BALKANSKI ŠAMPIONAT U DRESURNOM JAHANJU | Novi Sad\nPočetna stranica › BALKANSKI ŠAMPIONAT U DRESURNOM JAHANJU\nBALKANSKI ŠAMPIONAT U DRESURNOM JAHANJU\nČlan Gradskog veća za sport i omladinu Predrag Svilar i šef kabineta gradonačelnika Novog Sada Aleksandar Petrović prisustvovali su sastanku Organizacionog odbora Balkanskog konjičkog šampionata u dresurnom jahanju, koji će biti održan od 25. do 29. juna na Novosadskom sajmu. Pored predstavnika Grada sastanku su prisustvovali i predstavnici Saveza za konjički sport, Novosadskog sajma, Hitne pomoći i javnih preduzeća koje će doprineti uspešnoj organizaciji i realizaciji takmičenja.\n-Ove godine nam je ukazana čast i odgovornost da se u našem gradu održi Balkanski šampionat u dresuri. Grad Novi Sad, sa Novosadskim sajmom biće značajan partner Savezu za konjički sport i zajedno sa svojim javnim preduzećima doprineće da ova manifestacija, koja ima izuzetan značaj za Grad bude organizovana na najvišem nivou - izjavio je Predrag Svilar.\nPored brojnih takmičara iz balkanskih zemalјa i zemalјa u okruženju na Balkanskom konjičkom šampionatu u dresurnom jahanju biće prisutni i brojni gosti iz ovog sporta, a specijalni gost poslednjeg dana takmičenja biće predsednica Međunarodne konjičke federacije, NJKV jordanska princeza Haya Al Hussein koja će prisustvovati ceremoniji zatvaranja takmičenja.


Na ovom mestu u Zemunu krije se možda i najlepši pogled na Dunav u Beogradu!\nMilenijumska kula je najpoznatiji simbol Zemuna, nalazi se na brdu Gardoš sa kog se prostire najlepši pogled na Dunav, donji deo Zemuna i ostatak Beograda. Sagrađena od cigle i opeke, prkosi vremenu i predstavlja jedan od poslednjih tragova nekada moćnog Austrougarskog carstva na tlu današnje Srbije.\nKula na Gardošu je izgrađena da bi obeležila zamišljenu južnu granicu Ugarske i jedina je ostala sačuvana od svih spomenika izvan današnje Mađarske. Kule u Slovačkoj, Ukrajini i Rumuniji više ne postoje. Samo ime Gardoš je mađarska transkripcija srpske reči “grad”\nIzvorno ova kula je nazvana Milenijumska, ime je dobila po jednom milenijumu, odnosno 1.000 godina od dolaska Ugara na ove prostore, a kasnije tokom vremena dobijala je različita imena. Srbi koji su naseljavali Zemun nazivali su je Kula Sibinjanin Janka, po istorijskoj ličnosti Janošu Hunjadiju, koji je ratovao protiv Turaka.\nGardoš kula je danas vizuelni i istorijski simbol naselja, jer obeležava mesto na kome je nastala zemunska istorija prepuna kultura i naroda.\nDanas, nakon restauracije kao kulturno-istorijski spomenik od posebnog značaja, Kula Gardoš sve više postaje jedna od posećenijih turističkih destinacija Zemuna i Beograda, bez čijeg obilaska poseta Beogradu ne bi bila potpuna.


Početak kampanje "Biram Srbiju" i obeležavanje 20 godina od osnivanja TO "Tara-Drina" - Turistička organizacija "TARA - DRINA"\nPočetak kampanje “Biram Srbiju” i obeležavanje 20 godina od osnivanja TO “Tara-Drina”\nU subotu 15. maja 2021. godine u 11 časova u podnožju Avalskog tornja, Turistička organizacija Srbija organizuje početak i promociju letnje kampanje pod sloganom „Biram Srbiju“.\nMedijima će se obratiti direktorka Turističke organizacije Srbije, gospođa Marija Labović i tim lider projekta #EUzaTEBE Kulturno nasleđe i turizam gospodin Aleksandar Bec. Događaju će prisustvovati i predstavnik Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, gospodin Nemanja Sarač.\nOvim povodom Turistička organizacija Srbije organizuje i izložbu fotografija “Biram Srbiju“. Osim najlepših pejzaža, iskustava, avantura i specijaliteta na fotografijama, posetioce će dočekati i svoju turističku ponudu predstaviti i predstavnici lokalnih turističkih organizacija iz Srbije.\nBudući da je nova sezona na pragu, ovo je prava prilika da se podsetimo mesta koja volimo, ali i da naučimo nešto o destinacijama i iskustvima koje još nismo upoznali, ili doživeli.\nTokom promocije kod Avalskog tornja Turistička organizacija “Tara-Drina” Bajina Bašta počeće i zvanično obeležavanje jubileja – 20 godina od osnivanja.15. maja 2001. godine osnovana je lokalna turistička organizacija opštine Bajina Bašta, tada pod imenom Sportsko-turistički centar “Bajina Bašta”. Od ove subote pa tokom cele godine planirano je niz aktivnosti kojima će se obeležiti dve decenije postojanja naše ustanove.\nPovodom ovog značajnog jubileja sve posetioce štanda TO “Tara-Drina” na prezentaciji kod Avalskog tornja očekuju brojni prigodni pokloni. Pored toga očekuju ih i najnoviji promotivni materijali destinacije Tara Drina Bajina Bašta kao i predstavljanje programa 3.Ćirilične baštine koja se održava sledeće sedmice u Bajinoj Bašti.\nTuristička organizacija TARA - DRINA2021-05-14T21:27:42+01:00


U fokusu saradnja i zelena agenda | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE U fokusu saradnja i zelena agenda\nVIDEO K9: Međunarodna saradnja u oblasti energetike je veoma važna, zbog čega i jeste u fokusu resornog ministarstva, a situaciju u energetskom sektoru komentarisao je stručnjak za ova pitanja Miodrag Kapor.\nMinistarka rudarstva i energetike Srbije Zorana Mihajlović rekla je tokom video-konferencije sa predstavnicima SAD da je saradnja u procesu energetske tranzicije neophodna, posebno u momentima energetske krize.\nOna je tokom razgovora sa predstavncima Stejt departmenta, Ministarstva energetike SAD, Ministarstva trgovine SAD, USAID-a i ambasade SAD u Beogradu navela i da je potrebno nastaviti zelenu agendu, saopštio je njen kabinet. Rekla je da je „energetika danas najvažnija tema“, i da, kako je navela, „kriza će se završiti, ali svakako moramo da razgovaramo o viziji i strategiji energetike“.\nKakve sve veze je moguće razvijati u oblasti energetike pitali smo stručnjaka za energetiku Miodraga Kapora.\nZorana Mihajlović je naglasila je da su „Srbija i SAD prijateljske zemlje i da energetika otvara prostor za unapređenje sveobuhvatnih odnosa“.\n“Saradnja koja postoji između Ministarstva rudarstva i energetike Srbije i Ministarstva energetike SAD stvara mogućnost za realizaciju zajedničkih projekata, pre svega u oblasti dekarbonizacije i borbe sa klimatskim promenama”, rekla je ona.\nPodsetila je na učešće Srbije na ministarskom sastanku Partnerstva za transatlantsku energetsku i klimatsku saradnjuu Varšavi i na okruglom stolu o energetskoj bezbednosti i diverzifikaciji u Pragu.\nTo, kao i razgovori sa državnom sekretarkom i zamenikom sekretara za energetiku i zamenikom sekretara za trgovinu, prema njenim rečima, “pokazuju jasno opredeljenje Srbije da nastavi proces energetske tranzicije i ide ka ostvarenju vizije o zelenoj energetici”.\nU saopštenju je navedeno da je na sastanku bilo je reči o izgradnji energetske infrastrukture, diverzifikaciji energetskih izvora, razmeni iskustava i tehnologija, tranziciji ka čistoj energiji i unapređenju energetske efikasnosti.\nMihajlović je navela da novi investicioni plan podrazumeva izgradnju novih kapaciteta u Srbiji, te da, kako je navela, osim RHE Đerdap 3 i Bistrica, želimo i nove solarne i vetroelektrane.\n“Želimo da razgovaramo o svim izvorima energije, uključujući i nuklearnu energiju”, rekla je ona.\nRekla je da je u prethodnom ministarstvu koje je vodila saradnja sa američkim kompanijama bila izuzetno uspešna i da, kako je ukazala, “zajedno završavamo velike projekte u oblasti saobraćaja i infrastrukture”.\n“Uverena sam da možemo jednako uspešno sarađivati i u oblasti energetike, konkretno u oblasti zelene energije”, rekla je ona.\nPrilog preuzeto od KTV Zrenjanin\nPrethodni tekstKarte za “Soko” od 1. juna 400 dinara\nSledeći tekstOd 30. maja radovi u ulici Novosadskog sajma


Sramotna rezolucija UNESCO Vesti iz Izraela\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu u petak je pozvao osoblje UN-a na seminar o jevrejskoj istoriji, nakon što je UNESCO doneo rezoluciju u kojoj je odbio priznati vezu Jevreja sa Brdom Hrama, najsvetijim mestom judaizma.\nRezolucija koju je doneo UNESCO naziva Izrael “okupatorskom silom” i koristi arapske nazive Džamija Al-Aqsa/Al-Haram al-Šarif bez ijednog pominjanja naziva Brdo Hrama, kako ga nazivaju Jevreji. Tekst pominje Trg Zapadnog zida, ali pod znacima navoda, nakon arapskog naziva Al-Buraq.\nNetanjahu je izjavio da je u šoku odlukom UNESCA da odbije priznati vezu Jevreja sa Brdom Hrama koje je za njih najsvetije mesto.\n“Zato danas pozivam osoblje UN-a u Izraelu na seminar o jevrejskoj istoriji”, rekao je u svojoj izjavi Netanjahu.\n“Ja ću da budem domaćin u kancelariji premijera, a seminar će da vodi vodeći učitelj jevrejske istorije.”\n“Pozvani su i svi diplomati, uključujući diplomate zemalja koje su glasale za ovu odluku”, rekao je izraelski premijer nakon donošenja rezolucije o “okupiranoj Palestini”.\n“Teško je poverovati da bilo ko, a naročito organizacija čiji je cilj očuvanje istorije, može da zanemari povezanost Jevreja sa Brdom Hrama koja traje hiljadama godina’’, zaključio je Netanjahu.\nOdgovor na premijerov poziv na lekciju o jevrejskoj istoriji stigao je dan kasnije: „Ne hvala“, rekao je specijalni izaslanik UN-a za mirovni proces na Bliskom istoku Nikolay Mladenov.\nRezoluciju UNESCA predali su Alžir, Egipat, Liban, Maroko, Oman, Katar i Sudan, a odobrena je od strane 33 zemlje među kojima su Francuska, Rusija, Španija i Švedska. Sedamnaest je zemalja ostalo suzdržano, dok je 6 glasalo protiv, a to su: Amerika, Estonija, Nemačka, Litvanija, Holandija i Velika Britanija.\nGana i Turkmenistan nisu prisustvovali glasanju.


Nemac pronađen mrtav u kući sa 46 zmija – Nadlanu.com\nNemac pronađen mrtav u kući sa 46 zmija\nObjavljeno 29. maja 2013. / 13:23:01\nSve je počelo tako što je poslodavac nesrećnog čoveka bio uznemiren, jer se uzgajivač zmija nije pojavio na poslu sedam dana, pa je alarmirao policiju koja je provalila vrata porodične kuće i pronašla leš čoveka medju zmijama. Štampa navodi da je, medju zmijama, bilo i sedam kraljevskih pitona i jedna anakonda.\nPovodom špekulacija da je uzrok smrti ujed, odnosno, napad zmije, policija nije ništa saopštila, osim da će danas biti obavljena obdukcija leša, a mediji pišu da nema znakova da je čovek ubijen ili da je izvršio samoubistvo, pa se tako špekuliše da je čovek, jednostvano, umro prirodnom smrću.\n“Zmije su ukupno dugačke 116 metara i teške 337 kilograma”, rekao je šef minhenske stanice za reptile Markus Baur, precizirajući da o 27 tigrastih pitona, 11 mrežastih pitona, sedam kraljevskih pitona i jednoj anakondi.\n“Kod nas postoji pravilo – jedan čovek po metru zmije”, rekao je Baur, ukazujući i na finansijsku stranu celog slučaja – da su hrana i struja, pošto je zmijama potrebno toplo okruženja, veoma skupe za održavanje toliko zmija.\nMediji, pozivajući se na saradnike tog centra za reptile, kažu da je nesrećni uzgajivač svoje zmije lepo negovao i da su im vivarijumi bili čisti, kao i “papiri”, jer je on svoje zmije uredno prijavljivao.\nBaur ne isključuje mogućnost da je neka od “ljubimaca” preminulog napala čoveka, ali ipak smatra da je to “malo verovatno”.\n“Zmije se, očito, nisu osećale ugroženo od čoveka i čak ovde u ovoj prijemnoj stanici, gde su na malom prostoru i 'stresirane', sme se otvoriti vivarijum, a da one, pri tom, ne napadaju”, smatra Baur.\nZmije nisu pojele leš, što se objašnjava njihovim navikama ishrane, a mediji pišu da je za ove “kućne ljubimce” potrebna velika količina pilića, pataka, zečeva, pacova…\nNemačka se više puta nalazila na “udaru” sličnih vesti o neobičnim navikama ljudi i njihovoj ljubavi prema opasnim životinjama. Tako je pre par godina grad Milhajm na Ruru, smešten u samom srcu Rurske oblasti, na granici prema Esenu, nekoliko dana bio izložen strahu i poteri za zmijom otrovnicom monokl-kobrom, dugačkom oko 30 centimetara.\nMladić je, medjutim, obavezan da preuzme nastale troškove, a oni su, kako je rekao portparol, samo za petodnevni angažman vatrogasaca oko 38 500 evra. “Ukupno, troškovi iznose oko 100 000 evra”, rekao je tada portparol.


