti objašnjeni svi zahtevi SRPS ISO/IEC 17025:2017, biće naglašene razlike u odnosu na prethodno izdanje i biće date smernice za usaglašavanje dokumentacije pri prelasku na novo izdanje standarda.\nOvaj vebinar je koncipiran kao kombinacija teorijskih instrukcija predavača, njihovih praktičnih preporuka za primenu pojedinačnih zahteva, kao i samostalnih i grupnih vežbi učesnika. Pored toga, vebinar će biti prilika za diskusiju o problemima u tumačenju pojedinih zahteva standarda sa kojima se učesnici susreću u praksi.\n– struktura standarda SRPS ISO/IEC 17025:2017, – detaljna analiza svih zahteva u standardu SRPS ISO/IEC 17025:2017, – prelazak sa starog na novo izdanje standarda, – smernice za izradu dokumentacije sistema menadžmenta.\nVebinar je namenjen rukovodiocima kvaliteta, tehničkim rukovodiocima i osoblju laboratorija za etaloniranje/ispitivanje, koji su uključeni u aktivnosti sistema menadžmenta i/ili tehničke aktivnosti u akreditovanim laboratorijama.\nPosebna pogodnost u vezi sa ovim vebinarom jeste to što materijal za obuku uključuje i uslugu onlajn čitanja standarda SRPS ISO/IEC 17025:2017 (u trajanju od 5 dana), što znatno olakšava praćenje obuke.\nPrijavite se preko linka, a nakon formiranja grupe utvrdićemo tačan datum i dostaviti vam detaljan program obuke: https://forms.gle/JWjXH8ucSueje6A2A


STAV PREDSEDNIKA UEFA Čeferin: Svi će MORATI da ugoste Kosovo!\nPredsednik Evropske kuće fudbala (UEFA) Aleksandar Čeferin istakao je u Bakuu da će sve reprezentacije morati da ugoste selekciju takozvanog Kosova.\nNaveo je da je to obaveza svih članica UEFA, te da će im u suprotnom pretiti rigorozne kazne.\n- Naša pravila nalažu svim timovima da moraju da prihvate da igraju protiv reprezentacije ili klubova sa Kosova, ako žrebom tako bude određeno, kako na njihovoj teritoriji, tako i na teritoriji Kosova - bio je jasan Aleksandar Čeferin.\nAleksandar Čeferin u društvu pemijera Mađarske Viktora Orbana i Šandora Čanjija, predsednika FS Mađarske\nOvakva odluka bi trebalo da se odnosi na pojedine države koje nisu priznale državnost samoproglašene države.\nIpak, kako prenose mediji, novo pravilo nije posebno odredilo šta će se dogoditi ukoliko se Kosovo bude plasiralo na Evropsko prvenstvo 2020. godine, koje će se, između ostalih, igrati i u Španiji, koja ne priznaje “državu Kosovo“.\nTakođe, države domaćini tog takmičenja će biti i Azerbejdžan, Rumunija i Rusija, koje imaju stav istovetan španskom.\nŠpanija je izdvojena iz te grupe pošto je apostrofirana kao uzrok za takvu odluku, pošto je odbila da ugosti kosovsku reprezentaciju za igrače mlađe od 17 godina u februaru ove godine, zbog čega su mečevi cele kvalifikacione grupe iz Španije “preseljeni“ u blizinu Niona, gde se nalazi sedište UEFA.\n"Ako se tamo situacija pogorša...": Hrvatska razmišlja o ZATVARANJU GRANICA sa Srbijom


Brnabić: Bolji pravni okvir za razvoj start up preduzeća - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Brnabić: Bolji pravni okvir za razvoj start up preduzeća\n1Piše: FoNet 28. decembra 2018. 14.08\nBrnabić je, na sastanku sa mladim preduzetnicima iz IT sektora od kojih mnogi rade u inostranstvu, istakla kako želi da „institucionalizuje saradnju“ sa dijasporom i da je današnja konferencija prvi korak u tom pravcu. Dosadašnja saradnja sa udruženjem Serbian enterprenurs iz SAD i Serbian siti klub iz Londona je, po oceni premijerke Brnabić, donela konkretne rezultate u smislu kontakata sa predstavnicima kompanije Gugl.\nBrnabić je priznala da je odliv mozgova jedan od problema sa kojima se Srbija suočava. Upitana kako će ubediti mlade da prilikom zapošljavanja u Srbiji ne vlada nepotizam, Brnabić je odgovorila da velike kompanije traže sposobne ljude. Ona je najavila da će neke od tih kompanija koje posluju u Srbiji, poput Simensa, učestvovati na jednom od panela u okviru konferencije „Talenti na okupu“.\nBrnabić tvrdi da za zapošljavanje nije važna „partijska knjižica“, a kao primer je navela to da nju niko nije uslovljavao koga će da zaposli u svoj kabinet. Premijerka je precizirala da bolji pravni okvir za start ap preduzeća podrazumeva poreske olakšice, ali i jednostavniju proceduru za ulaganje u nauku. Miloš Čitaković iz Serbian enterprenurs je rekao da su to udruženje osnovali mladi IT preduzetnici iz Srbije koji rade u Americi.\nOn je objasnio da su u tom udruženju inženjeri, ali i bankari i advokati, kao i da je njihov osnovni cilj da pomognu srpskim IT stručnjacima da počnu sopstveni posao. Čitaković je naveo da su se Serbian Enterprenurs proširili i na Novi Sad i Beograd, kao i da su pojedini od njihovih članova pokrenuli poslove u Srbiji.\nAna Brnabić, start upBeograd\n28. decembra 2018. u 20.02\nIstina, nije važna partijska knjižica, važna je stranačka knjižica.


Andrić: Partizanov život je borba za trofeje\n03.02.2015 · 00:00\nmozzartsport.com - M. Protić Očekivanja u Partizanu su uvek najveća, a ja želim da uzvratim dobrim radom i kvalitetnim partijama, rekao je 21-godišnji Kragujevčanin Kultni američki pisac Čarls Bukovski svojevremeno je napisao: “Ono što je najvažnije je koliko dobro hodaš kroz vatru“. Košarkaši Partizana imali su dosta prilika da već u prvom delu sezone pokažu kako i koliko umeju da se nose sa problemima, na tom putu moraju ubrazano sazrevaju, a jedan od onih koji je “porastao“ je i Mihajlo Andrić.\nOvaj 21-godišnji Kragujevčanin postao je jedan od igrača od kojih se dosta očekuje, što je velika promena u odnosu na prošlu sezonu, kada je u Jadranskoj ligi imao prosečnu minutažu od 7,6 minuta, a sada na svakom meču igra 24 minuta. - Verovatno kod navijača, sa novim partijama rastu i očekivanja, ali trudim se da se ne opterećujem time, da radim još jače i da imam što konstantniju formu. Uostalom, kao i cela ekipa, napredujemo svaki dan, podižemo igru i nadam se da ćemo doći do željenog cilja. Očekivanja u Partizanu su uvek najveća, a ja želim da uzvratim dobrim radom i kvalitetnim partijama - rekao je Andrić za MOZZART Sport. Crno-beli su prvi deo sezone u Jadranskoj ligi, a pogotovo Evrokupu odigrali veoma promenljivo. Toliko da je u jednom trenutku došao u pitanje i plasman u plej-of regionalnog takmičenja.\nMnogi su posumnjali u kvalitet i karakter tima, ali je onda došla tesna i teška pobeda nad Solnokom u decembru u hali Pionir, a za njom još šest trijumfa i sada Partizan čvrsto drži četvrto mesto na tabeli. - Protiv Solnoka se dosta dobro završilo za nas, iako je bila veoma teška utakmica. Od tada smo počeli da se 'skupljamo' i počeli da radimo svi zajedno na treninzima. Sticajem okolnosti, kako smo ispali iz Evrokupa, imali smo dosta vremena, pa nam je na neki način i prijalo što igramo jedan meč nedeljno.\nCeo fokus mogli smo da prebacimo na Jadransku ligu - naveo je Andrić. Poslednja u nizu pobeda došla je u Skoplju, na uvek nezgodnom gostovanju MZT-u, a beogradskim tim pitanje pobednika rešio je u poslednjoj četvrtini. - Bilo je neizvesno do samog kraja, ali smo ostvarili veoma važnu pobedu koja će nam značiti u borbi za plej-of. Jedan od razloga što nismo ranije prelomili meč sa MZT-om su i njihovi ofanzivni skokovi. Mislim da su ih u prvom poluvremenu imali čaj 11. Taj segment u kojem smo zakazali, ali posle smo podigli odbranu i došli do pobede - kazao je krilni igrač Partizana. Polako, ali sigurno Andrićev prepoznatljiv znak postao je, pre svega, šut za tri poena, a njegova “meka ruka“ sa distance postala je nešto na šta protivnički treneri sve više obraćuju pažnju. - Stvarno ne brojim koliko puta šutnem za tri poena na treninzima. Trudim se svaki put da ostanem i posle treninga, da bih taj šut dodatno usavršio i da postane stvar rutine - objasnio je on. Do kraja ligaškog dela takmičenja na Jadranu ostalo je još šest kola, a Partizan teoretski ima šansu da se popne i stepenik više, odnosno na treće mesto. Ukoliko ostane četvrti, u polufinalu plej-ofa čeka ga duel sa Crvenom zvezdom. - Idemo iz meča u meč, čeka nas još teških gostovanja.\nMožemo da napravimo dobar rezultat, u svakoj utakmici ćemo pokušati da pobedimo, a videćemo do koje pozicije će to da nas dovede. Dosta smo sebi zakomplikovali situaciju rezultatima u prvom delu sezone, ali znam da imamo kvalitet da se nosimo sa svakim rivalom u Jadranskoj ligi. Ime Partizan nosi težinu i znači da se uvek ide na sve trofeje, to je normalnije, a videćemo šta će na kraju da bude - izjavio je on. Andrić smatra i da bi rezultati crno-belih u prvom delu sezone bili bolji da je ekipa bila kompletna, odnosno da su je mimoišli problemi sa povredama. - Težak period je iza nas. U prvom delu sezone, maltene nijednu utakmicu nismo bili kompletni. Neki igrači su se kasnije priključili, neki su se vraćali iz povreda. Sve to je uticalo da naša igra varira. Čim smo se kompletirali, krenulo stvari su krenule napred.\nZnam, međutim, da je pred nama dosta rada, jer možemo još bolje- ocenio je on. Partizanov “snajper“ rekao je i da mlađim igračima u ekipi mnogo znači prisustvo iskusnih Saše Pavlovića, Milana Mačvana i Dragana Milosavljevića.Njihovo iskustvo, pomoć na treninzima i energija na terenu mnogo nam pomažu da napredujemo. Takođe, imamo neverovatnu podršku navijača, pokazuju koliko su verni. Bili su uz nas i onda kada nam nije išlo. To nam mnogo znači, na svakoj utakmici pune halu i pokazuju koliko nas vole, a mi ćemo dati sve da im tu ljubav uzvratimo na terenu - zaključio je Andrić.