Srpski Mainstream pokrenuo program podrške ženskom preduzetništvu\nPrvi događaj u okviru programa podrške ženskom preduzetništvu koji organizuje srpska hosting kompanija Mainstream, održaće se 7. aprila u Ušće Shopping centru od 10 do 19 časova. Pomenuta kompanije na ovaj način započinje projekat podrške ženskom preduzetništvu koji nosi naziv 'Super žena'.\nPosetioci će imati priliku da u periodu od 18 do 19 časova u centralnom holu Ušća popričaju i upoznaju se sa uspešnim preduzetnicama, hrabrim ženama koje su ideju pretvorile u biznis, a samo neke od njih su Nađa Jokanović, suosnivačica Wannabe Magazina, zatim Ana Pajković i Marija Janjušević, mlade mame preduzetnice koje su pokrenule Kidster aplikaciju, Sonja Dakić, suosnivačica kompanje DajDaj pelena, kao i Vesna Velkić, direktorka Admin Trening Centra.\nMainstream daruje preduzetnicama 50% popusta\nPokretanje poslovanja i ulazak u preduzetničke vode, sa sobom donosi danas obavezno prisustvo na Internetu, a osim izrade sajta, obavezan korak je skladištenje informacija na određenu hosting platformu. Iz tih razloga iz Mainstreama su odlučili da obezbede popuste od 50% za sve super žene bilo da su to menadžerke, preduzetnice, žene koje već imaju svoj posao ili ideju za biznis, i to na sledeće usluge:\nPostavljanja web sajta online\nPremeštanja svih poslovnih aplikacija na cloud, čime se značajno smanjuju troškovi poslovanja (mCloud.rs hosting),\nKupovine Internet domena (Domenko.rs),\nRazličite IT kurseve u okviru Admin trening centra (ATC.rs).\nIz organizacije ističu da akcija važi do 30. aprila, a svi koji se prijave na pultu tokom promocije u Ušću, popust mogu iskoristiti u naredna tri meseca. Više informacija o predstojećem događaju moguće je pronaći na zvaničnom sajtu hosting servisa mCloud.


Mađarska šalje dodatnih 100 vojnika u sastav Kfora – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / Mađarska šalje dodatnih 100 vojnika u sastav Kfora\nadmin Decembar 10, 2019\tVijesti Leave a comment 61 Views\nMađarska namerava da sa dodatnih 100 vojnika poveća vojno prisustvo na Kosovu, tako da će u sastavu Kfora brojati skoro 500 pripadnika.\nPovećanje broja vojnika u sastavu te međunarodne vojne misije na Kosovu nedavno je najavio mađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto.\nSijarto je, u izjavi za mađarske medije na marginama samita NATO u Londonu, na kojem je obeleženo 70 godina postojanja Alijase, rekao i da će Mađarska uputiti i u Avganistan dodatnih 80 vojnika da bi se “borili protiv širenja ekstremističkih ideologija i nasilja u regionu”.\nMađarska će i dalje podržavati nacionalnu bezbednost i odbrambene snage u Avganistanu sa pola miliona američkih dolara godišnje u naredne četiri godine, rekao je Sijarto, prenela je mađarska agencija MTI.\nSijarto je tom prilikom nazvao NATO najuspešnijom odbrambenom alijansom na svetu i istakao važnost njenog očuvanja, posebno sada kada, kako je ukazao, teroristi postavljaju nove izazove usvajajući nove tehnologije.\nOn je napomenuo i da je ilegalna imigracija, posebno na Zapadnom Balkanu, ponovo u porastu.\n– To povećava pretnju koju predstavljaju terorističke organizacije – rekao je Sijarto.\nPrema njegovim rečima, talasi nekontrolisane ilegalne migracije pruža terorističkim organizacijama priliku da šire ekstremističke ideologije širom sveta.\nPrevious Nove američke sankcije za pojedince i firme iz Srbije, Kipra, Venecuele i Letonije\nNext ITALIJA POVLAČI PRIZNANJE tzv. KOSOVA?! Stigla MOĆNA PORUKA: Tamo su teroristi, moramo podržati Srbiju!\nPanika u Sankt Peterburgu: Stiglo upozorenje o još jednom napadu, zatvoren metro!\nNOVI DETALJI ZLOČINA KOJI JE POTRESAO REGIJU: NJEGOV ZADATAK JE BIO DA SE OTARASI TIJELA: Hapse Zoranovog oca zbog ubistva Jelene!\nNISU SAMO MIGOVI: Evo šta sve Srbija dobija od Rusije od naoružanja\nROĐENI OTAC MI JE ČESTITAO KAD SAM GA UBIO: Ubistvo najvećeg srpskog kriminalca viđeno očima njegovog UBICE!\nProsvetarima, lekarima, vojsci i policiji 10 odsto veće plate\nOtišli su na pregled ultrazvukom da potvrde trudnoću – Doktor je preblijedio kao krpa i saopštio im vijest za koju nijedan roditelj ne bi bio spreman…\nNOSIO IH JE TRIDESET GODINA I KRILE SU VELIKU TAJNU: Priča o cipelama patrijarha Pavla pokazuje NJEGOVU VELIČINU\nSKANDAL NAD SKANDALIMA – CIA POSLALA HITAN ZAHTEV VUČIĆU: „Slušaj, ovo moraš da uradiš!“\nUDARAC ZA SRPSKU VLAST! „Rusija se ustremila na Bosnu: Dodik Moskvi važniji i do Vučića“


Razvoj "pametnih gradova" - uštede veće od investicija\nRazvoj „pametnih gradova“ – uštede veće od investicija\nTanjug 13. januara 2019. 13:28\nBEOGRAD – Ulaganja gradova u pametne tehnologije se ubrzano uvećava i u 2018. premašilo je 100 milijardi dolara, a procenjuje se da će do kraja ove godine doneti gradovima ekonomsku vrednost četiri puta veću od uloženog.\nZbog toga je važno da gradovi i opštine u Srbiji prate svetske trendove, jer su uštede višestruko veće od investicija, ističe predsednik Saveza za e-upravu Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) Željko Tomić.\nKako kaže, procenjuje da se će do 2025. godine 70 odsto stanovništva živeti u gradovima, a primena savremenih informacionih i komunikacionih tehnologija može dosta da olakša funkcionisanje i primenu različitih servisa i usluga.\nSve je više gradova u svetu, koji već koriste ili se pripremaju da primene rešenja za razvoj pametnih gradova, a uslov za to je masovna digitalizacija svih gradskih funkcija i poslova, ukazuju stručnjaci.\nTomić kaže da je u Srbiji takođe veliki izazov primena savremenih tehnologija.\nTo je kaže, velika šansa za domaće tehnološke kompanije i stratap preduzeća.\nOn ističe da u Srbiji ima pozitivnih primera poput kompanije „Strawberry energy“ koja je osmislila klupe za punjenje mobilnih uređaja, zatim kompanije koja je osmislila „pametne zebre“- pešačke prelaze koji svetle noću, što u značajnoj meri doprinosi sigurnosti u saobraćaju.\nTakođe, postoje aplikacije o kvalitetu vazduha, novou buke, aplikacije za komunalne službe, i slično, a takođe i portal otvorenih podataka omogućava razvoj aplikacija koje će biti od velike koristi za građane i mogu doprineti i boljoj efikasnosti javne uprave, navodi sagovornik Tanjuga.\n„Postoje pozitivni primeri u mnogim gradovima i svi su svesni da što pre treba da hvataju priključak sa svetom i da na ovaj način rešavaju mnoge probleme i potrebe građana. Svest o tome postoji i krećemo se u dobrom pravcu“, kaže Tomić.\nOn ističe i značaj razvoja servisa eUprave što u velikoj meri olaksava komunikaciju građana i države, takođe i privrede i države.\nKao jedan od primera iz Evrope na koji se možemo ugledati Tomić navodi automatizovani sistem za prikupljanje otpada zahvaljujući kojem je Helsinski smanjio korišćenje đubretarskih kamiona za 90 odsto.\nTakođe, Barselona ima sistem javnog osvetljenja koje se uključuje samo po potrebi.\nZanemarljiv nije ni primer Koreje koja ulaže 40 milijardi dolara u izgradnju pametnog grada budućnosti.\nTomić ističe da za lokalne samouprave u Srbiji zanimljiv može biti primer projekta „internet sela“ koji je praktično pružio šansu lokalnom stanovništvu da putem e-trgovine plasiraju proizvode i tako se ekonomski osnaže.\n„To je nesto sto su drugi radili i vazno je da se prevaziđe jaz između sela i grada u primeni savremenih tehnologija, odnosno poveća korišćenje internet tehnologija na selu da bi proizvođaci iz ruralnih područja preko novih tehnologija bolje plasirali proizvode i bili bliže kupcima“, ističe Tomić.\nDa je razvoj pametnih gradova važan posao, svedoči i to što je iz Ministarstva za inovacije i tehnološki razvoj najavljeno je da će u okviru budžeta za inovacije za ovu godinu biti predviđen specijalni budžet za „pametne gradove“.\n„Srbijagas“ kupio „Bijeljina-gas“\nRCC: Neformalna zaposlenost na Zapadnom Balkanu izmedju 18 i 33 odsto\nPrivredni rast SAD-a ubrzao na 3,2 odsto u prvom kvartalu\nMerkator ostvario neto dobit od 1,6 miliona evra\nDajhman u Hrvatskoj 2018. prodao 1,73 miliona pari obuće\nSvaki muškarac, žena i dete u SAD duguje 220.000 dolara\nRCC: Neformalna zaposlenost na Zapadnom Balkanu izmedju 18 i…


Novosti: Vojnoobaveštajni vod Eufora ruši Dodika - Sputnjik Srbija\n16:33 13 April 2021\nNovosti: Vojnoobaveštajni vod Eufora ruši Dodika\n09:07 05.10.2018 (osveženo 10:08 05.10.2018) Preuzmite kraći link\nVojnoobaveštajni vod u okviru Eufora priključio se, pod parolom sprečavanja ruskog uticaja u regionu, akciji rušenja predsednika Republike Srpske Milorada Dodika s vlasti uoči predstojećih opštih izbora u BiH, pišu Novosti pozivajući se na obaveštajne krugove.\nDodik pisao Vučiću: Molim te, odloži posetu\nKako navode Novosti, pripadnici ovog voda raspoređeni su širom BiH — u Mostaru, Bihaću, Tuzli, Doboju, sa ciljem praćenja i nadgledanja izbora.\nPrema saznanjima Novosti, opremljeni su tehnikom za prisluškivanje i drugom savremenom opremom.\nVodeću ulogu u obaveštajnom ratu protiv Dodika i aktuelnog rukovodstva RS, prema informacijama lista, ima britanska služba MI6, koja se infiltrirala u predstavništva međunarodnih organizacija.\nList navodi da je još u junu u BIH iz Britanije na zahtev operativnog komandanta Eufora Džejmsa Everarda došlo 40 vojnika i oficira navodno sa ciljem da se unaprede kapaciteti snaga EU.\nReč je, međutim, u velikoj meri o oficirima obaveštajcima, a glavni cilj im je uticaj na ishod izbora u BiH, navode Novosti i dodaju da je slabljenje uticaja Dodika pred glasanje deo široke akcije Zapada na suzbijanju uticaja Rusije.\nBritanski obaveštajci se nadaju da bi njegovim porazom otvorili put mekšem stavu novog rukovodstva RS prema približavanju zapadnoj vojnoj alijansi, ali i udaljavanju od Moskve, pišu Novosti.\n© Sputnik / Amel Emric\nŠta se sprema za Srpsku: Obojena revolucija, ako bude tesan rezultat (video)\nKako navodi list, prema jednom od scenarija, za slabljenje uticaja Dodika mogli bi da se zloupotrebe protesti Pokreta „Pravda za Davida“, a pominje se i mogućnost insceniranih nereda, kako bi se izazvala reakcija policije\nTo bi, kako piše, prema planu trebalo da dovede do međunarodne i medijske osude, pa čak i do vojnog angažovanja Eufora.\nPrema rečima Dodika, baza Butmir kod Sarajeva, gde je stacionirano 2.000 pripadnika evropskih bezbednosnih snaga, predstavlja prihvatilište za „crne operacije“.\nDodik tvrdi da je namera Zapada da od BiH stvori centralizovanu zemlju i da mu u tome smeta jaka RS.\n16:32 Prekinuta sednica Saveta bezbednosti, Rusija tražila da Priština ukloni zastavu\n15:47 Kina poručila Americi: Ne igrajte se vatrom


Počinju prijave za e-obuku o dobrom upravljanju na lokalnom nivou\nBeograd, 28. septembar 2018.\nU okviru programa Swiss PRO, Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) organizovaće e-obuku (učenje na daljinu) na temu „Dobro upravljanje na lokalnom nivou“. Obuka koja treba da osnaži kapacitete lokalnih samouprava u ovoj oblasti trajaće od 15. oktobra do 23. novembra 2018.\nE-obuka o dobrom upravljanju u namenjena je donosiocima odluka i zaposlenima u gradovima i opštinama koji treba da doprinesu usvajanju i sprovođenju principa dobrog upravljanja: efikasnosti, delotvornosti, transparentnosti, odgovornosti, vladavini prava, participaciji, jednakosti i nediskriminaciji u svakodnevnoj praksi.\nKako bi polaznici obuke, koja će trajati šest nedelja, dobili osnovne informacije o programu obuke, mentorima i načinu rada i korišćenja platforme za učenje na daljinu, SKGO će 10. oktobra 2018. sa početkom u 11 časova u hotelu „M“ (Bulevar oslobođenja 56a) organizovati jednodnevni skup povodom početka obuke. Prijavljenim učesnicima agenda će biti blagovremeno poslata.\nObuka je za predstavnike gradova i opština besplatna, a više informacija nalazi se na ovom linku.


Novi paket pomoći Grčkoj\nDrugi po redu program pomoći toj zemlji, težak 130 milijardi, trebao bi pomoći toj zemlji da se odmakne od ivice bankrota. Nakon mjeseci pregovora sa eurozonom i Medjunarodnim monetarnim fondom, toj zemlji je otvoren put ka drugoj po redu finansijskoj injekciji ,koja bi joj trebala pomoći na samo da otplati prispjele rate dugova, već i da od grčke države sačini finansijski održivu i štedljivu zemlju.\nSudechi po dosadašnjem razvoju zbivanja i sadržaju poruka kakve su u posljednje vrijeme putovale na relaciji Brisel-Atina i obratno, nema nikakve sumnje da će ministri eurozone donijeti pozitivnu odlku o sudbini Grčke kojoj, ukoliko za tačno mjesec dana ne izmiri prispjele obaveze, prijeti opšti bankrot države, bankrot i crvena karta za izlazak iz eurozone, što nikome ne bi donijelo ništa dobra..\n"Nije ničija namjera da Grčku izbaci iz eurozone. To bi bilo loše rješenje za Grčku , ali i jednako loša situacija za eurozonu", kazao je šef euro-grupe Žan Klod Junker.\nNakon što su, jedan za drugim, ispunili sve preduvjete Brisela i Medjunarodnog monetarnog fonda, preduvjete koji su sem novog stezanja kajša za obećanih 130 milijardi tražili i političke garancije grčkih vlasti da će se držati dogovorenog, gosti iz Atine se sa razlogom nadaju dobrim vijestima.\n"Optimista sam , ali nam treba jasna politička potvrda euro-grupe", kazao je grčki ministar finansija Evangelos Venizelos.\nMedjutim, ekonomski stručnjaci ne vjeruju da će samo novi program finansijske podrške izvući Grčku iz krize ili, bolje reći, obični ljudi efekte oporavka neće osjetiti još dobar niz godina, sve dok trend iskazivanja minusa-od budžeta do ekonomije-ne zamijene pozitivni pokazatelji. A do tada, nova otpuštanja, beskonačna štednja, nezadovoljstvo onih koji podnose najteže breme i, na širem polju, odsustvo pune stabilnosti za ostatak društva eurozone.


Mali i Ðorđević o minimalcu, traži se kompromis - Info 24\nMali i Ðorđević o minimalcu, traži se kompromis\nOčekuje se da će visina prosečne plate već u decembru dostići 500 evra, kao što je najavio i predsednik Aleksandar Vučić, rekao ministar finansija Siniša Mali na konsultativnom sastanku uoči početka pregovora sa predstavnicima sindikata i poslodavaca ističući da je cilj Vlade da poboljša kvalitet života građana.\nMinistar finansija Siniša Mali zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Ðorđević održali su konsultativni sastanak uoči početka pregovora sa predstavnicima sindikata i poslodavaca o povećanju minimalne cene rada.\nMinistar finansija Siniša Mali istakao je da je cilj Vlade Srbije da se poboljša kvalitet života građana u zemlji, te da je u tom smislu interes države da nastavi sa povećanjem minimalne cene rada.\n„Samo u poslednje dve godine minimalna cena rada je povećana za 18,6 odsto, a sa značajnijim povećanjem ćemo nastaviti i dalje. Sa druge strane, želimo da uvedemo još olakšica za privredu, kako bi to povećanje bilo na zdravim osnovama. S obzirom na to da nas uskoro očekuje i povećanje plata i penzija, to će sve uticati na bolji životni standard građana Srbije, što je i osnovni cilj Vlade“, kaže Mali.\nOčekuje se da će visina prosečne plate već u decembru dostići 500 evra, kao što je najavio i predsednik Aleksandar Vučić, rekao je Mali, navodi se u saopštenju.\n„Upravo to je rezultat reformi koje smo započeli pre nekoliko godina“, rekao je Mali.\nMinistar Ðorđević je istakao da će država nastojati da na pregovorima pronađe kompromisno rešenje između sve tri zainteresovane strane.\n„Ministar Mali me je upoznao sa svim parametrima koji utiču na visinu minimalne cene rada, a koji su prevashodno vezani za ekonomsku situaciju u zemlji. Naš predsednik Aleksandar Vučić dao nam je jasnu smernicu kada je u pitanju povećanje minimalne cene rada. Trudićemo se da utvrđena minimalna cena rada bude kompromisno rešenje dobijeno na osnovu pregovora sve tri strane, države, poslodavaca i radnika“, rekao je Ðorđević.\nU narednih deset dana ministar Zoran Ðorđević će održati pojedinačne sastanke sa poslodavcima i predstavnicima sindikata kako bi čuo njihove stavove, nakon čega će početi formalni pregovori o minimalnoj ceni rada, zaključuje se u saopštenju.\nSastanak Vučića i Jelenića: Država pomaže klubove\nUskoro rekonstrukcija „Beogradskog pobednika”


Magazinović: Koliko novca je "ušlo" u BiH za migrantsku krizu, ko ga je potrošio i zašto? - Klix.ba\nPitanje bez odgovora Magazinović: Koliko novca je "ušlo" u BiH za migrantsku krizu, ko ga je potrošio i zašto?\n11.4.2019. u 11:40\nPredstavnički dom PSBiH Saša Magazinović migrantska kriza\nZastupnik u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Saša Magazinović kazao je kako danas ima niz pitanja za Vijeće ministara o migrantskoj krizi s obzirom na to da nadležne institucije daju različite podatke o broju migranata koji će se uputiti Balkanskom rutom ka BiH.\nUoči hitne sjednice na kojoj se razmatra Informacija Vijeća ministara BiH o kontroli i upravljanju prilivom masovnog broja migranata i izbjeglica u BiH s osvrtom na aktuelnu sigurnosnu i humanitarnu situaciju na području Unsko-sanskog kantona, Magazinović je kazao kako će tražiti odgovor na pitanje šta je Vijeće ministara BiH uradilo po pitanju navoda gradskih vlasti u Bihaću i Vlade USK o tome da institucije Hrvatske neovlašteno prebacuju migrante u BiH.\n"Pitat ću ih kako dvije državne institucije 'barataju' različitim podacima? Granična policija kazala je da prijeti potencijalni dolazak 75.000 migranata na ovoj ruti, dok Služba za poslove sa strancima kaže da ih dolazi 50.000. Ni od jednih ni od drugih ne zavisi da li će oni zaista krenuti prema BiH, ali ovi podaci govore o njihovoj nesaradnji", kazao je Magazinović.\nIstakao je kako od sredine prošle godine pokušava dobiti odgovor na pitanje koliko novca je "ušlo" u BiH za pomoć u rješavanju migrantske krize, ko je potrošio taj novac i zašto.\n"Tri puta postavljam pitanje predsjedavajućem Denisu Zvizdiću, ali on to ignoriše. Kad-tad će morati dati odgovor budući da međunarodne institucije kažu da nam pomažu, ali u USK kažu da nemaju tog novca. Također, jedno od pitanja će biti ko iznajmljuje prostore migrantima", kazao je Magazinović.\nPodsjetimo, Vlada USK dala je rok od 30 dana državnim vlastima da preuzmu kontrolu i izmjeste migrantske centre van gradova te da će, ukoliko to ne učine, sami rasformirati centre i zabraniti ulazak migrantima.\nMagazinović iz SAD-a: BiH je opet u američkom fokusu, treba očekivati veći angažman\n13.07.2019. u 11:22\nKomšić poručio Dodiku da iskazuje bespotreban strah\n02.07.2019. u 19:11


Makita udarna bušilica M8101KSP cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nMakita udarna bušilica M8101KSP cene\ncena od 9.770,00 do 10.290,00 din | prodavnica (2)\nTrenutno nemamo slike za Makita udarna bušilica M8101KSP\nFerm Električna bušilica FERM HDM1026S SDS PLUS, 600W\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Makita udarna bušilica M8101KSP po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Makita udarna bušilica M8101KSP na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Udarne bušilice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Makita Udarne bušilice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Makita udarna bušilica M8101KSP sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Makita udarna bušilica M8101KSP. Pre kupovine, podatke za Makita udarna bušilica M8101KSP proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


U poslednjih 15 meseci devet slučajeva seksualnog nasilja u Sremu - Ozon Media\nU poslednjih 15 meseci devet slučajeva seksualnog nasilja u Sremu\nU okviru svetske kampanje “16 dana aktivizma proitv nasilja nad ženama” u staropazovačkom Domu zdravlja promovisane su usluge Centra za žrtve seksualnog nasilja koji funkcioniše pri sremskomitrovačkoj Opštoj bolnici.\nVrata Centra za žrtve seksualnog nasilja koji funkcioniše pri Opštoj bolnici u Sremskoj Mitrovici za sve devojke i žene iz Srema kojima je bila potrebna pomoć i podrška, od medicinske i pravno savetodavne do terapijske i socijalno – edukativne, bila su otvorena 24 sata dnevno.\nDevet slučajeva seksualnog nasilja zabeleženo je poslednjih u 15 meseci na teritoriji Srema, a počinioci su uglavnom bile osobe koje su u srodstvu sa žrtvom: polubrat, brat ili otac.\nCentar za žrtve seksualnog nasilja pri mitrovačkoj bolnici, osnovan je u septembru 2017. godine, u okviru projekta “Zaustavi – zaštiti – pomozi” kao snažniji institucionalni odgovor na rodno zasnovano nasilje u AP Vojvodini, koji od 2016. do 2018. godine sprovodi Pokrajinski sekretarijat za zdravstvo u partnerstvu sa Centrom za podršku ženama iz Kikinde.\nProjekat je podržan sredstvima povereničkog fonda Ujedinjenih nacija za podršku akcijama eliminisanja nasilja prema ženama.\nNajmlađe košarkašice „Srema“ poražene u gostima od „Jugobanata“\nUhapšena zbog кrađe, falsifiкovanja i zloupotrebe platnih кartica


ZIMSKI TURNIR U MALOM FUDBALU – Zrenjanin\nZIMSKI TURNIR U MALOM FUDBALU\n23/12/2019 List Zrenjanin\nU nedelju kreće trka\nDo ponedeljka, 16. decembra, učešće na Zimskom turniru u malom fudbalu potvrdilo je desetak ekipa iz Beograda, Novog Sada, Pančeva i Zrenjanina. Poslednji dan za prijavu ekipa je 21. decembar, kada će u Pres sali Kristalne dvorane biti održan žreb. Prva utakmica igra se 22. decembra od 17 sati, a u to vreme će počinjati mečevi i narednih dana i igraće se do 22.30.\nUtakmice grupne faze takmičenja igraće se u Medisonu, a polufinalni i finalni deo u Kristalnoj dvorani. Očekuje se da će se u seniorskoj konkurenciji nadmetati 32 sastava, a u juniorskoj, kadetskoj i pionirskoj oko 40 timova.\n– Ove godine smo povećali nagradni fond, pa će pobednik u seniorskoj kategoriji dobiti 300.000, drugoplasom sleduje 50.000, a trećeplasiranom timu 30.000 dinara. Za najbolje u mlađim kategorijama obezbedili smo pehare. Već sada je poznato da će konkurencija biti veoma jaka, za neke timove nastupiće i reprezentativci Srbije, a očekuju se kvalitetni i atraktivni mečevi. Finalne utakmice će biti održane 15. januara – ističe Predrag Tatić jedan od organizatora turnira.\nKRAJ DECEMBRA I DEO JANUARA BIĆE U ZNAKU MALOG FUDBALA\nVEK OD OSNIVANJA FUDBALSKOG KLUBA IZ HETINA, MALOG BANATSKOG SELA\n„EVROPRSKI GRAD SPORTA 2021” NAGRADIO JE SVOJE SPORTSKE JUNAKE\n← NIZ USPEHA BOKSERA PETROVGRADA\nSTONOTENISERI BANATA IZGUBILI OD ZVEZDE, STENES SLAVIO U UZDINU →