Sertić: Od 2016. godine stroga kontrola javnih preduzeća - Ekonomske Vesti\nMinistar privrede u Vladi Republike Srbije Željko Sertić poručio je danas da je interes Vlade da uvede red u javnim preduzećima, i najavio strogu kontrolu njihovog poslovanja od 2016. godine, kao i uvođenje korporativnog upravljanja po ugledu na privatni sektor.\nSertić je, učestvujući na okruglom stolu NIN Fokusa „Poslovanje, restrukturiranje i investicije u javnom sektoru“, ocenio da će biti potrebno tri do pet godina da se Vlada pozabavi strukturom javnih preduzeća.\nPrema njegovim rečima, veći problem predstavljaju preduzeća u nadležnosti lokalnih samouprava, nego ona u nadležnosti Republike.\nOn je, podsećajući na to da je Vlada uvela obavezno planiranje poslovanja u javnim preduzećima, objasnio da država neposredno prati rad 36 javnih preduzeća koja su u nadležnosti Republike.\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež ocenio je danas da upravljanje javnim preduzećima treba sprovoditi po istim zakonima kao i u privatnom sektoru.\nČadež je ukazao na to da samo dobro korporativno upravljanje predstavlja pretpostavku za efikasnost preduzeća, i dodao da ne treba postavljati diskusiju o javnim preduzećima na stare temelje – da li treba sve privatizovati ili ne.\nOn je naglasio da postoji više primera za to da je moguće uspešno upravljanje javnim preduzećima, kao i da se tek nakon toga može postavljati pitanje šta treba, a šta ne treba privatizovati.\n← Prihvatljivo rešenje za dnevnice u privatnom sektoru\nUkinuta zabrana prodaje alkohola posle 22 sata u Beogradu! →\nNacrt zakona o ulaganjima usklađen sa domaćim i evropskim propisima\nPrvi srpski poslovni investicioni forum u UAE\n24. jan. 2015 Ekonomske Vesti Komentari su isključeni na Prvi srpski poslovni investicioni forum u UAE\nEnergija Novi Sad: Preduzeće sa četiri direktora i nijednim radnikom!\n21. mar. 2016 Luka Matić 0\nOne thought on “Sertić: Od 2016. godine stroga kontrola javnih preduzeća”\n30. dec. 2015 at 07:29\nNJemu je problem upravljanje JKP-ovima,sa redom veličina obrta 100 puta manjim nego upravljanjem državnim JP u kojima jedna nabavka košta koliko sva JKP na lokalu cele države.Jadan si i bedan neznalico lopovska.Ovim samo prikriva lopovluke u Srbijagasovima,PTT-u, Srbijavodama,Srbijašumama,EPS-u i drugim velikim lopovlucima na čijem čelu su isti dupelisci kao i on.


Počela gradnja kinesko-francuske fabrike u Bariču vredne 60 miliona evra\nBeta\t 2. aprila 2016. 15:45\nIzgradnja kinesko-francuske fabrike za proizvodnju auto-delova “Mei Ta” u Bariču kod Obrenovca, čija je vrednost 60 miliona evra i koja će zaposliti 1.400 radnika, počela je danas polaganjem kamena temeljca.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je na otvaranju radova, da je nova fabrika najveća investicija na teritoriji Beograda od 2005. godine, u koju će Vlada Srbije uložiti 22,7 miliona evra.\n“Ovo je veliki dan ne samo za Barič i Obrenovac već za celu Srbiju. Poslednja ovakva investicija došla je u Beograd 2005. godine, i to je ‘Ball Packaging’ u Zemunu, ali i ona je deset do 20 puta manje vrednosti od ove današnje”, kazao je Vučić u Bariču.\nOn je naveo da će Vlada Srbije izdvojiti 22,7 miliona evra za ceo projekat koji će prema njegovim rečima, predstavljati budućnost ne samo za porodice 1.400 zaposlenih u toj kompaniji, već i za brojne kooperante.\n“Pregovori su bili užasno teški, ali sam zadovoljan što smo uspeli da ih privolimo da ostanu u Obrenovcu. Reč je o veoma moćnoj kompaniji koja snabdeva trećinu sveta kućištima za turbo kompresore”, rekao je Vučić.\nPremijer je dodao da očekuje da će “Mei Ta” raditi na proširivanju svojih kapaciteta i dobijanju još jednog placa u Obrenovcu.\n“Koliko juče smo se bavili temama iz prošlosti, a danas se bavimo životom, budućnošću naše dece, napretkom naše ekonomije a to je najvažnije. Obrenovac je zaslužio ovako moćnu kompaniju”, ocenio je Vučić.\nVlada Srbije i kompanija “Mei Ta grupa”, čija je članica “Mei Ta Europe”, potpisale su u novembru 2014. godine Memorandum o razumevanju koji predvidja investicije te firme u izgradnju pogona u Obrenovcu.\nPotpredsednik kompanije “Mei Ta” Gijom Alar ocenio je da je fabrika u Bariču “dobra investicija” kao i da ta firma razmišlja i o novim investicijama.\n“Plan je da se zaposli oko 1.400 ljudi. Ovo je velika stvar za celu našu grupu i Obrenovac”, kazao je Alar.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio je da će sledeće nedelje u prestonici početi izgradnja prodajnog objekta kompanije Ikea kao i jedne zgrade “Beograda na vodi”.\n“April će biti mesec izgradnje i velikih investicija. Sledeće nedelje krećemo u izgradnju Ikee, hotela Hilton, jedne zgrade ‘Beograda na vodi’. To je točak investicija koje smo započeli, na taj način podržavamo Vladu Srbije i pokrećemo našu privredu jer to je politika koja vodi u budućnost”, kazao je Mali.


- UniCredit banka - Bankarstvo u centralnoj i Istočnoj Evropi (CIE) - Banke:online/\nUniCredit banka - Bankarstvo u centralnoj i Istočnoj Evropi (CIE) //\n// 2009-11-10 14:28:03\nBankarstvo u centralnoj i Istočnoj Evropi (CIE) – izbalansiran “apetit za rizikom” presudan za pobedu\n• Raspoloženje je pozitivno, iako je za potpuni oporavak od krize potrebno vreme\n• Kreditni kvalitet ostaje glavno ograničenje za kreditiranje\n• UniCredit Grupa uživa prednosti od diversifikacije poslovanja\n• Potpuni oporavak bankarskog poslovanja najverovatnije će početi od 2011,dok će dugoročne perspektive za bankarstvo u CIE ostati netaknute\n“Za potpuni oporavak od krize je potrebno vreme, ali zainteresovanost banaka u CIE definitivno postoji, a naša posvećenost ovom regionu se pokazala kao prava strategija,” izjavio je Federiko Giconi, direktor bankarske Divizije CIE Bank Austrije, u vezi sa nedavnim bankarskim istraživanjem UniCredit Grupe. “Dobra vest je da će većina zemalja u ovom regionu u 2010. godini zabeležiti pozitivan rast. Međutim, rast će i dalje biti ispod dugoročnih mogućnosti i potvrđena je jaka regionalna diferencijacija,” dodala je Debora Revoltela, direktorka strateških analiza UniCredit Grupe za region CIE.\nZemlje centralne Evrope kao što su Poljska, Republika Češka ili Slovačka imaju bolju perspektivu za oporavak. Turska, na koju je globalna kriza likvidnosti uticala u manjoj meri će se povratiti brzo, dok će Rusija imati koristi od oporavka cena nafte i sirovina, pre nego od jakih fiskalnih podsticaja. Zemlje jugoistočne Evrope i zemlje Baltika će ostati u recesiji u 2010, sa potrebom za dodatnim rebalansom. Ukrajina i Kazahstan, kao i Rusija, će zabeležiti pozitivan rast, ali će im biti potrebno vreme da se u potpunosti prilagode i iskoriste svoj potencijal.\nPrema prognozi analitičara UniCredit Grupe, oporavak bankarskog poslovanja će najverovatnije otpočeti u 2011. “UniCredit Grupa je dobro pripremljena za iskorak napred,” kaže Federiko Giconi. “Jasno je da je Grupa imala koristi od diversifikacije, a poslovanje u regionu CIE na kraju 2008, je činilo oko 12% ukupne bankarske aktive. Najavljeno povećanje kapitala koje će biti sprovedeno na tržištu će dodatno ojačati poziciju Grupe, dajući joj više prostora za rast.”\nDiversifikacija je takođe u korelaciji sa dobrim pristupom finansijskim sredstvima, u periodu kada dostupnost i troškovi finansiranja, osim izbalansiranog „apetita za rizikom“ ostaju ključne konkurentske prednosti za banke u regionu.\nAnalitičari UniCredit Grupe, nakon pada ukupnog kreditiranja u iznosu od 5% u 2009, za region CIE u 2010. prognoziraju rast kreditiranja od 8%, s tim da će oporavak otpočeti u oblasti korporativnog bankarstva.\nNakon nekih korekcija u 2009. i u prvom delu 2010, analitičari očekuju da će se odnos kredita i depozita postepeno povećavati tokom vremena. "Proces uravnoteženja će se nastaviti i već je izraženiji u onim zemljama koje su imale veći jaz u pogledu domaćeg finansiranja, dok je manje izražen i možda čak i kontraproduktivan u drugim zemljama" kazala je Revoltela. "Pored strategija koje se odnose na kreditiranje stanovništva, potrebno je više diversifikacije u ukupnom poslovanju."\nSada, kada je kriza likvidnosti završena, kreditni kvalitet ostaje ključni izazov. Profitabilnost će morati da računa na strukturalno više troškove rizika kroz ciklus, ali će imati koristi od uže strukture troškova. Kriza je ubrzala uvođenje mera koje se odnose na ekonomičnost troškova u celom svetu, a ni bankarstvo u CIE nije izuzeto. Neke stavke od prošle godine, po pitanju mreže ili troškova plate, sad bi mogle biti uravnotežene. Profitabilnost će verovatno ostati na nižem nivou u naredne dve godine, uglavnom zbog uticaja većih rezervisanja usled loših kredinih plasmana, uz najverovatniji gubitak na nivou bankarskog sistema u periodu između 2009. i 2010. u zemljama kao što su Rusija, Ukrajina, Kazahstan i baltičke zemlje.\n"Međutim, izuzetno je važno imati na umu da se u trenutnom okruženju postignuti rezultati različitih tipova banaka na istom tržištu mogu široko razlikovati, jer profitabilnost u velikoj meri zavisi od kvaliteta bankarskog portfolija i troškova rizika svake pojedine banke ", kaže Revoltela.\nU ovakvom okviru, ovo će verovatno biti ključne godine za promenu pozicija i strategija banaka u regionu CIE. Konkurentsko okruženje koje karakterišu stalne promene takođe nudi niz mogućnosti. Pod uslovom da imaju izbalansiran „apetit za rizikom“, međunarodne banke aktivne u regionu – naročito vrhunski igrači - mogu ojačati svoju poziciju, oslanjajući se na postojeću mrežu i na bolji pristup međunarodnim izvorima finansiranja. U nekim zemljama kriza stvara prostor za repozicioniranje. Igrači koji nisu fokusirani na lokalno tržište mogu izaći sa istog, što bi otvorilo mogućnost za nove igrače da uđu na tržište. Sve u svemu, analitičari UniCredit Grupe očekuju da će kao pobednici izaći ili novi igrači koji tek ulaze na tržište ili međunarodni igrači koji već imaju razvijeno poslovanje u regionu, pod uslovom da imaju sposobnost da pokažu izbalansiran „apetit za rizikom“ i da iskoriste sopstvenu snagu.\nUniCredit Grupe je najveća međunarodna bankarska grupacija u regionu centralne i istočne Evrope (CIE), koja posluje u 22 evropske zemlje i broji oko 168 hiljada zaposlenih i oko 10.000 ekspozitura. UniCredit Grupa u regionu CIE posluje u sledećim zemljama: Azerbejdžanu, Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Hrvatskoj, Republici Češkoj, Estoniji, Mađarskoj, Letoniji, Litvaniji, Kazahstanu, Kirgistanu, Poljskoj, Rumuniji, Rusiji, Srbiji, Slovačkoj, Sloveniji, Turskoj i Ukrajini.


FRIDOM HAUS: Aleksandar Vučić kao Viktor Orban! – Balkanekspresrb.rs\nVeliki deo izveštaja o stanju medija u Evropi, Fridom Haus je posvetio Srbiji i Mađarskoj kao primerima gušenja medijskih sloboda.\nGlavna autorka izvještaja Sara Repuči za Glas Amerike je izjavila da “situacija u Srbiji nije najgora ikad, ali da je uočljiv pad medijskih sloboda otkad je na vlasti Aleksandar Vučić, i da zaista postoji ozbiljan razlog za brigu”.\nPosljednjih godina, ističe se u izvještaju, pojavio se novi set alata kojim neliberalni lideri potpuno preuzimaju kontrolu nad medijima. Među metodama koje se koriste su zakonske i ekonomske strategije, kojima se pritiskaju mediji kritički nastrojeni prema vlasti, a podržavaju oni koji o njoj pozitivno izvještavaju. Te metode su suptilne i tihe, i pošto se primene teško je vratiti se nazad. Kada se proces kooptacije završi, mediji postaju deo sistema i jedan od stubova ostanka na vlasti, navodi se u izveštaju.\n”Ove metode su mnogo suptilnije od hapšenja ili nasilja koje bismo vidjeli u tradicionalnim diktaturama. Međunarodni akteri, koji bi htjeli da Srbija bude u skladu sa nekim standardima, ne bi mogli da upru prstom u konkretne taktike koje utiču na to da građani ne mogu da budu objektivno informisani. Ovaj metod je opasniji, jer je veoma podmukao i prikriven. Na primer, konstantne posete poreske inspekcije su taktika koja je potpuno legalna, a koja može da nanese štetu medijima koji prolaze kroz te istrage godinu za godinom. Imamo primer medija u Srbiji (portal Južne vesti, prim.nov) koji je pet puta za pet godina posećivala poreska inspekcija. I takav tretman može da ućutka medij koji kritikuje vladu”, upozorava Repuči.\nNeliberalni lideri, navodi Fridom Haus, signalizuju da su pretnje novinarima dozvoljene, učestvuju u agresiji, a ne traže da se ti slučajevi brzo i efikasno riešavaju. Na taj način stvaraju atmosferu straha i nekažnjivosti, u kojoj novinari znaju da je izveštavanje o vladajućiim strukturama rizično. U izveštaju se, kao primer, navodi napad na kuću novinara Milana Jovanovića u decembru 2018.\nU izvještaju se konstatuje i da, paralelno sa finansijskim pritiscima na nezavisne i kritičke medije, vlada na različite načine daje novac prorežimskim medijima. Fridom Haus beleži da su ljudi bliski SNS privatizovali nekoliko medija, a posebno se ističe visoki zvaničnik SNS, koji je kupio dve televizije sa nacionalnom frekvencijom.\nNeliberalni lideri u Srbiji i Mađarskoj, prema oceni izvještaja, su majstori i u konstruisanju pozitivnih narativa o sebi i nove realnosti, a u tome veliku ulogu imaju državni mediji. Dodaje se i da je srpski predsednik Vučić nepobediv kada je reč o davanju intervjua “prijateljskim” medijima, kao i da se pred lokalne izbore 2018. četiri puta više izveštavalo o predsedniku i vladajućoj SNS nego o preostale 23 liste zajedno.\n„Veoma je teško, u tome je i poenta kooptacije medija – kontrolišete poruke koje ljudi primaju, a posredno i to kako će da razmišljaju. Tome se moraju suprostaviti građani, akteri u civilnom društvu i nezavisni novinari koji će svoje poruke da objavljuju na društvenim mrežama, da nekako zaobiđu mainstream medije. Te poruke neće stići do cele populacije, ali hoće do ključnih aktera u publici, koji onda mogu da postanu aktivniji, da pokrenu proteste“.\nU izvještaju navodi se da su Orban i Vučić uspeli da centralizuju moć i onesposobe sistem kontrole i ravnoteže, a da su im u tome pomogle neefikasana opozicija i evropska podrška.\nGlavna autorka izveštaja kaže za Glas Amerike da “posao EU nije da poziva svakoga na odgovornost, ali da kritka na račun medijske situacije u Srbiji mora biti glasnija”. Ipak, kaže da EU nije jedina koja to treba da radi.\n”Vladu na odgovornost moraju pozvati različite strane. Najpre, građani moraju da shvate šta se dešava u njihovoj zemlji i da na izborima smene vladu, i dalje postoje izbori u Srbiji. Ali, svakako i međunarodna zajednica treba da odigra svoju ulogu. Srbija je kandidat za EU, i iako je EU kritikovala neke od ovih taktika, ta kritika nije toliko snažna koliko bi mogla da bude, srazmerno uticaju koje ovo ima na potencijalno članstvo Srbije u EU”.\n„Stvari idu na gore i ne znam da li smo dotakli dno. Ali, i građani mogu nešto da urade: mogu da se bore, da protestuju…Promena mora doći iznutra, to smo videli i u drugim zemljama: Jermeniji, Etiopiji, Maleziji. Tako nešto se dešava. Ljudi dođu do prelomne tačke i kažu da više ne mogu da tolerišu“(Agencije).♦\nTagsFridom Haus Sara Repuči