ULOGA INDUSTRIJE U EKONOMSKOM RAZVOJU SRBIJE\nViše od sedam decenija industrija ima veoma važnu ulogu u ekonomskom razvoju Srbije. Model razvoja i neefikasna tranzicija, posebno privatizacija, doveli su do prevremene deindustrijalizacije. Tranzicioni proces u srpskoj industriji nije stvorio konkurentnu strukturu, koja bi mogla doprineti održivom ekonomskom razvoju. Predmet istraživanja u ovom radu je analiza uloge industrijalizacije u ekonomskom razvoju Srbije. Cilj istraživanja je da oceni razvoj industrije, naročito posle 2000. godine i ukaže na značaj efikasnijeg sprovođenja reindustrijalizacije za održivi ekonomski razvoj, kao sredstva uspešne realizacije brojnih ciljeva, a u vreme kada proces digitalizacije i brzih tehnoloških inovacija u industriji svakodnevno menjaju društveno-ekonomsku realnost. U istraživanju su korišćene vremenske serije i komparativna analiza kao osnovni metodološki pristup. S obzirom da je u toku Četvrta industrijska revolucija i da je „Industrija 4.0“ pokretač i nosilac konkurentnosti i održivog ekonomskog razvoja, centralno istraživačko pitanje jeste zašto je u Srbiji neophodno sprovesti ponovnu intenzivniju reindustrijalizaciju. Rezultati istraživanja pokazuju da reindustrijalizacija treba da rezultira strukturnim promenama i tehnološki inovativnim industrijama. Pored industrijskog razvoja, to bi uticalo na rast, zaposlenost, konkurentnost i izvoz.\nU 2009. godini navršilo se dve decenije od pada Berlinskog zida i početka tranzicije bivših socijalističkih zemalja. Za većinu ovih zemalja tranzicioni hod po mukama nije bio lak, ali su 2004. i 2007. godine, neke od najuspešnijih zemalja postale članice Evropske unije. To je potvrda da su ove zemlje, za relativno kratko vreme, uspele da se prilagode zahtevima i kriterijumima Evropske unije. Pristupanje EU, je „preko noći“ značajno popravilo standard većine stanovnika ovih novoprimljenih članica. Slavlje i opijenost činjenicom da pripadaju zajednici evropskih demokratskih naroda je delimično splasnulo, kada se shvatilo da članstvo u EU, osim značajnih prednosti, podrazumeva i velika odricanja. Dolazak stranog kapitala je doneo i drugačija pravila ponašanja. Tranzicija je za kratko vreme dovela do oštre polarizacije, na mali broj veoma bogatih i vrlo moćnih pojedinaca i veći broj pauperizovanih građana, koji su naporno radili da bi zadržali radno mesto i pristojna primanja. U ekstremno lošem položaju su se našli tranzicioni "gubitnici", koji su izgubili ranije pozicije i radna mesta. Dinamični razvoj ovih zemalja je vremenom malaksavao, a nezadovoljstvo radnika je bilo sve glasnije. Globalna i veoma teška ekonomska kriza, po svoj prilici, veoma teško će pogoditi ovu grupaciju zemalja, što nije neočekivano, imajući u vidu, da je strani kapital u ovima zemljama imao ključnu ulogu u podsticanju ukupnog privrednog razvoja. S obzirom da se i razvijene zemlje takođe nalaze u veoma ozbiljnoj krizi, sasvim je izvesno da će priliv stranog kapitala u narednih nekoliko godina biti ozbiljno smanjen. Osim toga, zbog politike očuvanja radnih mesta, kompanije iz razvijenijih zemalja će najpre zatvarati filijale u drugim zemljama. Da je kriza u ovim zemljama stvarnost, potvrđuju i zahtevi za pomoć MMF-a i Svetske banke, koji npr. u slučaju Mađarske iznosi čak 26,5 milijardi dolara. S obzirom da se i Srbija nalazi u sličnoj poziciji, kao i da ozbiljno aplicira za članstvo u EU, u referatu će biti analizirani najvažniji aspekti proteklog razvoja ovih zemalja i Srbije, posledice dejstva tekuće ekonomske krize, kao i predlozi mera za njeno efikasno savladavanje.\nVeć nekoliko decenija u Srbiji se veoma ozbiljno razmišlja o ulasku u Evropsku uniju. I pored toga što se u poslednje vreme aktivno radi na ispunjavanju kriterijuma predviđenih za zemlje koje žele da postanu članice EU, trenutno se nalazimo na pola puta. Krajem prošle godine potpisan je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, koji još uvek nije ratifikovala većina članica EU, dok Srbija ovaj ugovor jednostrano primenjuje od 1. januara tekuće godine. Naredna stepenica je sticanje statusa zemlje-kandidata. Na tom dugačkom i zahtevnom putu naša zemlja se suočava sa brojnim i čini se teško premostivim preprekama, vezanim za definisanje konačnog statusa Kosova i saradnju sa Haškim tribunalom. Ekonomski razvoj Srbije, temeljen na prilivu stranog kapitala, ozbiljno usporava, otkrivajući brojne i krupne strukturne probleme, koji nisu na adekvatan način rešeni, sprovođenjem tranzicionih reformi u poslednjoj deceniji. Većina naših trenutnih teškoća (negativne stope rasta BDP-a, visok i konstantan deficit spoljno-trgovinske razmene, ogromna nezaposlenost, deficit državnog budžeta, visok i rastući spoljni dug...) u krajnjoj liniji su posledica izrazito niske konkurentnosti srpske privrede. U odgovoru na pitanje kako povećati konkurentnost srpske privrede, kao neophodne pretpostavke za efikasniji razvoj, odnosno ubrzanje evropskog puta Srbije, najpre ćemo oceniti tranzicione efekte dosadašnjeg razvoja i globalnu konkurentnost Srbije i nekih zemalja iz neposrednog okruženja. Zatim ćemo analizirati osnovne uzroke slabe globalne konkurentnosti Srbije, a u zaključnom delu razmotriti moguće mere za njeno radikalnije i brže poboljšanje.\nPre raspada SFRJ, Srbija je po visini DP-a po glavi stanovnika bila na nivou prosečnih vrednosti u SFRJ. Slovenija i Hrvatska su bile iznad, a BiH, Crna Gora i Makedonija ispod nivoa razvijenosti Srbije, odnosno SFRJ, merenih ovim pokazateljem. Raspad zajedničke države i poznati događaji iz poslednje decenije XX veka su različito uticali na razvoj novih samostalnih zemalja. Neke su imale veću, a neke manju štetu, dok je Srbija zbog uvođenja sankcija i brutalnog bombardovanja 1999. godine zapala u veoma duboku ekonomsku, socijalnu i društvenu krizu, čije posledice još uvek osećamo. Srbija je sa zakašnjenjem ušla u proces tranzicije. I pored toga, Srbija nije pronašla adekvatan i dugoročno održiv model razvoja, zbog čega su razlike u razvijenosti povećane u odnosu na Sloveniju i Hrvatsku, dok su ostale tri države u mnogo čemu stigle i prestigle Srbiju. Krajem 2007. ekonomska kriza je najpre zahvatila SAD a potom i veći deo sveta. Suprotno od uverenja vlade a da kriza neće pogoditi Srbiju, naša zemlja se od 2009. našla u vrtlogu teške ekonomske krize, koja još uvek traje. Pošto ne postoji sveobuhvatan, jedinstven i uporediv indikator efekata razvoja, u radu ćemo analizirati četrnaest najvažnijih pokazatelja, ocenjujući relativno mesto svih šest država po uspešnosti razvoja u prethodnoj deceniji. U periodu od 2001-2010. godine Slovenija je bila najbolje a Srbija najlošije rangirana zemlja. Isto je bilo i u periodu 2001-2008, dok je ekonomska kriza najmanje pogodila Makedoniju, a najviše Crnu Goru.


Brus ONLINE - Evropska podrška za 48 preduzetnica sa jugoistoka i jugozapada Srbije\nRaška, 19. april 2016. – Četrdeset osam žena iz 22 opštine sa jugoistoka i jugozapada Srbije pokrenuće svoja preduzeća uz podršku Evropske unije, Vlade Švajcarske i Vlade Srbije koji su, preko razvojnog programa Evropski PROGRES, obezbedili 368.000 evra za sprovođenje aktivnosti koje doprinose ekonomskom osnaživanju žena.\nČestitajući novim preduzetnicama Žan Danijel Ruh, ambasador Švajcarske u Srbiji rekao je da više od decenije Vlada Švajcarske i Evropska unija zajedno sa Vladom Srbije podržavaju uspostavljanje institucionalnog i pravnog okvira za rodnu ravnopravnost.\n„Na ovaj način promovišemo žensko preduzetništvo, ali i rodnu ravnopravnost. Vi predstavljate pravi uzor za druge žene koje žele da se osamostale i započnu svoj posao, a Evropski PROGRES je tu da vam pruži podršku“rekao je amabasador Ruh.\nUz podršku Evropske unije i Vlade Švajcarsske danas u sve 34 opštine koje su obuhvaćene programom Evropski PROGRES postoje Saveti za rodnu ravnopravnost, a 32 opštine je potpisalo Evropsku povelju o rodnoj ravnopravnosti.\n„Kada 48 žena stupa na put da osnuje svoj vlastiti posao sa izgledima da otvore još novih radnih mesta, to odmah znači bolji život za njihove porodice, a pozitivno utiče na lokalnu ekonomiju i bolji životni standard građana i građanki. Najvažnije je, ipak, to što vi dajete sjajan primer generacijama koje dolaze“,rekao je Grem Tindal, menadžer programa Evropski PROGRES.\nAktivnosti Evropskog PROGRESa, programa koji doprinosi održivom razvoju južne i jugozapadne Srbije, Evropska unija, Vlada Švajcarske i Vlada Republike Srbije podržaće sa ukupno 24,46 miliona evra. Odobreni projekti imaće za cilj da ojačaju lokalnu administraciju, stvore povoljnije okruženje za razvoj infrastrukture i privrede kao i poboljšanje sprovođenja socijalne inkluzije i politike zapošljavanja. Program sprovode Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) i Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije pri Ministarstvu finansija Vlade Republike Srbije (CFCU).


Mali engleski terijer - Odgajivači i odgajivačnice\n0 Mali engleski terijer odgajivači\nMali engleski terijer\nTrenutno nema nijednog Mali engleski terijer odgajivača na našem sajtu\nZašto? Na našem sajtu ima mesta samo za odgovorne i pouzdane odgajivače... što ne znači da nećemo moći brzo da nađemo Mali engleski terijer odgajivača za vas. Ako znate za neke dobre Mali engleski terijer odgajivačnije kojima je mesto na Wuuff-u, kažite im o nama.\nPotražite slične rase ako ste već niste čvrsto odlučili za Mali engleski terijer rasu.\nVažno je da nabavite štene od odgovornog odgajivača i tako budete sigurni da će vaš pas biti zdrav i imati dug život. Ovde smo da vam pomognemo da nađete odgovornog Mali engleski terijer odgajivača around .\nBudite na listi naših odgajivača Mali engleski terijer od poverenja...


Završava se istraga: Sledeće sedmice biće podignuta optužnica za zlostavljanje djece u Zavodu Pazarić - Inportal\nZavršava se istraga: Sledeće sedmice biće podignuta optužnica za zlostavljanje djece u Zavodu Pazarić\n1 Maja, 2021 1 Maja, 2021 inportal\t0 Comments\tistraga, pazaric, zavod\nIstraga o tretmanu štićenika Zavoda za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić privedena je kraju, a optužnica bi svjetlo dana mogla ugledati naredne sedmice, saznaje Žurnal.\n“Istraga još nije okončana, u završnoj je fazi, te će se po provođenju posljednje procesne radnje koja je planirana naredne sedmice donijeti tužilačka odluka”, potvrdila nam je Azra Bavčić, glasnogovornica Tužilaštva KS.\nPitanje zlostavljanja štićenika Zavoda kao i finansijskog kriminala u ovoj ustanovi krajem 2019. godine inicirala je Sabina Ćudić, zastupnica Naše stranke u Parlamentu FBiH koja je i objavila šokantne fotografije i videosnimke.\nOna je na današnjoj konferenciji za medije saopćila da ima informaciju da je optužnica već podignuta i proslijeđena na potvrđivanje, ali ipak, zvaničan stav Tužilaštva KS jeste da je “istraga u završnoj fazi”. Ćudić je, istovremeno, podsjetila da je jučer istekao rok za provođenje istražnih radnji, te je iznijela i navode iz dopisa koji joj je 29. januara dostavilo Tužilaštvo.\n“U tom dopisu se navodi da se istraga planira okončati u naredna tri mjeseca, koja su istekla sa jučerašnjim danom”, navodi Ćudić.\nU ovom predmetu su, saznajemo, osumnjičene tri osobe koje su imale svojstvo odgovorne osobe u različitom vremenskom periodu u Zavodu, a na teret im se stavljaju krivična djela nesavjesnog rada u službi, te sprječavanje i neizvršavanje mjera za zaštitu maloljetnika.\n“Mene interesuje da proces počne”, naglašava Ćudić za Žurnal.\nOd decembra prošle godine je, podsjetimo, na čelu Zavoda Samir Suljagić, iako se na sve moguće načine lobiralo da to mjesto pripadne dotadašnjoj vršiteljici dužnosti Mevlidi Bandić. Žurnal je već ranije pisao da se konkurs za mjesto direktora i namještao za Bandić, ali nakon jakog pritiska nevladinih organizacija, do toga, ipak, nije došlo.\n← Okončana potraga: Dok su policija i GSS tragali za njim, dječak spavao na spratu\nNema razlaza Bosne i Hercegovine – ni mirnog, ni nemirnog →\n9 Januara, 2021 9 Januara, 2021 inportal\t0\nLAŽ! Kako je urednik Dodikove televizije ostao bez posla zbog gostovanja Draška Stanivukovića\n23 Aprila, 2021 23 Aprila, 2021 inportal\t0


Strah od nesreće: Milioni ljudi izbegavaju osećaj sreće!\nDok u Americi sreća važi za jednu od najvećih životnih vrednosti, u mnogim nezapadnim kulturama ljudi ne žele da uživaju u trenutku ili to smatraju neprimerenim\nZanimljivosti 19.03.2014. - 13:58h Autor: Tanjug\nMilioni ljudi svesno izbegavaju osećaj sreće jer misle da će to izazvati nešto pogubno za njih, pokazalo je istraživanje.\nNovozelandski psiholozi otkrili su da ljudi ne žele da uživaju u trenutku jer se plaše da će to dovesti do nesreće i drugih poražavajućih posledica, piše "Dejli Mejl".\nTakođe, u zapadnim i istočnim kulturama, neki izbegavaju sreću jer misle da ih to čini gorom osobom i da bi ih drugi mogli da vide kao sebične, dosadne ili "plitke". U nezapadnim kulturama, poput Irana i susednih zemalja, strahuju da će im njihovi prijatelji, "zlo oko" ili nešto treće zameriti sreću i da će na karju biti suočeni s teškim posledicama zbog kojih će patiti.\nU Americi se, s druge strane, uzima se zdravo za gotovo da je sreća jedna od najvećih životnih vrednosti, a generalno gledano zapadne kulture pokreće potreba da povećaju sreću i smanje tugu.\nPsiholozi dr Mohsen Joshanlo i dr Dan Veijers kažu da mnogo ljudi i kulture imaju tendenciju da zaziru od nekih oblika sreće iz različitih razloga. Dr Joshanlo i dr. Veijers dodaju da je kulturni fenomen da nekim pojedincima sreća nije primarna vrednost.\nNaučnici kažu da izbegavanje sreće postoji u svim kulturama, ali je ona više cenjena u zapadnim, dok su u nezapadnim kulturama ideali harmonije i sklada često u sukobu s potragom za ličnom srećom i afirmacijom individualnih vrednosti.\nNa primer, u istočnoj Aziji veruju da je neprimereno izraziti sreću u brojnim društvenim situacijama, a slično tome, Japanci su manje skloni da uživaju u pozitivnim emocijama od Amerikanaca.