U Makedoniji nema barijera za uvoz brašna iz Srbije\n03.03.2018. / 13:11\nSKOPLJE, Makedonski mlinari, uvoznici i poljoprivrednici smatraju da novim pravilnikom nisu uvedene barijere i ograničenje na uvoz brašna iz Srbije već da je promijenjen redoslijed pravila koja su do sada važila prilikom uvoza.\nPrema novom pravilniku, markica na brašnu, koju je do sada stavljao izvoznik prije dolaska na makedonsku granicu, sada se lijepi po završteku kontrole o zdravstvenoj ispravnosti, bezbjednosti i kvalitetu, pišu makedonski mediji.\nPredsjednik makedonskog Udruženjenja mlinsko-pekarske industrije Goran Mališić rekao je da je sasvim normalna da svaka država država štiti svoje stanovništvo.\nOn je napomenuo da i makedonski poljoprivredni proizvodi čekaju po nekoliko dana na granici sa Srbijom, odnosno dok ne budu gotove analize o zdravstvenoj ispravnosti.\n“Kada izvozimo u Srbiju hranu, vodu, vino sve se zdravstveno ispituje i čekaju se analize, da bi se zatim odobrilo carinjenje. Makedonski pirinač čeka na granici četiri do pet dana dok ne stigne analiza iz Novog Sada. On bude u kamionu na granici, a ne u magacinu. Voda, kada se izvozi, čeka na granici dok ne stignu analize”, objasnio je Mališić.\nU makedonskom udruženju “Agromel” rekli su da pravilnik, koji je stupio na snagu 8. februara, nije nov već da je samo pretrpio izmjene u definisanju procedura.\nMomet Velkovski iz “Agromela” rekao je da će novim pravilnikom biti poštovan zakon donesen još 2011. godine, odnosno da će uzorci brašna biti uzeti prilikom dolaska na makedonsku granicu, nakon čega će biti transportovano do registrovanih skladišta, gdje će sačekati analizu.\nOn je objasnio da su do sada, kada je reč o brašnu iz Srbije, kamioni prevozili brašni širom Makedonije i skladištili ga gdje je ko stigao.\n“Sada će se tačno znati kakav je kvalitet uvezenog brašna, gdje je uskladišteno i poštovaće se propisi da se na dva metra kvadratna uskladišti tona brašna, a ne kao do sada da se čuvaju po tri tone poređanih vreća do plafona”, dodao je Velkovski.\nPrema podacima makedonskih mlinara, iz Srbije se godišnje uveze između 45.000 i 50.000 tone brašna. Srna\nTagovi: brasnoGoran MališićizvozmakedonijaMomet Velkovskisrbijauvoz\n07.10.2018 | 15:30\nSkuplja nafta i povećanje plata dižu cijene brašna i hljeba u RS-u\n21.09.2018 | 16:16\nPonovo poskupilo brašno u Srpskoj


Povećati sredstva za zapošljavanje boračkih kategorija | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Povećati sredstva za zapošljavanje boračkih kategorija\nPovećati sredstva za zapošljavanje boračkih kategorija\nPredsjednik Boračke organizacije Pale Mihajlo Parađina reko je Srni da je potrebno doraditi postojeće projekte podsticaja zapošljavanja i samozapošljavanja demobilisanih boraca i djece poginulih boraca, a sredstva povećati, kako bi bili atraktivniji za ove kategorije.\nNakon današnjeg radnog sastanka predstavnika Boračke organizacija Pale, lokalne zajednice i direktora preduzeća sa područja ove opštine, Parađina je istakao da 5.000 KM nije dovoljno za samozapošljavanje djece poginulih boraca.\n“Tražimo od resornog ministarstva da se donesu podzakonski akti kojima bi se javni sektor obavezao da prilikom zapošljavanja prednost imaju boračke kategorije i da poštuju zakon da na 16 zaposlenih imaju jednog invalida”, rekao je Parađina.\nOn je istakao da boračke kategorije traže od lokalnih vlasti da u budžetima, shodno svojim mogućnostima, planiraju podsticajna sredstva za zapošljavanje boračkih populacija po prioritetima boračke organizacije.\nParađina je naglasio da je se zapošljavanje vrši po partijskoj liniji i da se ne daje prednost borcima i djeci poginulih boraca, kojih je više od 30 na evidenciji paljanskog Biroa Zavoda za zapošljavanje Srpske.\n“Očekujemo da dođemo do dijaloga i da šefovi partija pokažu više razumijevanja za zapošljavanje boračkih kategorija”, rekao je Parađina.\nPrethodni članakLet’s Do It: Zasađeno između 2500 i 3000 sadnica\nNaredni članakPodrška izgradnji vodovoda u mjesnoj zajednici Stjenice


Podrška anti-diskriminacionim i politikama rodne ravnopravnosti predstavnicama NVO\nDatum objave: 29.07.2016 14:16 | Autor: PR služba\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava – Odjeljenje za poslove rodne ravnopravnosti i Kancelarija UNDP u Crnoj Gori održali su 29.08. 2016. sastanak sa predstavnicama NVO organizacija, koje se bave ekonomskim osnaživanjem žena i razvoja ženskog preduzetništva. Na sastanku su predstavnice NVO sektora su upoznate sa segmentom projekta IPA 2014 „Podrška anti-diskriminacionim i politikama rodne ravnopravnosti” u dijelu koji se odnosi na osnaživanje koje se tiče lokalnijh istitucija i ženskih kapaciteta za razvoj ženskog preduzetništva.\nNa sastanku su predstavljene osnovne informacije o projektu, ciljevi koje se žele postići njegovom implementacijom, aktivnosti i dinamika sprovođenja, finansiranje i evaluacije, kao i oblasti u kojima se napredak želi postići: smanjenje stepena diskriminacije, osnaživanje institucionalnih kapaciteta koji će pratiti primjenu ljudskih prava i politika rodne ravnopravnosti, žensko preduzetništvo, kao i ekonomsko osnaživanje žena i poboljšanje položaja žena na tržištu rada.\nOrganizatori su na sastanku okupili predstavnice nevladinog sektora, koji su zainteresovani da u zajedničkoj saradni realizuju ovaj projekat: Asocijacija poslovnih žena, Udruženje preduzetnica Crne Gore, Business Center Start up – Bar i Institut za preduzetništvo i ekonomski razvoj.\nPrisutnima su se obratile Biljana Pejović, načelnica Odjeljenja za poslove rodne ravnopravnosti u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i Kaća Đuričković, programska menadžerka pri Kancelariji UNDP-a u Crnoj Gori.\nProjekat će obezbjediti određeni broj edukacija za buduće preduzetnice, mentorska podrška, umrežavanje preduzetnica sa poslovnim udruženjima, te podrška osnivanju malih i srednji preduzeća, odnosno opštem unapređenju politike ekonomskog razvoja Crne Gore.


Prioriteti Kosovo i EU\nPolitika\t14.01.2019 16:15\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je danas u Beogradu da su dva najvažnija prioriteta Srbije u 2019. očuvanje interesa na Kosovu i pristupanje Evropskoj uniji, prenosi Beta.\n„Nećemo odustati od naše posvećenosti dijalogu i opredeljenosti za kompromis kako bismo pronašli sveobuhvatno, dugotrajno i stabilno rešenje. Srbija ostaje privržena načelima međunarodnog prava”, rekao je Dačić na prijemu u Ministarstvu spoljnih poslova.\nOn je zahvalio državama koje su povukle priznanje Kosova i onima koje nisu glasale za prijem Kosova u Interpol, i naveo da diplomatska aktivnost Srbije na tom polju ne ugrožava dijalog.\n„Mi jesmo za dogovor s Prištinom, ali na svaki njihov jednostrani akt koji nije dogovoren, reagovaćemo snažno na zaštiti naših interesa. Kao što biste i vi to radili”, rekao je šef srpske diplomatije pred okupljenim predstavnicima diplomatskog kora.\nDačić je naveo da će Srbija nastaviti s reformama na evropskom putu uprkos negativnim trendovima u samoj EU.\nMinistar je naveo da Srbija ostaje pri politici vojne neutralnosti uz davanje doprinosa u suočavanju s bezbednosnim izazovima, učešćem u misijama i operacijama EU i UN, kao i kroz program Partnerstvo za mir.\n„NATO misija Kfor ima poseban značakj za srpsku zajednicu na Kosovu i Metohiji. Nažalost, bezbednosna situacija u pokrajini zahteva nesmanjeno prisustvo Kfora i drago nam je što i brojne članice NATO prepoznaju ovaj problem”, rekao je Dačić.\nSrpski ministar je izneo pozitivnu ocenu o ukupnoj diplomatskoj aktivnosti prošle godine, s velikim brojem poseta na visokom nivou i bilateralnih sastanaka, od kojih je izdvojio posete predsednika Aleksandra Vučića Pekingu i Zagrebu, kao i svoje sastanke s najvišim američkim zvaničnicima i drugo.


Gradiće se autoput Beograd–Boljari\nMilutin Mrkonjić juče u Budvi potvrdio da će Srbija graditi ovaj deo saobraćajnice. – Beograd čeka tender za Luku „Bar”. – Obnova pruge Beograd–Bar koštaće 200 miliona evra. – Potpisan Sporazum o prevozu putnika i tereta u međunarodnom drumskom saobraćaju\nLiberalan sporazum: ministri Mrkonjić i Lompar Budva – Na ministarskoj konferenciji o drumskom saobraćaju koja je juče održana u bečićkom hotelu „Splendid“, srpski ministar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić i crnogorski ministar saobraćaja Andrija Lompar potpisali su Sporazum o prevozu putnika i tereta u međunarodnom drumskom saobraćaju između dve zemlje. Isti takav sporazum Lompar je potpisao i sa Rudijem Vidovićem, kolegom iz Bosne i Hercegovine.\nNaglašavajući da se radi o međunarodnim obavezama u ovom domenu, Miodrag Ilić, zvaničnik Vlade Srbije, istakao je da je taj sporazum dosta liberalan, da čak u 13 tačaka ne podrazumeva razne međunarodne dozvole i da neće uticati na smanjenje prometa u drumskom saobraćaju između Srbije i Crne Gore.\nNa konferenciji se inače uveliko govorilo i o ekološkoj taksi koju je uvela Crna Gora i zbog koje se prevoznici, ali i svi motorizovani turisti iz Srbije bune.\n– Molim vas ukinite tu taksu, koja predstavlja naknadu za puteve a ne nikakav ekološki porez – kazao je Mrkonjić.\nS njim se u potpunosti složio Andrija Lompar, pozivajući juče iz Bečića svoju vladu da to učini.\nA u razgovoru s novinarima najviše reči bilo je o budućim saobraćajnicama između Srbije i Crne Gore. Noseći sa sobom geografske karte koje je pokazao novinarima, Milutin Mrkonjić je bio izričit:\n– Dileme više nema, Srbija će graditi autoput Beograd–Boljari. Dakle od glavnog grada Srbije do mesta gde Crnogorci završavaju svoj autoput koji od Bara stiže do granice sa Srbijom. To je deo nacionalnog programa Srbije.\nMrkonjić je kazao da Srbija ima para za deo autoputa od Beograda do Ljiga (100 miliona evra) i da će deonicu od Čačka do Boljara graditi turske kompanije, koje su za to veoma zainteresovane.\nKako je istakao Andrija Lompar, crnogorsku deonicu autoputa radiće splitski „Konstruktor”. Što se tiče priča koje su se pojavile u poslednje vreme da Splićani nemaju novac za taj veliki posao, Lompar je rekao da će ukoliko ne stigne takvo obezbeđenje, biti aktivirana ponuda drugorangirane firme.\nMilutin Mrkonjić je još jednom potvrdio da je Srbija veoma zainteresovana za kupovinu barske luke, tražeći da Crna Gora što pre objavi tender, na šta mu je crnogorski kolega kazao da će to biti već početkom oktobra.\nPo rečima Mrkonjića pruga Beograd–Bar i barska luka čine celinu, koja je i te kako važna za Srbiju i njenu privredu. U tom smislu se radi na izradi studije o remontu i modernizaciji pruge Beograd–Bar koja će koštati oko 200 miliona evra, a njome će saobraćati vozovi tipa „pendolino” koji tu razdaljinu mogu da pređu i za tri i po sata.\nĐELIĆ: Veoma blizu dogovora\nVlada Srbije je veoma blizu dogovora sa Međunarodnim monetarnim fondom za 2009. godinu, ali taj dogovor koji predviđa deficit od 4,5 odsto BDP i deficit tekućih plaćanja od oko devet odsto ne bi imao mnogo smisla ukoliko se ne bi postigao u paketu sa dogovorom za 2010. jer nam je potrebna stabilnost ne samo za ovu već i narednu godinu - izjavio je juče potpredsednik Vlade Božidar Đelić\nOn je novinarima nakon jednočasovnog razgovora sa šefom misije MMF-a Albertom Jegerom u Vladi Srbije rekao da je država obezbedila sredstva kojim će pokriti deficit od 4,5 odsto, tako da sasvim sigurno neće biti povećanja PDV, niti povećanja „bilo kojih drugih nameta građanima“.\n- Razgovarali smo o programu za ovu i sledeću godinu, ali i srednjoročnoj perspektivi države u svetlu evropskih integracija. Prema procenama MMF-a, dodatne reforme su nužne da bi se izbeglo povećanje deficita koji bi naredne godine mogao da bude i do 5,5 ili šest odsto BDP i zbog toga smo razgovarali pre svega o paketu mera koji predviđa uštede i na nacionalnom, ali i lokalnom nivou - rekao je Đelić.\nVicepremijer je istakao da svetska ekonomska kriza nije gotova i da Srbija mora naći rešenje da „deficit sledeće godine bude još niži.“ Prema rečima Đelića, najveći krivac što trenutno nema rasta BDP je taj što je kreditna aktivnost banaka tokom 2009. „na leru“. Zato je važno, napomenuo jepotpredsednik Vlade, da se u rebalansu budžeta pronađe prostor za dodatno aktiviranje naše unutrašnje tražnje, naročito u oblasti građevine.\n- Naš predlog MMF-u je da se postigne dogovor oko strukturnih reformi i smanjenju državne administracije. To moramo da uradimo ukoliko želimo da izbegnemo bilo kakvo povećanje nameta za naše građane i u tom smislu u danima i nedeljama koji dolaze čekaju nas ozbiljni razgovori - naglasio je Đelić.\nOn je podsetio i da je informisao misiju MMF da je postignut dogovor sa Evrospkom komisijom o budžetskoj pomoći od 100 miliona evra.\n- U dobrom delu diskusije razmatralo se pitanje srednjoročne održivosti ekonomije i kvaliteta izvoza, a jedino rešenje je da Srbija nastavi da investira u infrastrukturu i ekonomiju znanja i da nastavimo da privlačimo investitore i firme koje proizvode tehnologiju - napomenuo je Đelić i ocenio da Srbija neće imati problema u servisiranju spoljnog duga iako javni i privatni dug zajedno dostižu 65 odsto BDP.\nInače, pojedini mediji juče su objavili saznanja da je konačni dogovor postignut u četvrtak uveče. Međutim, iz kancelarije MMF-a ubrzo je stiglo saopštenje u kojem se navodi da je misija MMF-a nastavlja sa radom. „Iako je po većem broju pitanja postignut napredak, generalni dogovor nije postignut. Međutim, razgovori se nastavljaju, naročito kada je u pitanju budžet za 2010. godinu“, stoji u saopštenju.\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić kaže da neće biti smanjenja penzija iako „veoma značajan deo skromnog kolača ide za tu namenu“.\n- U protekle tri godine izdaci za penzije su porasli do tri odsto BDP i veoma značajan deo skromnog kolača ide za tu namenu tako da je nužna i određena reforma penzionog sistema. MMF tu ne traži ništa, na nama u Srbiji je da se dogovorimo o tome da penzije budu redovne, pristojne, ali i istovremeno da imamo sredstva na dugi rok kojima ćemo moći da ih finansiramo - rekao je Đelić.\nSvaka peta firma strahuje za opstanak\nSvetska ekonomska kriza dovela je u pitanje opstanak 21,6 odsto privrednika koji rade u sektoru malih i srednjih preduzeća, a oko 24 odsto firmi smatra da će zbog toga morati da otpuste i deo zaposlenih\nUticaj na obim poslovanja ne spori ni 35,8 odsto preduzeća, ali kao meru spasa ne planiraju otpuštanja, dok se samo 13,8 odsto preduzetnika izjasnilo da se ne suočava sa značajnijim problemima. Reč je o rezultatima terenskog istraživanja o stanju, potrebama i problemima u sektoru MSP, koje je po zahtevu Republičke agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća i preduzetnika, obavio Republički zavod za statistiku, a koje je juče predstavljeno na konferenciji za novinare.\nAnketa je obuhvatila uzorak od 3.000 preduzetnika, a jedan od problema na koji je ukazano jeste da samo 15,6 odsto preduzetnika pripada generaciji mlađoj od 36 godina, što svedoči o nedovoljno razvijenom preduzetničkom duhu nacije. Direktor Republičke agencije za razvoj MSPP Goran Džafić istakao je da od 330.000 registrovanih preduzeća i preduzetnika, 99,8 odsto je klasifikovano u sektoru MSP. Taj sektor zapošljava dve trećine radnika, sa oko 50 odsto učestvuje u ukupnom BDP-u, sa 48 odsto u izvozu, a 59 odsto u uvozu. „Istraživanje je pokazalo da su najveći probeli MSP sektora u Srbiji nedostatak finansija i nedovoljna edukacija. U protekle dve godine ulagali smo upravo u te oblasti i oko 190 miliona dinara plasirano je kroz razne programe standardizacije kvaliteta i uvođenju sertifikata, kako bi se poboljšala konkurentnost domaćih preduzeća“, rekao je Džafić.\nĆirić: Akcije će biti sve vrednije\nDržavni sekretar Nebojša Ćirić kaže da očekuje da će najkasnije u oktobru ili novembru građani moći da raspolažu raspodeljenim akcijama NIS-a\nVlada Srbije usvojila je odluku o prenosu besplatnih akcija Naftne industrije Srbije građanima i sadašnjim i bivšim radnicima te kompanije. Državni sekretar za privredu i privatizaciju Nebojša Ćirić rekao je, gostujući u vestima TV B92 da je NIS prvo preduzeće čije će akcije biti podeljene građanima koji su se za to kvalifikovali.\n"Nakon vladine odluke, Agencija za privatizaciju zajedno sa Centralnim registrom i Komisijom za hartije od vrednosti će, mi očekujemo do 20. septembra završiti tehnički posao koji se odnosi na otvaranje vlasničkih računa", rekao je Ćirić i naveo da će na taj način građani moći da se informišu da su dobili akcije NIS-a.\nOn je naveo da će vrednost akcija NIS-a biti veća od nominalne vrednosti koja trenutno iznosi 500 dinara i preporučio građanima da ukoliko ne moraju, da ih ne prodaju, jer će njihova tržišna vrednost rasti.\n"Mi smo zaista odabrali šest najvrednijih preduzeća, a na to treba dodati novac koji će se dobiti i iz Privatizacionog registra. U svakom slučaju kako kriza bude jenjavala tako će vrednost akcija i NIS-a, ali i drugih kompanija početi da raste", rekao je on i naveo da su tada bile procene da će akcije dobiti oko četiri miliona građana, ali se ispostavilo da je broj građana koji imaju pravo nešto veći.\nVlada Srbije je na sednici u četvrtak usvojila Odluku o prenosu akcija bez naknade "Nafte industrije Srbije" građanima, kao zaposlenima i bivšim zaposlenima ovog preduzeća.\nZaduženost po stanovniku 637 evra\nZaduženost po glavi stanovnika u Srbiji iznosila je na kraju jula 637 evra, izjavio je generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić\nOn kaže da su građani Srbije do tada dugovali ukupno oko 376 milijardi dinara po osnovu kredita, ili jedan odsto manje nego na početku godine. Kreditna zaduženost građana na početku godine bila je oko 380 milijardi dinara, pa se beleži blagi pad te vrste zaduženosti.\nDugalić je kazao da krajem jula zabeležen i umereni rast zaduženosti kompanija po osnovu kredita od oko 1,8 odsto u odnosu na jun i ta zaduženost je iznosila oko 862 milijarde dinara, dok se kod preduzetnika u julu ostvaren umereni pad kreditne zaduženosti, kako u odnosu na jun, tako i sedam meseci ove godine. Kreditna zaduženost preduzetnika na kraju jula iznosila je oko 44,4 milijarde dinara.\nZaduženost građana Srbije po osnovu gotovinskih kredita u stalnom je opadanju, rekao je Dugalić, dodajući da je ta vrsta zaduživanja od početka ove godine smanjena gotovo 30 odsto. Građani Srbije su krajem jula po osnovu gotovinskih kredita dugovali oko 100 milijardi dinara.\nKada je reč o ostalim vrstama kredita, dug građana Srbije po osnovu potrošačkih kredita krajem jula iznosio je oko 23,5 milijardi dinara, odnosno 3,8 odsto više nego u junu, a po osnovu kredita za refinasiranje oko 21,3 milijarde dinara. Dugovanja stanovništva po osnovu poljoprivrednih kredita iznosila su krajem jula oko 23,7 milijarde dinara, što je neznatna promena u odnosu na jun.\nDugalić je kazao i da se beleži i stalni rast docnje u plaćanju obaveza, pa ona kod pravnih lica krajem jula iznosi 9,3 odsto, preduzetnika 4,7, i stanovništva 2,8 odsto. "Ta tendencija uspostavljena prošle godine nastavljena je i u prvih sedam meseci 2009. godine, što nije dobar pokazatelj, ali stanje još nije alarmatno", rekao je on.\nU julu je zabeležen i mnogo veći pad kod lizing ugovora nego kod kredita, naveo je Dugalić, objašnjavajući da se to odnosi, kako na broj korisnika i iznos duga, tako i na kašnjenje u otplaćivanju obaveza kod te vrste ugovora. Kada je reč o karticama, stanje je nepromenjeno, učešće docnje u korišćenju krajem jula je iznosila oko tri odsto, što je u granicama tolerisanog okvira, naveo je Dugalić.\nNa pitanje da li su banke zainteresovane za odobravanje stambenih kredita za jeftinije stanove, čija je masovna izgradnja nedavno najavljena, Dugalić je kazao da jesu, ali i da je nerealno očekivati da kreditne stope budu četiri ili pet odsto.\nPrema njegovim rečcima, banke imaju vrlo malo manevarskog prostora da dalje snižavaju kamate, ali da će one svakako biti povoljnije ako krediti budu osigurani kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita.\nDugalić je naglasio da kamatne stope na tu vrstu kredita ni sada nisu ekstremno visoke i dodao da stambeni krediti nisu skupi zbog visokih kamata, već "nepristojno visokih cena kvadratnog metra".