'Sa Toletom može i ne mora, ali privatizacija pod obavezno!' - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\n‘Sa Toletom može i ne mora, ali privatizacija pod obavezno!’\nPodrazumevani veb mesta 23.10.2013., 19:16\nU zajedničkom saopštenju regiona Istočne i Zapadne Srbije ističe se da će oni imati kandidata za predsednika FSS ukoliko se Karadžić povuče, ali da će isto tako prihvatiti odluku o ostanku na mestu predsednika.\n“Uzevši u obzir broj klubova na teritoriji ova dva saveza, broj ekipa u Superligi i Prvoj ligi, značajan napredak u stvaranju infrastrukturnih uslova za takmičenje, broj sudija i trenera, kao i reprezentativnih igrača, ova dva saveza će u narednom periodu preuzeti znatno veću odgovornost u vođenju politike FSS.\nU slučaju da predsednik FSS Tomislav Karadžić ne promeni odluku o odlasku sa te funkcije, FS regiona Istočne i Zapadne Srbije imaće kandidata za prvog čoveka saveza. Ako sadašnji predsednik FSS ostane na toj funkciji, delegati ova dva saveza u Skupštini FSS će podržati tu odluku – piše u saopštenju dva regiona“, saopšteno je.\nOni su, pored toga, istakli da bezrezervno podržavaju postupak privatizacije klubova.\nPrethodna vest Ajaksu preti kazna zbog nereda u Glazgovu\nSledeća vest Đukić: Valensija cilja trofeje\nAjaksu preti kazna zbog nereda u Glazgovu\nĐukić: Valensija cilja trofeje


Budva: Tužilac predlaže pritvor\n25 decembar, 2010\nSpecijalni tužilac predložiće istražnom sudiji Višeg suda u Podgorici da se odredi pritvor svim osumnjičenim osobama u slučaju "Zavala" zbog sumnje da bi boravkom na slobodi ometali tužilačku istragu, saopštilo je večeras Vrhovno državno tužilaštvo Crne Gore.\nIstiče se da se osumnjičenima stavlja na teret krivično djelo za koje je propisana kazna zatvora od deset godina, koje je posebno teško zbog načina izvršenja i njegovih posljedica.\n"Prema ocjeni tužioca, postoje izuzetne okolnosti koje ukazuju da bi njihovo pušanje na slobodu dovelo do ozbiljnije prijetnje očuvanju javnog reda i mira", navodi se u saopštenju Vrhovnog državnog tužilaštva.\nPodsjeća se da je Tužilaštvo pokrenulo krivični postupak protiv 11 osoba i da je zatraženo odobrenje za krivično gonjenje jednog poslanika.\n"Odluka je uslijedila nakon ocjene da podaci i dokazi predstavljaju valjanu osnovu da su ova lica izvršila krivična djela - zloupotreba službenog položaja, zloupotreba službenog položaja pomaganjem i podstrekavanjem, zloupotreba ovlašćenja u privredi i utaje poreza i doprinosa", piše u saopštenju.\nNavodi se da je realizacija odluke tužilaštva počela juče kada je Uprava policije, po zahtjevu tužioca, lišila slobode osumnjičene i dovela ih radi saslušanja Specijalnom tužiocu.\nZa to vrijeme, blizu hiljadu građana protestvovalo je danas popodne ispred zgrade Opštine Budva, povodom hapšenja gradskih rukovodilaca Rajka Kuljače, Dragana Marovića i saradnika i zatražili njihovo puštanje i odbranu pred pravosudnim organima sa slobode.\n"Godinama smo se okupljali da slavimo pobjede naše Demokratske partije socijalista, državnost Crne Gore i vijorili barjacima pobjede. Na žalost, čelni ljudi Budve, koji su bili na čelu tih pobjeda, danas nijesu sa nama", rekao je predsjednik budvanskog odbora DPS-a Boro Lazović.\nOn je kazao da se ovi funkcioneri nalaze tamo "gdje niko od nas, kao ni oni, niti niko njihov, nije mislio da se mogu naći".\n"Privedeni su na način, koji je neprimjeren i nezabilježen u istoriji Budve. Lišeni su slobode na najneljudskiji i nasramotniji način, u kome je zgaženo njihovo dostojanstvo", ocijenio je Lazović.\nOn je istakao, da "vjeruju u njihove čelne ljude, u pravdu države i ne sumnjaju u pošteni sudski proces i odluke".\n"Ali smo protiv gaženja onih, koji su mnogo uradili za ovaj grad i državu. Protiv smo onih koji misle da lisice na ruke mogu staviti svakome kome oni žele", kazao je Lazović.\n"To građani Budve više neće dozvoliti", rekao je Lazović i upitao kome je sve ovo trebalo.\nOn je zatražio da se Kuljača, Marović i njihovi privedeni saradnici puste i brane sa slobode, kako su, kao je rekao, i zaslužili.\nA bivši predsjednik Državne zajednice SCG Svetozar Marović, koji je potpredsjednik Vlade u ostavci i drugi čovjek Demokratske partije socijalista, oglasio se izjavom za javnost, postovljenoj na zvaničnom veb sajtu Vlade Crne Gore, u kojoj kaže da vjeruje da je, u stvari, on "politička meta" i traži da bude priveden i osuđen "po kratkom postupku".\nSvetozar Marović kaže da podržava "aktivnosti da budemo svi jednaki pred zakonom, da u borbi protiv korupcije i kriminala krivi odgovaraju, a nevini budu nevini, dok se ne dokaže njihova krivica".\n"Vjerujem da o tome vode računa oni koji i lično i institucionalno odlučuju o slobodama, pravima i životima ljudi. Vjerujem, da u našoj sredini s pojačanom sviješću o tome vode računa odgovorni za odluke, ko je kriv a ko ne, jer teže djelo se čini ako se nepravo okrive ili pod pritiskom javnosti osude i obilježe, bez presude i odbrane, pojedinci, čitave porodice i gradovi", kaže Marović u izjavi na zvaničnom veb sajtu Vlade Crne Gore.


SEZONA KARIJERE FILIPA KOSTIĆA Jović po prvi put odigrao 90 minuta, ali je ponovo blistao drugi Srbin! – Navijaci Srbija\nOmladinci Crvene zvezde ponovo prvaci Srbije\nVTA: Stojanović 95. na listi, Danilović pala za jedno mesto\nRepriza i klapa koja obećava\nJubilej Fernanda Santosa: 1000. utakmica u karijeri, prva selektorska bila u Beogradu\nHome > Fudbal > SEZONA KARIJERE FILIPA KOSTIĆA Jović po prvi put odigrao 90 minuta, ali je ponovo blistao drugi Srbin!\nPosle više od dva meseca u 2021. godini i 11 prvenstvenih kola dovoljno je da sa sigurnošću, bez bilo kakve dileme zaključimo – Ajntraht je bundesligaš sa najvećim pojačanjem u prolećnoj polusezoni!\nIako je u pitanju Srbin, to nije Luka Jović, čiji je povratak u Frankfurt odjeknuo fudbalskim sveto, već se radi se o probuđenom Filipu Kostiću koji trenutno pruža partije karijere, igraču koji je preko noći izrastao u zver zaslužnu za praktično svaki dobar segment igre tima Adija Hitera, u fudbalera koji je u aktuelnom momentu vrlo verovatno najbolji igrač Srbije.\nIako mu je u prvom poluvremenu pogodak poništen, Kostić je samo nekoliko desetina sekundi posle gola rivala režirao novi u 55. minutu, ali ovaj put bez povoda da majstorija bude poništena. Gol za bod, nastavak impresivne serije i potvrdu – Ajntraht, ali i Srbija trenutno nemaju boljeg od njega.\nKostić je na 20 utakmica ove sezone postigao četiri gola i upisao 11 asistencija. Luka Jović je ovaj meč počeo kao starte po drugi put otkako se vratio u Frankfurt i odigrao je svih 90 minuta.\nVIDEO: Sofija Milošević – atraktivno poziranje koje je oduševilo i Luku Jovića\nTagged Bundesliga Filip Kostić FK Ajntraht Frankfurt Luka Jović\nBruno pitao kritičare: Šta je to velika šestorka? Rastužim se zbog ljudi koji ne razumeju fudbal…\nAdamsov projektil vazduh-vazduh pocepao mrežu Šefilda, Sautempton slavio posle dva meseca i jednog boda (VIDEO)\nMbape bacio Lilu rukavicu u lice (VIDEO)\nAlegri menja Zidana u Real Madridu\nNadamo se da će biti publike na tribinama


MMF zbog Bregzita smanjio prognozu svetskog privrednog rasta\nBeta\t 19. jula 2016. 15:50\nMedjunarodni monetarni fond (MMF) smanjio je prognozu svetskog privrednog rasta zbog “znatne neizvesnosti” posle glasanja Britanaca za izlazak iz Evropske unije koji bi trebalo da utiče na “jasno i brzo” usporavanje rasta britanske ekonomije.\n“Rezultat glasanja u Velikoj Britaniji uticao je na nastanak velikog rizika od pogoršanja svetske privrede”, piše u novom julskom izveštaju MMF-a\nPredvidja se da će svetska privreda porasti za 3,1 odsto 2016. i za 3,4 odsto 2017, što je za 0,1 procentni poen manje od predvidjenog u aprilu, i pokazuje “uznemirujuću stagnaciju” u odnosu na 2015. godinu.\n“Glasanje u Velikoj Britaniji za izlazak iz Evropske unije unosi znatnu neizvesnost već krhkom svetskom oporavku”, navodi MMF i dodaje da je još teško proceniti tačan uticaj tog glasanja.\nPrva koja će biti pogodjena zbog neizvesnosti je Velika Britanija. MMF je tako smanjio predvidjanje britanskog privrednog rasta za 2016. godinu za 0,2 procentna poena, na 1,7 odsto, a za 2017. smanjio je za 0,9 procentnih poena, na 1,3 odsto. Medjutim, Fond ipak ne predvidja recesiju za Veliku Britaniju.\nSituacija bi mogla da se dalje pogorša, ako London i njegovi evropski partneri ne uspeju da dodju do sporazuma i ne izbegnu znatno povećanje fiskalnih i carinskih tarifa, navodi se u izveštaju.\nU takvom crnom scenariju koji MMF ocenjuje kao “manje verovatan”, veliki deo usluga londonskog finansijskog centra Sitija bio bi premešten drugde u Evropu i pad potrošnje i investicija veći od predvidjenog doveo bi do recesije u Britaniji.\nFond je takodje ukazao na ekonomske slabosti koje i dalje postoje na medjunarodnom planu. Zemlje u brzom razvoju, posebno Africi i dalje osećaju negativan uticaj pada cena sirovina, a neke banke u evrozoni, u Italiji i u Portugaliji, i dalje pokazuju znake slabosti, navodi MMF.


Direkcija .. Sektor za usklađivanje pravnog sistema .. Odluke\nSektor za usklađivanje pravnog sistema31.1.2011 9:12\nNa prijedlog Direkcije za evropske integracije Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je na 142. sjednici održanoj 25. januara 2011. godine usvojilo Odluku o instrumentima za usklađivanje zakonodavstva Bosne i Hercegovine sa pravnom tečevinom Evropske unije. Odluka je objavljena u Službenom glasniku BiH br. 23/11 29. 03. 2011. godine, a stupila je na snagu 06. 04. 2011. godine. Na osnovu ove odluke, ministarstva i institucije Bosne i Hercegovine su obavezni prilikom izrade nacrta / prijedloga propisa kojima se vrši usklađivanje sa pravnom tečevinom (acquis-em) EU staviti oznaku „E“ i popuniti instrumente usklađivanja – uporedni prikaz i izjavu o usklađenosti.\nNacrt / prijedlog propisa i instrumenti usklađivanja se dostavljaju Direkciji za evropske integracije (DEI) na provjeru i potvrdu stepena usklađenosti, a netačno popunjeni instrumenti se vraćaju obrađivaču / predlagaču na doradu. Pored štampane verzije, potrebno je dostaviti uporedni prikaz i u elektronskoj formi za potrebe izrade baze podataka na sljedeću e-mail adresu: instrument@dei.gov.ba.\nStupanjem na snagu ove odluke prestaje važiti Odluka o procedurama u postupku usklađivanja zakonodavstva Bosne i Hercegovine sa acquis communautaire („Službeni glasnik BiH“, broj 44/03).\nInstrumenti za usklađivanje (uporedni prikaz i izjava o usklađenosti) su od izuzetnog značaja u postupku usklađivanja pravnog sistema Bosne i Hercegovine sa pravnom tečevinom (acquis-em) EU. Na osnovu ovih instrumenata potvrđuje se stepen usklađenosti, postiže se efikasno praćenje procesa usklađivanja zakonodavstva i napretka Bosne i Hercegovine, te se stvaraju osnove za neophodnu izradu baze podataka propisa usklađenih s propisima EU.\nPosebno treba naglasiti da se odredbama Odluke obrađivači / predlagači pravnih propisa obavezuju da dostave na mišljenje Direkciji za evropske integracije i podzakonske akte kojima se preuzimaju odredbe pravne tečevine Evropske unije.\nNa sljedećim linkovima možete preuzeti:\nOdluka o instrumentima usklađivanja sa pravnom tečevinom EU (Službeni glasnik BiH br. 23/11) Obrazac Uporednog prikaza\nObrazac Izjave o usklađenosti\nE-mail za dostavljanje uporednog prikaza – instrument@dei.gov.ba