Vesti online / Vesti / Svet / "Razgovaraćemo o nerazumnom ponašanju Rusije i hibridnim pretnjama"\nŠef britanske diplomatije Boris Džonson namerava da razgovara u Briselu sa kolegama iz NATO-a o "nerazumnom i destabilizirajućem" ponašanju Rusije, kao i o "hibridnim pretnjama" koje dolaze iz Moskve.\n- Ovo je prvi sastanak ministra inostranih poslova država NATO-a od trenutka pokušaja ubistva u Solsberiju i hemijskog napada u Siriji. To je ključni trenutak o Rusiji za razgovor sa ministrima svih 29 država-saveznika - navodi se u saopštenju Džonsona.\n- Sposobnost NATO-a da brzo reaguje je već pokazana brzim odgovorom na napade u Solsberiju i Siriji i pojavom solidarnosti sa akcijama Velike Britanije. Takvu podršku smo dobili i od EU i G7. Treba da sačuvamo tempo i nateramo Rusiju na odgovornost za svoje nerazumno i destabilizirajuće ponašanje - rekao je Džonson.\nTokom sastanka ministar je pozvao saveznike iz NATO-a da urade više u borbi protiv "hibridnih pretnji“, kao što su hibridni napadi i mešanja u unutrašnju politiku i infrastrukturu bliskih suseda Rusije, navodi se u saopštenju.\nSVET SAD: Rusija hoće da "namami" Tursku\nPetak 27.04.2018. 13:24\nDžonsone,tebi očigledno nisu odsekli rep i sredili jezik kada si se rodio čim toliko bullazniš...I dalje si primat...


Legenda ponovo u svom klubu: Radićemo neumorno da Lejkersi ponovo budu šampioni - Sportskacentrala.com\nLegenda ponovo u svom klubu: Radićemo neumorno da Lejkersi ponovo budu šampioni21.02.2017 20:31hLegendarni košarkaš LA Lejkersa, Irvin Medžik Džonson, zvanično je preuzeo funkciju predsednika košarkaških operacija "jezeraša". - Ostvario mi se san da se vratim u Lejkerse kao predsednik košarkaških operacija i da sarađujem sa porodicom Bas. Od 1979. godine ja sam član porodice Lejkersa i sa velikom strašću prilazim ovom poslu. Učiniću sve da ponovo vratim pobedničku kulturu u klub na terenu i van njega. Radićemo neumorno da vratimo Lejkerse na vrh NBA lige, rekao je Medžik. U narednom periodu biće imenovan i novi generalni menadžer LA Lejkersa koji će blisko sarađivati sa Medžikom i trenerom Lukom Voltonom.\nMedžik Džonson je osvojio pet titula šampiona NBA lige sa Lejkersima, tri puta je proglašavan za MVP-a NBA lige, a ima i 12 nastupa na Ol-star utakmicama. Podeli ovu vest:


Prevara građana pod lupom ODT – Mladi Nikšića\nPrevara građana pod lupom ODT\nSerija tekstova Dnevnih novina o prevari crnogorskih građana koji su navodno tužili Elektroprivredu Crne Gore i izgubili spor, nije prošla nezapaženo ni u Osnovnom državnom tužilaštvu (ODT).\nKako je zvanično saopštila državna tužiteljka Danka Ivanović-Đerić, Osnovno državno tužilaštvo u Podgorici je formiralo predmet koji se nalazi u fazi izviđaja.\nTužilaštvo je nakon objave teksta u Dnevnim novinama, u kojem je ukazano da je punomoćje advokata Nikole Bulatovića bez pečata i da je dodata stavka da je on ovlašćen da u izvršnom postupku (nakon okončanja parnice) od tuženog (dužnika) primi dosuđena novčana sredstva, reagovalo i pokrenulo izviđaj.\n,,U Osnovnom državnom tužilaštvu u Podgorici je formiran predmet, povodom novinskog teksta objavljenog u Dnevnim novinama, pod nazivom “Pravni zastupnik ovlašćen da uzme novac u ime građana”. Predmet se nalazi u fazi izviđaja, a radi zaštite interesa postupka više informacija se ne može dati”, rekla je Ivanović-Đerić.\nPrevareni građani kao glavne krivce izdvajaju advokata Nikolu Bulatovića, kojem tvrde da nikada nijesu dali punomoćje, i tadašnjeg poslanika Socijalističke narodne partije (SNP) Nevena Gošovića, koji je priznao da je angažovao Bulatovića, nekadašnjeg predsjednika Statutarne komisije SNP-a.\nPrema saznanjima Dnevnih novina, većinu predmetnih spisa Tužilašvu je predala Socijalistička narodna partija kako bi dokazala da oni nikada nijesu pokrenuli pomenuti spor, već da su pojedinci koji više nijesu u partiji direktno učestvovali i bez znanja vrha partije sve organizovali.\nKako se sumnja, neko je mimo znanja velikog broja građana, krivotvoreći njihove potpise, pokrenuo tužbu protiv Elektroprivrede kako bi im se vratio novac kojim su plaćani gubici na mreži. Tužba je pokrenuta 2011. godine, a presuda je donešena u decembru 2013. Presudom Osnovnog suda u Nikšiću, troškovi postupka koje građani moraju EPCG da plate iznose 71.830 eura, kao i da izmire troškove izvršnog postupka od 27.900 eura.\n,,Vodovod i kanalizacija" Nikšić organizuje završnu radionicu