Xi pozvao SAD i Sjevernu Koreju da se 'nađu na pola puta' | SAD i Sjeverna Koreja | Al Jazeera Balkans\nXi pozvao SAD i Sjevernu Koreju da se 'nađu na pola puta'\nSjevernokorejski ministar je nakon susreta u Pekingu kazao kako se njegova zemlja nada izgradnji povjerenja sa SAD-om.\nSjevernokorejski ministar je rekao da se predanost njegove zemlje denuklearizaciji i čuvanju mira nije promijenilaEPA\nKineski predsjednik Xi Jinping kazao je u petak sjevernokorejskome ministru vanjskih poslova da se nada da će se Sjeverna Koreja i SAD moći "naći na pola puta" kako bi se postigao napredak u pregovorima o denuklearizaciji Korejskog poluotoka, objavilo je kinesko Ministarstvo vanjskih poslova.\nKina je najjači ekonomski i diplomatski saveznik Sjeverne Koreje, uprkos ogorčenosti zbog njenog nuklearnog programa, prenosi Hina.\nOdnosi su zatoplili prošle godine, kada su se popravili odnosi Pjongjanga sa Seulom i Washingtonom.\nNapredak u nuklearnim pregovorima\nNa samitu u Singapuru su sjevernokorejski vođa Kim Jong-un i američki predsjednik Donald Trump obećali da će raditi na denuklearizaciji, no dogovor je bio nedovršen, a pregovori su od tada slabo napredovali.\n"Xi se nada da će se Sjeverna Koreja i SAD naći na pola puta te prihvatiti argumente druge strane dopuštajući pozitivan napredak u nuklearnim pregovorima", navodi se u izjavi kineskog Ministarstva vanjskih poslova.\nU komentarima iznesenim pred novinarima, Xi je dodao: "Međunarodna i regionalna, kao i situacija na Korejskom poluotoku, i dalje je nestabilna te je još uvijek izuzetno potrebna pravovremena razmjena i koordinacija pozicija između Kine i Sjeverne Koreje."\nSjevernokorejski ministar vanjskih poslova Ri Yong-ho je rekao da se predanost Sjeverne Koreje denuklearizaciji i čuvanju mira i stabilnosti na Korejskom poluotoku nije promijenila, navodi se u izjavi Ministarstva vanjskih poslova.\nRi je kazao kako se Sjeverna Koreja nada izgradnji "potrebnog međusobnog povjerenja" sa Sjedinjenim Američkim Državama i "kretanju u istom smjeru", rečeno je.\nKim je posjetio Kinu tri puta ove godine kako bi se sastao s Xijem.\nPrva posjeta nakon 2005. godine\nDiplomatski izvori kažu kako će Xi vjerojatno ići iz istih razloga uskoro u Sjevernu Koreju.\nProšlog mjeseca je Južna Koreja objavila da Xi namjerava posjetiti Sjevernu Koreju sljedeće godine na Kimov poziv, a bit će to prva posjeta kineskog vođe nakon 2005. godine.\nProšlog vikenda Trump je rekao da će se vjerovatno sastati s Kimom ponovo u januaru ili februaru, a razmatraju se tri moguća mjesta susreta.\nSAD i Sjeverna Koreja\nMoon: Trump će odgovoriti na očekivanja Kima nakon denuklearizacije\nTrump se nada skorom sastanku s Kimom\nKim će dopustiti inspekcije nuklearnih postrojenja


Veselji: 'Svaki pokušaj politizacije Trepče – kočenje njenog razvoja'\nKadri Veselji, predsednik Skupštine Kosova\nO Trepči se nikada neće ‘trgovati’ sa Srbijom u Briselu, izjavio je u intervjuu za RSE Kadri Veselji, predsednik Skupštine Kosova, istovremeno i predsednik najveće partije na Kosovu, Demokratske partije.\nOn je kazao da Zakon o Trepči po prvi put omogućava ovom rudniku ekonomsku perspektivu.\n“Svaki pokušaj politizacije Trepče ima samo jedan cilj – kočenje njenog razvoja”, kazao je on, dodajući da je ovo pitanje koje se tiče ekonomije, dok su reakcije iz Beograda “poptuno besmislene, bez ekonomskih i političkih arguemanata“. On je istakao da je Ustavom utvrđeno pitanje prirodnih bogatstva.\n„Trepča je imovina građana Kosova, bez etničke razlike. Trepča ima ekonomsku perspektivu. Predstojećih meseci desiće se vidno osnaživanje rudnika. Ali, ni jednom neće biti pitanje ’političke, diplomatske ili međuetničke trgovine“, jer bi se time, dodao je, samo iskomplikovala situacija.\nGovoreći o ’zamrzavanju’ učešća Srpske liste u kosovskim institucijama zbog Trepče, Veselji je istakao da je Srpska lista do sada imala pozitivan pristup i da je doprinosila institucijama. Međtutim, dodaje on, ne trebaju se zanemariti česta ’mešanja Beograda’ koja nisu pomogla Srpskoj listi i samoj srpskoj zajednici na Kosovu.\n„Tu mislim o Trepči, a posebno i o transformaciji Bezbednosnih snaga Kosova u Oružane snage, pitanja koja se rade o poboljšanju života građana bez obzira na etničke razlike“, ističe Veselji.\nVeselji je takođe govorio i o njegovoj inicijativi da se skupštinskom deklaracijom u vezi vizne liberalizacije i uslova o demarkaciji granice sa Crnom Gorom,obrati EU po pitanju vizne liberalizacije.\nOn je kazao da je Kosovo spremno da ispuni svaki postavljen kriterij, a da po pitanju obavljenje demarkacije postoji zabrinutost kod opozicije, što i ne znači da je opozicija protiv demarkacije. Ipak, ovom deklaracijom iskazaće se posvećenost Kosova da je spremno da pitanje demarkacije reši.\n„Nije korektno da naši građani već šest godina budu jedini građani na Zapadnom Balkanu koji su izolovani. Mora da im se stvori mogućnost i perspektiva da se slobodno kreću. Niko nije protiv demarkacije, ali imamo razlike o tome kako je ona urađena“, kazao je on.


Vuksanović Stanković čestitala novoizabranom rukovodstvu njemačkog SPD-a - CdM\nVuksanović Stanković čestitala novoizabranom rukovodstvu njemačkog SPD-a\nPovodom izbora Norberta Walter-Borjans-a i Saskie Esken za liderski tandem Socijaldemokratske Partije Njemačke (SPD) predsjednikca Socijaldemokratske partije Crne Gore Draginja Vuksanović Stanković uputila je čestitku.\n“Socijaldemokratska partija Crne Gore već decenijama drži do bliskog partnerstva koje ima sa Socijaldemokratskom partijom Njemačke. To dugogodišnje partnertstvo zasnivamo na zajedničkim vrijednostima posebno pravne države, jednakosti svih građana pred zakonom i države socijalne pravde”, navodi Vuksanović Stanković.\nSPD Njemačke je, ističe ona, oduvijek bila pouzdan partner u nastojanjima da Crna Gora demokratizuje crnogorsko društvo i učini ga spremnim za članstvo u Evropskoj uniji.\n“SDP Crne Gore, kao temeljna državotvorna i reformska partija, potvrđena i kroz brojna međunarodna partnerstva, nezaobilazna je politička snaga u daljoj emancipaciji i demokratizaciji crnogorskog društva. Upravo zato je vaša partnerska podrška istovremeno podrška i demokratskim procesima u Crnoj Gori i zato smo uvjereni da će u narednom periodu naša saradnja dostignuti još veći stepen sestrinske saradnje u afirmaciji i promociji socijaldemokratskih načela“, ističe se u čestitki.\nTagsčestitka Draginja Vuksanović Stanković Njemačka SDP\nDobra drage nema sto\nMa se “SVI”iz te “bliske partije”Njemacke SDP-a Cre Gore,jutros “od srece valjaju”na ovu cestitku, moram ispravno napisati Pr.Dr. Draginje Vuksanovic Stankovic jer se ljuti Draginja ako je ne “oslove”sa onim sto jeste,iskreno,ima pravo.\nE vala su se baš obradovali, tako jaka”partija” čestitala….😂😂😂😂\nČuli su i nemci za dil kneževića i njenog poštenog muža preporuka svim nemačkim građanima ako naprave slučajno krivično delo u crnoj gori da se obrate nenu vujoševiću ako je na slobodi ili njegovom pomoćniku\nBaseketas 3×3,a zamisli da znaju Njemci,a ZNAJU za dil DPS-a i SDP-a koji su zajedno 20 godina ojadili Crnu Goru i njene GRADJANE.


Apple vredi više nego sve kompanije u indeksu FTSE 100 zajedno - Advertiser Serbia\nS ovim u vezianalizeApplekompanije\nVrednost američkog Apple-a kontinuirano raste na talasu interesovanja ulagača za deonice tehnoloških kompanija u vreme pandemije korona virusa, pa je premašila ukupnu vrednost svih 100 kompanija u sastavu indeksa Londonske berze FTSE 100\nApple-ove deonice porasle su u utorak četiri posto, čime je tržišna kapitalizacija kompanije dostigla 2.300 milijardi američkih dolara. Pre samo dve nedelje Apple je postao prva američka kompanija čija je tržišna kapitalizacija dostigla 2.000 milijardi dolara.\nPoređenja radi, svih 100 kompanija u sastavu indeksa FTSE100 zajedno vrede 1.500 milijardi dolara, napominje BBC.\nInvestitori kupuju deonice američkih tehnoloških kompanija, jer je potražnja za tehnološkim proizvodima porasla zbog pandemije korona virusa.\nSve više ljudi oslanja se na tehnologiju u radu i kupovini, a Apple je jedna od kompanija s najviše koristi od takvog trenda.\nCena deonica iPhone-a više je nego udvostručena od marta kada je svetske berze zahvatila panika zbog pandemije korona virusa.\nDodatno je potražnju za Apple-ovim deonicama u utorak podstakla odluka kompanije da jednu staru deonicu zameni s četiri nove, kako bi se olakšala ulaganja malim ulagačima.\nNa londonskoj berzi uglavnom kotiraju kompanije teško pogođene merama blokade, uvedene kako bi se suzbila pandemija korona virusa. Njihove su deonice rasle slabašno u poređenju sa rezultatima velikih tehnoloških kompanija koje kotiraju na američkim berzama.\n„FTSE100 je dinosaurus, uključuje puno inertnih, zastarelih deonica, koje baš i ne mogu da ponude neki veliki rast„, rekao je glavni analitičar tržišta Markets.com Neil Wilson.\nIndeks Londonske berze po njegovim je rečima „slika i prilika globalne privrede, za koju znamo da je na kolenima“. Izuzme li se Ocado, on ne uključuje spomena vrednu tehnološku kompaniju, oko kakvih se danas vrti pravi novac, naglašava Wilson.


Press Online :: Politika :: NOVI PRETEĆI GRAFIT U ĆUPRIJI\nNOVI PRETEĆI GRAFIT U ĆUPRIJI\nDanas je u Ćupriji napisan novi grafit preteće sadržine čija je meta predsednik Srbije i Demokratske stranke (DS) Boris Tadić.\nNa zidu zgrade Gradskog muzeja nacrtan je čovek na vešalima, pored kojih su četiri slova: "B o r s", dok je između slova "r" i "s" mesto za jedno nedostajuće slovo.\nJuče je na zgradi Gimnazijeu Ćupriji ispisan grafit "Tadića pored Đinđića".\nPredsednik Opštinskog odbora DS Zoran Jovanović rekao je na konferenciji za novinare da ta stranka oštro osuđuje "vandalizam pojedinaca", da je podneta prijava Opštinskom javnom tužilaštvu i da DS očekuje da počionioci budu pronađeni što pre.\nPrema njegovim rečima, Tadića su politički protivnici u Ćupriji "pokušali da omalovaže kao jedinog čoveka sposobnog da zemlju uvede u Evropsku uniju".\nJovanović je kao vid pritiska na DS u Ćupriji ocenio i to što su nedavno nacrtani crni povezi preko očiju na plakatima Tadića i Čedomira Jovanovića.\nPotpredsednica opštinskog DS i kandidat za poslanika Ksenija Milošević je na konferenciji za novinare rekla da je 28. decembra dobila otkaz u opštini Ćuprija i ocenila da je to "pokušaj sprečavanja njene kandidature".


Poezija boja Roksande Ilinčić: U Beogradu otvorena izložba srpske kreatorke koja oblači Kejt Midlton (foto) – Gloria\nPoezija boja Roksande Ilinčić: U Beogradu otvorena izložba srpske kreatorke koja oblači Kejt Midlton (foto)\nModna izložba „The Poetry of Colour“ (Poezija boja) čuvene srpske dizajnerke Roksande Ilinčić, koja živi i radi u Londonu, otvorena je sinoć u izložbenom prostoru kompanije Belgrade Waterfront.\nRoksanda Ilinčić: Srpska kreatorka u odabranom društvu (foto)\nA post shared by Marija Bergam Official Page (@marijabergamofficial) on May 28, 2019 at 2:32am PDT\nU okviru izložbe, koja je realizovana uz podršku The Residences at The St. Regis Belgrade i Kule Beograd, Roksanda je predstavila modele iz svojih kolekcija proleće/leto 2019, pre-fall 2019. i jesen/zima 2019, koje je dizajnerka lično odabrala posebno za ovu priliku.\nNova kolekcija Roksande Ilinčić: Eksplozija jarkih boja i XL mašni (foto)\nOtvaranje izložbe obeležio je i početak saradnje Roksande Ilinčić i Fondacije Novak Đoković pružanjem podrške dizajnerke projektu „Školice života“.\nA post shared by Marija Bergam Official Page (@marijabergamofficial) on May 28, 2019 at 2:36am PDT\nU okviru ovog projekta Fondacija gradi i renovira predškolske ustanove u ekonomski manje razvijenim oblastima, kako bi deca koja žive u ovim okruženjima imala što bolje mogućnosti da se razviju u samouverene, sigurne i uspešne pojedince.\n– Beograd je mesto koji je inspirisao mnoge moje kolekcije i posebno moju ljubav prema bojama. Izložba „The Poetry of Colour“ predstavlja moj lični izbor modela, predstavljenih u okviru jedinstvene instalacije koju sam osmislila specijalno za ovu priliku i kao podršku Fondaciji Novak Đoković. Želela sam da istražim ogromne mogućnosti ove impresivne istorijske građevine u kojoj predstavljamo izložbu, ukrašenu cvećem koje me podseća na Srbiju – kazala je Ilinčić.\nNjene kreacije nose slavne dame širom sveta: Roksanda Ilinčić nominovana za najboljeg britanskog dizajnera\nSlavna dizajnerka je dodala da joj je velika čast što nastavlja sa humanitarnim radom u Beogradu.\nA post shared by Irena Kilibarda (@irena780) on May 27, 2019 at 12:41pm PDT\n– Za mene su osnaživanje dece i podrška u nezi, razvoju i obrazovanju naredne generacije ključni za postavljanje temelja naše budućnosti. Raduje me što sam u prilici da učestvujem u tome ovom divnom prilikom, u gradu u kom sam odrasla i bila inspirisana da ostvarim svoje snove i uverenja. Nadam se da ćemo, podržavanjem ovog važnog cilja, pomoći deci da sanjaju isto tako velike snove, da veruju u sebe i da postanu sve ono šta žele – kazala je Ilinčić.\nRoksanda Ilinčić: Njene kreacije obožavaju Melanija Tramp i Kejt Midlton, a evo koja zvezda nju inspiriše\nA post shared by Jasmina Lalosevic (@drlalosevic) on May 27, 2019 at 2:07pm PDT\nIzložba „The Poetry of Colour“ Roksande Ilinčić biće otvorena i danas u izložbenom prostoru Belgrade Waterfront-a.\nFoto: Guliver/ Getty images, Jakov Simović, Instagram


Košarkaši Golden Stejt Voriorsa Klej Tompson (11) i Drejmond Grin (23) raduju se tokom drugog poluvremena šeste utakmice finala Zapadne konferencije NBA plej-ofa\nZvanični šampioni NBA lige Golden Stejt Voriorsi pobedili su Hjuston - 115:86 i izjednačili na 3-3 u finalu Zapadne konferencije, tako da će po prvi put od 1979. godine, o oba učesnika velikog finala odlučivati "majstorica", s obzirom da je Boston u nedelju uveče domaćin Klivlendu u odlučujućoj sedmoj utakmici Istoka.\nHjuston je, bez obzira na to što ne može da računa na Krisa Pola, koji je povredio primicač u petoj utakmici u Hjustonu, sjajno počeo i posle prve četvrtine imao 17 poena viška - 39:22. Voriorsi, treću utakmicu zaredom bez Andrea Igudale, MVP igrača finalne serije iz 2015. godine, počeli su da se vraćaju u igru u drugoj četvrtini, ali su Roketsi i dalje čuvali dvocifrenu razliku (61:51).\nUsledila je tradicionalno spektakularna treća četvrtina, koju su domaći dobili sa 17 razlike, a zatim i još bolja četvrta, tako da je Golden Stejt u drugom poluvremenu postigao 39 poena više od rivala - 64:25!\nNajzaslužniji za trijumf zvaničnih šampiona bio je Klej Tompson sa 35 poena (9-14 za tri, 4-9 za dva), Stefan Kari je ubacio 29, a Kevin Durent 23. Kod gostiju, Džejms Harden je završio sa 32 poena, Erik Gordon postigao 19, Trevor Ariza 14, a Džerald Grin 11.


Barcelona Gipsy Balkan Orchestra 14. maja u Sinagogi | Muzicka Omladina\nBarcelona Gipsy Balkan Orchestra 14. maja u Sinagogi\nPočela prodaja karata za koncert Barcelona Gipsy Balkan Orchestra\nJedinstven i savremen zvuk ovog ansambla dolazi iz posvećenog i strastvenog proučavanja melodija, sazvučja i karaktera romske, klezmer, balkanske i mediteranske muzike.\nU septembru 2016. godine Orkestar „Barcelona Gipsy Balkan“ je objavio svoj treći album Del Ebro al Danubio, osvajajući prvo mesto na prestižnoj top-listi „world“ muzike iz celog sveta – Transglobal World Music Chart.\nProdaja ulaznica i informacije u Muzičkoj omladini Novog Sada (Katolička porta 2/III, tel.021/452-344), radnim danima od 8 do 14h, kao i dva sata pred početak koncerta na mestu održavanja programa.\n600,00 dinara – parter sa strane\n800,00 dinara – parter sredina i centralana galerija\nIz interpretacije ovih mladih, muzičara, koja dira pravo u srce, izbija duboko razumevanje da je sva ta muzika skladna mešavina tradicija i različitih kultura, pa da samim tim ona prevazilazi sve geografske granice jer objedinjuje otiske i tragove različitih etničkih grupa: aškenaskih i sefardskih Jevreja, Roma, kao i svih naroda koji su u nekom trenutku bili deo Otomanske imperije. Članovi grupe takođe imaju različite korene i oplemenjuju bend raznovrsnim uticajima.\nOrkestar je do sada imao brojne uspešne nastupe u Italiji, Španiji, Austriji, Francuskoj, Švajcarskoj, Turskoj, Holandiji, Nemačkoj, Norveškoj, Sloveniji i Srbiji.


Studenti, obezbedite letnju praksu u evropskim startapima\nProjekat se zasniva na profesionalnom usavršavanju u vidu praktičnog rada u trajanju od 6 do 8 nedelja. Iz AIESEC-a ističu da je vrednost programa Global Entrepreneurs prepoznao i Fakultet organizacionih nauka, koji će finansirati šestoro najboljih kandidata za odlazak na praksu u neki od startapa širom Evrope.\nOpis posla tokom prakse je raznovrstan, pri čemu će praktikati imati priliku da se bave marketingom, prodajom, poslovnom administracijom i informacionih tehnologijama. Pored toga, oni će steći uvid u razvoj i funkcionisanje startap kompanija, razviti preduzetnički duh i susresti se sa izazovom rada u internacionalnom i multikulturalnom okruženju.\nPrijave otvorene već danas\nU AIESEC-u napominju da za razliku od klasičnih kompanija, praktični rad u startapu pruža mnogo veću slobodu inovacija, kreativnosti, kao i mnogo izazova za sve zaposlene koji služe kao dodatno iskustvo prilikom savladavanja novih stvari i veština.\nPrijave za projekat Global Entrepreneurs biće otvorene do 3. maja 2015. godine, dok će se same prakse održati tokom leta. Više informacija o programu kao i online forma za prijavu, dostupno je na zvaničnom sajtu AIESEC-a.


UZIMALI I PO 500 EVRA PO MIGRANTU: Ovako je pala kriminalna grupa zbog krijumčarenja (VIDEO) | Novosti.RS\nPolicija je, na teritoriji Zrenjanina i Žitišta, uhapsila D. P. (35), M. G. (36) i N. G. (21), a krivičnom prijavom obuhvaćen je i L. G. (35), koji je trenutno na bolničkom lečenju.\nSumnja se da su osumnjičeni D. P. i M. G. predvodili ovu kriminalnu grupu, koja je organizovala nedozvoljen prelaz srpsko-mađarske i srpsko-rumunske državne granice za najmanje 45 migranata, koje su dalje nameravali da prebace ka zemljama Evropske Unije.\nOni se terete da su za ovu uslugu uzimali od 80 do 500 evra po migrantu.\nSumnja se, takođe, da su na više lokacija po Srbiji kupovali, a zatim prevozili u Mađarsku i Rumuniju putnička i teretna vozila, stranih registaracija, koja su korišćena za krijumčarenje migranata.\nPrethodno, u Mađarskoj i Rumuniji uhapšeno je troje državljanina Srbije, pripadnika ove organizovane kriminalne grupe, koji su bili vozači migranata preko teritorije ovih država.\nPretresom stana i drugih prostorija kod osumnjičenih je pronađen jedan automobil, više mobilnih telefona i SIM kartica, kao i 50.000 dinara.\nmigranti MUP krijumčarenje krijumčarenje migranata


RTS :: Marin uzima od Milijaša "desetku": Zaslužio je ovacije...\nFudbal Marin uzima od Milijaša "desetku": Zaslužio je ovacije...\nponedeljak, 20. maj 2019, 16:45 -> 17:59\nMilijaš se od Zvezdinog dresa oprostio u pobedi nad Napretkom (3:0) kada je na stadionu "Rajko Mitić" izašao iz igre u 64. minutu i istrčao počasni krug da pozdravi sve tribine.\n"Zaslužio je sve što je doživeo na utakmici, za kraj takve karijere. Zasluženo se oprostio sa titulom i skoro punim tribinama na poslednjem meču, bilo je više od 40.000 gledalaca. Dobio je sjajne ovacije. Siguran sam da će sve što je doživeo u karijeri i stečeno iskustvo uspeti da primeni i kao trener, i da će takođe nizati uspehe", rekao je Marin za klupski sajt.\n"'Desetka'? Ako je Milijaš to rekao, onda neka i bude tako", poručio je bivši reprezentativac Nemačke.\n"Lep oproštaj i pored kiše, sigurno da je zaslužio sve kako je bilo, skandiranje i ovacije, istrčao je i počasni krug. Mnogo je dao Zvezdi i Zvezda mu je vratila, tako da mogu samo još da mu čestitam na sjajnoj karijeri. Nadam se da će biti u stručnom štabu naredne sezone i tako opet biti sa nama", naveo je on.\n"Srećan što sam imao priliku da učim od njega, od prvih priprema, pa sve do utakmica. Delili smo teren, a verujem da ćemo i sledeće godine sarađivati kada bude deo stručnog štaba. Tužan sam što završava karijeru veliki zvezdaš i čovek – Nenad Milijaš", zaključio je on.\n(utorak, 21. maj 2019, 08:36) - anonymous [neregistrovani]\nHvala Nenadu Milijasu, za sve sto je dao C. Zvezdi, i.....\n......mogo srece u novoj - ulozi!


ŠERANIĆ: OPADA BROJ POZITIVNIH, ALI SITUACIJA I DALJE NEPOVOLJNA - Glas Zvornika\nŠERANIĆ: OPADA BROJ POZITIVNIH, ALI SITUACIJA I DALJE NEPOVOLJNA\nBANJALUKA – Broj zaraženih virusom korona u Republici Srpskoj opada, ali je epidemiološka situacija i dalje nepovoljna, rečeno je danas u Banjaluci poslije sastanka ministra zdravlja i socijalne zaštite Alena Šeranića sa direktorima domova zdravlja.\nKako je istaknuto, podaci, koji govore o padu broja zaraženih, ukazuju da u narednom periodu može doći do stabilizacije situacije.\nŠeranić je izrazio zadovoljstvo jer je zabilježena i stagnacija broja hospitalizovanih lica pozitivnih na virus korona.\nOn je istakao da je usaglašeno da lica, koja su ranije preboljela virus korona, ali su ponovo zaražena, treba da budu vakcinisana.\nŠeranić je rekao novinarima da je na sastanku bilo riječi i o funkcionisanju primarne zdravstvene zaštite, unapređenju koordinacije rada domova zdravlja i bolnica, kao i o promociji vakcinacije, dostupnosti vakcina i problemima koji se mogu pojaviti u toj oblasti.\n“Bilo je riječi i o načinu finansiranja domova zdravlja, te oni koji su prešli na trezorski način finansiranja funkcionišu bez problema i sa tim strateškim planom se nastavlja”, rekao je Šeranić.\nEpidemiolog Jelena Đaković Dević smatra da i dalje postoji velika transmisija virusa u zajednici, ali da sedmični izvještaj o epidemiološkoj situaciji sadrži parametre koji pokazuju da bi moglo doći do smirivanja situacije.\n“Nakon četiri sedmice porasta broja zaraženih, u protekloj sedmici zabilježili smo pad broja novooboljelih, te je postotak pozitivnih uzoraka u prošloj sedmici bio oko 47 odsto manji nego prethodnih sedmica”, rekla je Devićeva.\nKada je riječ o vakcinaciji, ona je navela da je u januaru bilo manje interesovanje i da je dato mnogo više trećih, nego prvih doza.\nDirektor Doma zdravlja Laktaši Snježana Radetić rekla je da je primarna zdravstvena zaštita veoma opterećena, zbog dosta pozitivnih lica sa lakšom i srednje teškom kliničkom slikom, ali i velikog broja zaraženih zdravstvenih radnika.\nOna je napomenula da je Dom zdravlja u Laktašima krajem prošle godine prešao na trezorski sistem poslovanja, te da u radu koristi novi informacioni sistem “izis”, koji značajno olakšava dostupnost podataka o pacijentu na svim nivoima zdravstvene zaštite.


Eugenije - Wikipedia\n(Preusmjereno sa Eugenius)\nZa ostala značenja, v. Eugenije (razvrstavanje).\nFlavije Evgenije (umro 6. septembra, 394. godine) bio je rimski uzurpator između 392. i 394. godine u vreme cara Teodosija I.\nEvgenije sa oznakama carske vlasti\n1.1 Uspon do vlasti\n1.2 Evgenijeva politika\n1.3 Evgenijev pad\n2 Značaj Evgenijeve vladavine\nU ranom periodu svog života Evgenije je bio učitelj gramatike i retorike. Svoj uspon duguje ranom poznanstvu sa Arbogastom, koji je bio magister militum i stvarni vladar Zapadnog rimskog carstva.\nUspon do vlastiUredi\nNakon smrti Valentinijana II, Arbogast, koji je verovatno naterao Valentinijana na samoubistvo, postavio je za cara Evgenija 22. avgusta 392. godine. Arbogast nije sebe proglasio za cara jer nije bio Rimljanin, već Franak.\nEvgenije je zamenio sve upravnike koje je svojevremeno Teodosije I postavio na zapadu. Te ljude u administraciji je Evgenije zamenio svojima.\nEvgenije je nominalno bio hrišćanin i nije lako prihvatio nominalni program zapadnih careva, paganizam. No, ipak je prihvatio da ponovo posveti paganski hram Venere i Rome, kao i da obnovi oltar Viktorije u rimskoj kuriji.\nEvgenije je imao izvesnih uspeha na vojnom planu, naročito kada je sprečio savez između Alemana i Franaka. Arbogast je otišao sa vojskom na Rajnu.\nKada je bio izabran za cara, Evgenije je uputio izaslanike Teodosiju, tražeći da ga ovaj prizna za cara Zapada. Teodosije je prihvatio Evgenijeve ambasadore, ali je istovremno skupljao trupe da se obračuna sa njim. Štaviše, proglasio je svog sina Honorija za cara na Zapadu januara 393. godine.\nTeodosije I je na čelu vojske krenuo iz Carigrada i sukobio se sa Evgenijevom i Arbogastovom vojskom u bici kod Frigida na granici današnje Italije prema istoku 6. septembra 394. godine. Bitka je trajala dva dana, bila je krvava, ali je na kraju Teodosije pobedio. Arbogast je smesta izvršio samoubistvo, dok je Evgenije bio ubijen kao pobunjenik i njegova je glava bila izložena u Teodosijevom logoru.\nZnačaj Evgenijeve vladavineUredi\nNakon Evgenijevog poraza i Teodosijeve smrti godinu dana kasnije, Rimsko carstvo se podelilo i više nikada nije povratilo svoje jedinstvo.\nEvgenijeva vladavina je predstavljalo poslednju rpiliku za pagane senatorskog stalža da se suprotstave hristijanizaciji Carstva. Ali, bitka kod Frigida bila je velika pobeda hrišćanskog oružja.\nPoslednja izmjena na dan 6 august 2015, u 13:40 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 13:40, 6 august 2015.