Diplomate u Kongresu SAD: Tramp vršio pritisak na Ukrajinu da bi ostvario političku korist\n► Diplomate u Kongresu SAD: Tramp vršio pritisak na Ukrajinu da bi ostvario\nJavna saslušanja svedoka u procesu opoziva američkog predsednika Donalda Trampa počela su danas u Predstavničkom domu Kongresa SAD, a dvojica američkih diplomata svedočila su da je šef Bele kuće vršio pritisak na Ukrajinu da bi ostvario političku korist.\nNa pitanja pravnih zastupnika i predstavnika u Kongresu, najviši diplomatski predstavnik SAD u Ukrajini Vilijem Tejlor rekao je da su postojala dva kanala američke politike prema Ukrajini, regularni i neregularni, prenosi Glas Amerike.\n"Ja sam radio na regularnom, podršci SAD u borbi Ukrajine protiv korupcije. Taj kanal je odgovoran za spoljnu politiku SAD prema Ukrajini. Istovremeno, susreo sam se sa neformalnim kanalom američke politike koji je uključivao Kurta Volkera, Gordona Sondlenda, Rika Perija, Mika Malvejnija i Rudija Đulijanija", kazao je Tejlor.\nOn je naveo da mu je sredinom jula "postalo jasno" da je sastanak koji je želeo ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski uslovljen istragom o poslovanju sina Trampovog rivala Džozefa Bajdena i mešanju Ukrajine u američke izbore, i da je taj uslov postavljen preko neregularnog kanala i Đulijanija, advokata predsednika SAD.\n"Posle sam saznao da je došlo do obustave isplate vojne pomoći Ukrajini. To nas je iznenadilo jer su se Ukrajinci borili protiv Rusije i računali na podršku SAD. Rečeno je da je direktiva došla od predsednika. Tada sam shvatio da se politika vodi neregularnim kanalom", rekao je Tejlor.\n"Ambasador u EU Gordon Sondlend rekao mi je da Tramp želi da Zelenski javno kaže da je počeo istragu o ocu i sinu Bajdenu i da sve zavisi od toga, ne samo sastanak u Beloj kući, već i isplata vojne pomoći. Sondlendu sam rekao da Tramp mora više da poštuje stranu državu i da odustane od svojih zahteva", naveo je Tejlor.\nSavetnik američkog državnog sekretara Džordž Kent govorio je o svojoj karijeri i pokušajima Rudija Đulijanija da vodi "prljavu" kampanju protiv američkih zvaničnika u Ukrajini, prenosi Glas Amerike.\n"Bilo je iznenađujuće i veoma loše da vidimo neke Amerikance kako se udružuju sa korumpiranim zvaničnicima u Ukrajini i napadaju druge američke zvaničnike koji verno služe svojoj zemlji", rekao je Kent.\nOn je kazao da SAD ne treba da traže od drugih zemalja da se mešaju u izbore i da sprovode istrage o političkim protivnicima onih na vlasti, jer to ugrožava vladavinu prava.\nTejlor i Kent su ranije ukazali da je Tramp vršio pritisak na Zelenskog da otvori istragu o Džozefu Bajdenu, bivšem potpredsedniku SAD i mogućem kandidatu demokrata na predsedničkim izborima 2020. godine, pre nego što Ukrajini bude odoborena vojna pomoć od 391 milion dolara, koje je Kijev želeo za potrebe borbe protiv proruskih separatista na istoku zemlje.\nU telefonskom razgovoru 25. jula, Tramp je od Zelenskog tražio da istraži da li je Bajden kao potpredsednik SAD prekinuo istragu ukrajinskog tužioca o gasnoj kompaniji "Burisma" u čijem je Upravnom odboru bio njegov sin Hanter, kao i istragu o poslovanju Hantera Bajdena u toj firimi i o ukrajinskom mešanju u američke izbore 2016. godine.\nOn je u drugom tvitu upitao "zbog čega je toliki fokus stavljen na svedoke iz druge i treće ruke".\n"Zbog čega je toliki fokus stavljen na svedoke iz druge i treće ruke, od kojih mnogi nikad nisu bili trampovci, ili čiji advokati nikada nisu bili trampovci, kad je sve što treba da uradite da pročitate transkript telefonskog poziva s ukrajinskim predsednikom i vidite iz prve ruke", naveo je Tramp.\nJavna saslušanja svedoka u Predstavničkom domu počela su obraćanjem predsedavajućeg Odbora za obaveštajne službe Adama Šifa koji vodi istragu u okviru procesa opoziva Trampa.\nŠif je u uvodnoj reči rekao da je fokus istrage da utvrdi da li je Tramp zloupotrebio položaj i pozvao Ukrajinu da se meša u američke izbore, i da li je iznuđivao ili ucenjivao tu savezničku zemlju.\nOn je kazao da će odgovori na ta pitanja pogoditi ne samo budućnost Trampa, već i odrediti šta Amerikanci mogu da očekuju od bilo kog budućeg predsednika.\n"Ako ovo nije za opoziv, šta je onda? Da li je predsednikova dužnost da poštuje Ustav", upitao je Šif.\nNajviši rangirani republikanac u Odboru za obaveštajna pitanja Devin Nunes nazvao je javna svedočenja "televizijskom pozorišnom predstavom u režiji demokrata" i rekao da je ceo proces od početka orkestirana prljava medijska kampanja demokrata.\nNunes je kazao da ne treba nastaviti sa "lakrdijom" dok se ne odgovori na tri pitanja: o vezama demokrata i uzbunjivača koji je prijavio da je Tramp zloupotrebio položaj, o ukrajinskom mešanju u američke izbore i o poslovanju sina Džozefa Bajdena, Hantera, u ukrajinskoj kompaniji Burisma.\nPrva javna saslušanja svedoka u istrazi o opozivu Trampa počela su posle nekoliko nedelja pretresa iza zatvorenih vrata, u kojima su učestvovale sadašnje i bivše diplomate, zvaničnici i članovi Predstavničkog doma.\nPosle Tejlora i Kenta, 19. novembra javno će svedočiti zvaničnik Saveta za nacionalnu bezbednost Aleksander Vindman, pomoćnica potpredsednika SAD Dženifer Vilijams, bivši specijalni izaslanik u Ukrajini Kurt Volker i zvaničnik Saveta za nacionalnu bezbednost Tim Morison.\nDan kasnije, na pitanja članova Odbora Predstavničkog doma za obaveštajne službe odgovaraće američki ambasador u EU Gordon Sondland, zamenica ministra odbrane Lora Kuper i zamenik državnog sekretara SAD Dejvid Hejl.\nBivša zvaničnica Saveta za nacionalnu bezbednost Fiona Hil daće iskaz 21. novembra.\nProces opoziva Trampa u Predstavničkom domu Kongresa četvrti je takav slučaj u istoriji SAD. Predsednik Endrju Džonson opozvan je u Predstavničkom domu 1868. godine, a predsednik Bil Klinton 1998. godine, ali je Senat potom glasao protiv opoziva obojice. Ričard Nikson je podneo ostavku na mesto predsednika 1974. godine, pošto je bilo izvesno da će biti smenjen.


Studijska poseta Torinu u okviru projekta Employ Yourself - Caritas Srbije\nStudijska poseta Torinu u okviru projekta Employ Yourself\nCaritas Srbije2020-03-02T09:21:37+00:0002.03.2020.|mladi, socijalna ekonomija, vesti|\nU okviru dvogodišnjeg Erasmus+ projekta Employ Yourself (Zaposli se), koji realizuje mreža Caritasa u jugoistočnoj Evropi, u Torinu je od 17. do 21. februara organizovana studijska poseta u kojoj su učestvovali i predstavnici Caritasa u Srbiji. Cilj ove posete je razmena iskustava i osnaživanje mladih za socijalno preduzetništvo, a Torino je odabran upravo zbog svoje duge tradicije i bogatog iskustva u razvoju socijalnih intervencija za pomoć osobama u potrebi. Tokom trodnevne posete, mladi su imali priliku da se bliže upoznaju sa primerima dobre prakse i radom nekoliko uspešnih socijalno – ekonomskih inicijativa. Organizatori posete su Caritas Italiana i udruženje S-NODI, čiji je osnovni cilj smanjenje siromaštva, kroz promovisanje, podršku i praćenje inovativnog delovanja udruženja, socijalnih preduzeća i lokalne zajednice.\nU studijskoj poseti učestvovalo je oko 30 predstavnika organizacija koje se bave razvojem socijalnog preduzetništva i povećanja zapošljivosti mladih, kao i predstavnici 8 nacionalnih Caritasa iz regiona. Caritas nastoji da prepozna potrebe na terenu i kroz različite razvojne projekte i umrežavanja doprinese smanjenju siromaštva.


SMEŠTAJU JOJ AFERU Pojavile se fotografije na kojima je Ceca gola, ona podnela krivičnu prijavu – Kragujevčani\nSMEŠTAJU JOJ AFERU Pojavile se fotografije na kojima je Ceca gola, ona podnela krivičnu prijavu\nU javnosti je osvanula fotografija na kojoj je Svetlana Ceca Ražnatović obnažena, a jasno se vidi da je reč o fotomontaži.\nNaime, sporna fotografija već nekoliko meseci kruži po društvenim mrežama, a na telo nepoznate devojke je stavljena glava folk dive.\nKako bi stala na put ljudima koji su ovim činom pokušali grubo da naruše njen lik i delo, kao i ugled, Ceca je podnela krivičnu prijavu protiv nepoznatih osoba, saznaje “Blic”.\nNeko je sebi dao za pravo da se toliko igra i napravi montažu kako bi izvrnuo ruglu lik i delo pevačice. Cecin tim je reagovao čim je objavljena ova fotografija na društvenim mrežama i prijavili je kao lažnu, ali kako nije uklonjena sa interneta korisnici su nastavili da je dele. Kako bi svemu stala na put, Ceca je u dogovoru sa advokatom sastavila krivičnu prijavu – objašnjava izvor upućen u ceo slučaj.\nOvim povodom Svetlana Ceca Ražnatović nije želela da se oglašava, ali nam je njen advokat Dušan Stojković potvrdio da je podneta krivična prijava.\nRadi se o najgrubljem kršenju njenih ljudskih prava koje Republika Srbija garantuje i koje treba da štiti. Drago nam je da je naše krivično pravo uvrstilo savremeno krivično delo koje adresira baš ovakav slučaj. Radi se o polnom uznemiravanju. Videćemo kako će tužilaštvo za Visoko tehnološki kriminal reagovati i da li će štititi prava koja mi kao građani imamo, a to je da nas niko polno ne uznemirava – rekao je za “Blic” Dušan Stojković.\nPrema krivičnom zakonu koje je na snagu stupilo 1. juna 2017. godine, a tiče se proganjanja i seksualnog uzemiravanja, za posledice ima do nekoliko godina zatvora licu koje je načinilo ovakav prekršaj.\nJelena Karleuša i Ognjen Vranješ imaju porno film koji bi svakog trenutka mogao da osvane u javnosti! Pevačica i njen ljubavnik...\nKesić isprozivao Karleušu za sve pare: Poruka koja je oduševila Srbiju\nVoditelj je pokušao da „ublaži“ detalje za slučaj da ga slušaju i deca, ali svakako je u svom stilu „pogodio pravo u centar“....\nPLAKAĆETE I VI Marija Šerifović u suzama: Nikad mi nije bilo teže, gospodine moj mali! (VIDEO)\nOvo može samo ona! Marija Šerifović definitivno je jedan od najjačih vokala naše estrade, a o njenim humanim delima se često...\nJelena Karleuša će ostati bez miliona jer Duško Tošić nema nameru da joj oprosti aferu sa Ognjenom Vranješom, ekskluzivno saznaje...\nSve je više dokaza o tome da su Jelena Karleuša i Ognjen Vranješ bili u šemi i da su duže vreme razmenjivali lascivne sadržaje,...


Članice G20 proglasile „Sputnjik Ve“ najboljim lekom protiv kovida\nG20: „Sputnjik Ve“ - najbolji lek protiv kovida\nMinistri zdravlja su na sastanku grupe G20 proglasili vakcinu „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) najboljim lekom protiv virusa korona, izjavio je ministar zdravlja Rusije Mihail Muraško.\nKako je rekao ministar, ruska vakcina je, najverovatnije, prvi medicinski preparat koji je u poslednjih deset godina postao poznat u celom svetu. Ministar se zahvalio rukovodstvu Moskve i lekarima na aktivnom učešću u kliničkim ispitivanjima vakcine.„Kolosalno prikupljanje podataka u kratkom vremenskom periodu kako bi se dokazalo da je (vakcina) bezbedna i efikasna - košta mnogo, a (naša) zemlja je bila prva u svetu“, rekao je on.Muraško je naveo da se više od 1.200 medicinskih preparata pojavilo na tržištu tokom pandemije. Do sada se nije dogodilo da se u tako kratkom vremenu pojavi tako veliki broj lekova. Prema rečima Muraška, među njima su i novi preparati koji spasavaju život.Sastanak ministara zdravlja grupe G20 je održan 5. septembra.\n12:11 09.09.2021 (Osveženo: 12:46 09.09.2021)\nMinistri zdravlja su na sastanku grupe G20 smatraju da je vakcina „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) najbolji lek protiv virusa korona, izjavio je ministar zdravlja Rusije Mihail Muraško.\nKako je rekao ministar, ruska vakcina je, najverovatnije, prvi medicinski preparat koji je u poslednjih deset godina postao poznat u celom svetu.\n"Danas su ministri zdravlja na G20 govorili: Sputnjik je najbolji preparat za prevenciju", rekao je Muraško na IV Forumu za socijalne inovacije regiona.\nMinistar se zahvalio rukovodstvu Moskve i lekarima na aktivnom učešću u kliničkim ispitivanjima vakcine.\n„Kolosalno prikupljanje podataka u kratkom vremenskom periodu kako bi se dokazalo da je (vakcina) bezbedna i efikasna - košta mnogo, a (naša) zemlja je bila prva u svetu“, rekao je on.\nMuraško je naveo da se više od 1.200 medicinskih preparata pojavilo na tržištu tokom pandemije. Do sada se nije dogodilo da se u tako kratkom vremenu pojavi tako veliki broj lekova. Prema rečima Muraška, među njima su i novi preparati koji spasavaju život.\nSastanak ministara zdravlja grupe G20 je održan 5. septembra.\nAmerika bi mogla da proizvodi „Sputnjik Ve“\n2 Septembar, 09:13


Stanovnici Izvora: Komunalno preduzeće više od dva meseca ne odnosi smeće - Radio Kontakt Plus\n19:39, 19.02.2020Izvor: RTK2, KoSSev\nStanovnici sela Izvor, u opštini Novo Brdo, optužuju Komunalno preduzeće „Ekohigijena“, da uprkos redovnom izmirivanju računa, više od dva meseca ne odnosi smeće iz ovog mesta. Sa druge strane, ove navode demantuje rukovodstvo preduzeća, navodeći da im zbog neredovnog plaćanja građani duguju više od 300.000 evra, piše RTK2, a prenosi KoSSev.\nStanovnici mahale Miljkovi i Dimovići tvrde da iako redovno plaćaju komunalne usluge, Kompanija „Ekohigijena“ više od dva meseca ne pruža svoje usluge.\n“Problem je održavanje higijene na našem terenu, zato što se ne vrši redovno sakupljanje smeća tamo gde su postavljeni kontejneri. Imamo malo kontejnera, a veliku količinu smeća. U našoj mahali su četiri kontejnera, to bi bilo dovoljno da smo samo mi korisnici, međutim, ovde smeće odlažu i prolaznici, nakupi se previše, pa nemamo gde da bacimo. Ima dosta pasa lutalica koji raznose smeće po privatnim imanjima“, rekao je Goran Maksimović iz Izvora.\n„Smeta mi puno, kontejner mi je ispred kuće, kada se zapali od pepela ne smemo da otvorimo vrata ni prozore, jer dim ulazi unutra. Psi raznose kese, džakove, donesu nam na terasu, mislim da je ovo strašno! Redovno plaćam komunalne usluge, koje iznose 5 evra mesečno“, kaže Ivan Ristić.\n“Više od tri meseca sigurno nisu došli da odnesu smeće koje se raznosi svuda po selu. Ovo je cirkus, čista bolest, dolaze samo kada treba da naplate. Ovo treba rešavati pod hitno! Uglavnom smo se obraćali ljudima koji obavljaju komunalne usluge, ali bolje i da se ne obraćamo, kao da im nismo rekli ništa“, izjavio je Srđan Dimić.\nMeđutim, na spisku za izmirivanje računa za komunalne usluge ne nalaze se imena svih meštana. Oni čiji su domovi udaljeni od kontejnera odbijaju da plate usluge.\n„Problem je što sam ja udaljen od ovog kontejnera skoro kilometar, a komunalna služba od mene traži da ja platim usluge. Jedno vreme sam plaćao, ali od kada su psi lutalice pokušali da me rastrgnu kod kontejnera, ja sam odustao. Onda su došli sa policijom da izvrše prinudnu naplatu, na šta nisam pristao, pa su na silu ušli u kuću i popisali stvari“, istakao je Ljuba Miljković.\nIz Komunalog preduzeća „Ekohigijena“ kažu da su plaćanja oslobođene socijalno ugrožene porodice, kao i bivši pripadnici OVK, a da komunalne usluge ne plaćaju meštani do čijih kuća ne može da stigne kamion. Sa druge strane, demantuju da već dva meseca nije odvoženo smeće.\n„Bilo je nevreme i sneg, pa zbog nepristupačnog terena, krivina, kamion nije mogao da priđe mahali Dimovići. Poslednje nedelje bili su praznici, tako da nismo išli tri nedelje, a ne dva meseca, to nema šanse. Želeo bih da iskoristim priliku da kažem da imamo problem sa neredovnim platišama, koje duguju više od 300.000 evra. U ovoj mahali najmanje plaćaju komunalne usluge, zato se i žale. Mi imamo raspored, petkom naša služba uklanja smeće. Kada ne vršimo usluge, mi ne naplaćujemo za taj mesec“, navodi Naser Ibrahimi, direktor Komunalnog preduzeća „Ekohigijena“.\nIbrahimi ujedno tvrdi da kontejneri nisu udaljeni više od 200 metara od kuća.\n„Meštani se žale i da su im kontejneri previše udaljeni od kuće? To ne može da bude, zakonom je predviđeno da kontejner od kuće može biti udaljen najviše 200 metara. Mi smo ruralno mesto, kamion ne može da dođe do svake kuće, pa kontejnere stavljamo tamo gde kamion može da priđe. Bez obzira što je kontejner daleko od pojedinih kuća, njihovi vlasnici ih koriste, ali ne plaćaju usluge.“\nIz Opštine Novo Brdo kažu da postoji problem sa izvoženjem smeća, ali napominju da rade na rešavanju.\n“Putevi su mnogo loši, a mi imamo veliki kamion, što nam predstavlja problem. Imali smo jedan manji kamion, sa kojim smo imali veće troškove. Napravili smo plan, ali ni građani nisu fer prema kompaniji za komunalne usluge, neredovno plaćaju, svi bi hteli da se vode kao socijalni slučajevi. Problem je i što su recimo dve kuće predaleko i kamion ne može samo do njih, ne isplati se. Pokušavamo da rešimo ovaj problem, potrebna nam je donacija, jer nemamo dovoljno sredstava. Pokušaćemo da svakom domaćinstvu obezbedimo kante, pa ćemo moći da priđemo manjim kamionom do svih, kada su putevi prohodni“, napominje Šefkije Mehmeti, službenik javnih usluga pri Opštini Novo Brdo.\nOpština Novo Brdo ima problema i sa divljim deponijama, koje, prema rečima nadležnih, nastaju zbog odlaganja smeća iz drugih opština. Da je situacija zabrinjavajuća, govori i podatak da se na teritoriji opštine Novo Brdo nalaze čak 32 divlje deponije.\nTagovi: Novo BrdoEkologija\nNovo Brdo: Pojačane aktivnosti volontera na distribuciji pomoći\nBrojni problemi povratnika u mahali Ćeranovica