Samo zbog Barselone sam otišao iz Italije – Nadlanu.com\nSamo zbog Barselone sam otišao iz Italije\nBARSELONA, 26. avgusta 2009. (Beta-AP) - Švedski fudbaler Zlatan Ibrahimović je jedina zvezda koju predsednik Real Madrida Florentino Peres nije mogao da dovede u svoj tim, jer je taj igrač samo zbog Barselone hteo da ode iz Italije.\n"Imao sam dogovor sa predsednikom Intera da razgovaramo samo ukoliko dođe ponuda Barselone", rekao je 27-godišnji fudbaler, rođen u Malmeu.\nPeres je potrošio 363 miliona evra za dovođenje Kristijana Ronalda i Kake u Real, kako bi u ekipi imao neke od najboljih igrača sveta, a Barselona je ponudila 66 miliona evra i Samjuela Etoa za najboljeg strelca Italije, koji je osvojio drugu za redom titulu u Seriji A.\n"U ovom klubu mogu da budem još bolji igrač nego što sam sada. Želim da budem deo istorije koju Barselona sada stvara", rekao je Ibrahimović.\nOn će zameniti Etoa, koji je pomogao katalonskom klubu da osvoji osam titula, uključujući dve titule Lige šampiona.\n"Ja sam potpuno drugačiji igrač, imam sasvim drugačije kvalitete i stil. Pustimo da njegov rekord govori sam za sebe, a moji rezultati za mene", rekao je Ibrahimović, koji je osvojio tri titule u Seriji A i dva italijanska Superkupa u četiri sezone, kao i dve titule sa holandskim Ajaksom.\nNa pitanje, da li postoje velika očekivanja kada se igra za evropskog šampiona, odgovorio je: "Naravno da postoji pritisak jer igrate za Barselonu. Osećao sam ga i kada sam igrao za Inter, jer kada ste u vrhunskom fudbalu morate da osećate pritisak."\nIbrahimović je potpisao petogodišnji ugovor sa Barselonom i polako se vraća u formu posle operacije ruke.


Buš zatražio od Kongresa 46 milijardi dolara za ratove u Iraku i Avganistanu\nPredsednik Buš poslao je hitan zahtev Kongresu za dodatnih 46 milijardi dolara za Irak, Avganistan i druge potrebe nacionalne bezbednosti. Kako izveštava dopisnica Glasa Amerike iz Bele kuće, Pola Volfson, ta suma se nadovezuje na 145 milijardi dolara za ratne troškove, koje je Buš predvideo u nacrtu budžeta za 2008. godinu.\nPredsednik je rekao da su dodatna sredstva potrebna kako bi se osiguralo da američki vojnici imaju sve što im je potrebno za obavljanje posla:\n”Delovi ovog rata su komplikovani. Ali jedan deo nije - a to je da Amerika mora da učini sve što je potrebno da podrži naše vojnike i zaštiti naš narod.“\nPredsednik je rekao da bi ta vanredna sredstva pokrila preko potrebne izdatke za svakodnevne vojne operacije u Iraku, kao što su municija i pancirni prsluci. On je rekao da članovi Kongresa koji tvrde da podržavaju vojnike imaju obavezu da odobre sredstva što je moguće pre:\n”Svaki član Kongresa koji želi uspeh u Iraku i što skorašnji povratak vojnika, trebalo bi snažno da podrži ovaj zakonski predlog.“\nU kratkom obraćanju novinarima predsednik je priznao da neki članovi Kongresa traže načine za izražavanje protivljenja njegovoj ratnoj politici. Rekavši da imaju pravo da im se glas čuje dodao je da oni ipak moraju da osiguraju da američki vojnici dobiju sve što im je potrebno:\n”Naši muškarci i žene u prvim linijama ne bi smeli da se nađu zatečeni međustranačkim neslaganjima u Vašingtonu.“\nBuš je dodao da je Bela kuća, kada je poslala Kongresu budžet za 2008., podnela i informacije o dodatnim finansijama, koje bi možda bile potrebne, i da zakonodavci nemaju razlog da odlažu raspravu o tome.\nMeđutim, demokrata Dejvid Oubi, predsednik Odbora za namenska sredstva u Predstavničkom domu, koji izrađuje nacrte za sve budžetske zakonske predloge, jasno je predočio da usvajanje neće biti automatsko i da rasprava u njegovom odboru možda neće biti završena pre kraja zasedanja Kongresa u ovoj godini.\n”Nemam apsolutno nikakvu nameru da završim sa raspravom u ovom zasedanju, o bilo kakvom predlogu koji služi samo da održi sadašnje stanje.“\nPored novca za vojne operacije u Iraku i Avganistanu, predsednikov zahtev za dodatnih 46 milijardi dolara obuhvata troškove čuvanja mira u Darfuru, kao i borbu protiv trgovine drogama u Meksiku i Centralnoj Americi.


Apple mora da plati kaznu od 25 miliona evra - Srpskacafe\nApple mora da plati kaznu od 25 miliona evra\nUtorak, 11.02.2020., 09:53 Utorak, 11.02.2020., 09:58\nApple mora da plati kaznu od 25 miliona evra jer je tajno usporavao starije verzije iPhona.\nKaznu je nametnula francuska konkurencija i čuvar potrošača koji je otkrio da kupci nisu bili obaviješteni o ovim mjerama kompanije.\nPored kazne koja je donijeta zbog “obmanjujuće komercijalne prakse kojom se zavaravaju potrošači”, kompanija Apple će na svojoj stranici morati da postavi saopštenje o ovom problemu na francuskom jeziku u trajanju od mjesec dana.\nIz kompanije tvrde da ovaj potez zapravo treba da produži život uređajima, a ne da navodi potrošače da kupe noviji model.\n-Svi naši postupci su uvijek u službi korisnika, ne mogu to dovoljno da naglasim. Možda je trebalo da budemo jasniji, ali naši postupci su uvijek dobronamjerni – izjavio je Tim Kuk.


Kafe - Igraonica Greenfield Zrenjanin\nKafe “Greenfield“, u okviru kojeg se nalazi i igraonica, postoji od decembra 2012.godine, a kasnije, tokom polovine 2013.godine, doživljava tarnsformaciju u cafe piceriju. Ako tražite opuštenu atmosferu, prijatan ambijent, kvalitetnu uslugu i vrhunske specijalitete, naša cafe picerija je pravo mesto za vas.\nSpecijaliteti koje preporučujemo su, pre svega, veliki izbor domaćih i stranih pica, odlične paste, predjela, sjajan izbor salata, slane i slatke palačinke. Cafe picerija “Greenfield” predstavlja pravi izbor za goste koji umeju da prepoznaju i cene brzo i kvalitetno pripremanje hrane, jer vas na istom mestu očekuje topla dobrodošlica domaćina i prijatan boravak uz omiljeni napitak.\nProstor caffe-pizzerie se sastoji iz četiri dela, a u svakoj od njih možete poručiti bilo šta sa karte pića i sa zvaničnog jelovnika . Kapacitet kojim raspolaže je 90 sedećih mesta, od kojih je 60 u zatvorenom prostoru, 30 na otvorenom i 30 mesta koja mogu da se koriste kao otvoren i kao zatvoren prostor.\nIgraonica može da se pohvali sa zavidnim kapacitetom od 60 sedećih mesta u zatvorenom prostoru i još 70 mesta na otvorenom, kada vremenske prilike to dozvoljavaju. Takođe, gosti igraonice su u mogućnosti da pruče bilo šta iz ponude hrane i pića.


Amazon pravi svoju laboratoriju - IT Svijet\nAmazon pravi svoju laboratoriju\nKompanija Amazon objavila je da radi na izgradnji sopstvene laboratorije za testiranje na Korona virus svojih zaposlenih radnika, kao i radi praćenja njihovog zdravlja, a sve to zbog širenja epidemije u Sjedinjenim Američkim Državama.\nOsoblje Amazona kritikuje kompaniju zbog reagovanja na epidemiju\nSlučajevi virusa Korona zabilježeni su u preko 50 objekata Amazona širom Sjedinjenih Američkih Država do sada. U nekim od objekata i više zaposlenih koji su pozitivni na COVID-19. Zbog ovoga je Amazon odlučio da izgradi sopstvenu laboratoriju kako bi testirao svoje zaposlene i pratio njihovo zdravlje.\nSve ovo nam dolazi nakon što je osoblje Amazona prethodno kritikovalo javno kompaniju zbog njenog reagovanja na pandemiju. U prošlom mesecu je Amazon otpustio jednog od magacionera u Njujorku jer je organizovao protest zbog nedostatka bezbednosnih mera koje ta kompanija nije preduzela. Sa druge strane, Amazon je objavio da ga nisu otpustili zbog toga, već jer je više puta bio upozoren da ne krši propisane mere bezbednosti, što je on ipak činio.\nOno što je poznato i javno objavljeno, jeste da je Amazon trenutno pod istragom zbog nepoštovanja bezbjednosnih mjera tokom epidemije Korona virusa u najmanje jednom njihovom objektu. Uskoro se očekuju i rezultati te istrage.\n(Izvor: PC Press/ BBC)\nTags: amazon, laboratorija\nPrethodna Airbnb nudi virtuelna putna iskustva\nSljedeća Google povećava porodični odmor za zaposlene na 14 nedelja\nTesla Model X hakovan i ukraden za minut


Doznake iz dijaspore u BiH “teške” 2,2 milijarde eura – Bankar.me\nDoznake iz dijaspore u BiH “teške” 2,2 milijarde eura\nJune 12, 2020 Ekonomija, EVROPA, FINANSIJE, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nPrema podacima Centralne banke Bosne i Hercegovine (CBBiH), ukupni tekući transferi iz inostranstva u 2019. iznosili su 4,29 milijardi konvertibilnih maraka.\nOd tog iznosa, 2,95 milijardi konvertibilnih maraka otpada na personalne transfere (novčane doznake iz inostranstva), a na ostale tekuće transfere, u koje spadaju i penzije iz inostranstva, 1,34 milijarde KM, kazali su Feni u CBBiH.\nIz inostranstva je u BiH, što se tiče novčanih doznaka, 2015. godine stiglo 2,37 milijardi KM, 2016. godine 2,43 milijarde KM, a 2017. godine 2,64 milijarde KM, prenosi Klix.\n“Iz ovih podataka je očito da postoji trend kontinuiranog povećanja obima doznaka koje dijaspora šalje prema BiH”, kazali su u Centralnoj banci BiH, dodajući da ne raspolažu podacima iz kojih zemalja dolazi najviše ličnih doznaka.\n“Ukoliko to uporedimo sa ukupnim transferima iz inostranstva dobijamo da je udio ukupnih transfera iz inostranstva 12,24 posto BDP-a. Ako posmatramo samo novčane doznake iz inostranstva, njihov udio je 8,42 posto u BDP-u”, navode iz CBBiH.\nProcjenjuju da doznake iz inostranstva od dijapore najviše stižu iz zemalja Zapadne Evrope, odnosno Njemačke, zatim Skandinavije, Sjeverne Amerike i nešto manje iz Australije.\nPOJMOVIBiH Bosna i Hercegovina Centralna banka BiH Doznake iz inostranstva\nPrevious Ekonomija u Velikoj Britaniji oslabila za preko 20 odsto u aprilu\nSljedeći Online oglasi će u 2021. prvi put premašiti polovinu ukupnih prihoda od oglasa\nBanke u BiH se vraćaju starim nivoima profitabilnosti\nNovi program podrške MMF-a: Bosni i Hercegovini 300 miliona eura\nBiH od MMF-a dobija prvu tranšu kredita od 250 miliona eura


Ponovo rade tržni centri u Saudijskoj Arabiji\nSaudijci su danas postepeno počeli da se vraćaju u tržne centre i pijace na otvorenom, nakon što su vlasti ublažile ograničenja protiv širenja novog korona virusa.\nObezbeđenje meri temperaturu kupcima na ulazu u tržne centre u centralnom Rijadu koji se dezinfikuju redovno, prenosi Rojters.\nMnogi su pozdravili privid normalnosti nakon mera samoizolacije uvedenih od kraja marta, posebno sa početkom muslimanskog svetog meseca Ramazana u petak.\nKraljevstvo je u nedelju ublažilo ograničenja kretanja između 9:00 i 17:00 časova, osim u Meki.\nŠkole, restorani, džamije i druga javna mesta gde je fizičko distanciranje teško održati, ostaju zatvorena, a druženja više od pet ljudi su zabranjena.\nTajland posle više od dva meseca OTVORIO ŠOPING CENTRE\nJedna od prvih zemalja koja je zatvorila granice, sada je ublažila ograničenja i najavila "povratak u normalno stanje"\nPrestonica Venecule ulazi u KARANTIN\nPrestonica Venecuele Karakas u sredu će se pridružiti velikom broju gradova širom sveta koji su poslednjih dana uveli restriktivne mere radi sprečavanja širenja korona virusa.


Brahimi upozorava na mogući haos u regionu - Klix.ba\nKriza u Siriji se produbljuje Brahimi upozorava na mogući haos u regionu\nKriza u Siriji se produbljuje\nBrahimi upozorava na mogući haos u regionu\n29.12.2012. u 18:13\nSpecijalni predstavnik UN i Arapske lige Lahdar Brahimi upozorio je danas da bi građanski rat u Siriji mogao čitav region uvući u haos sa ogromnim talasom izbjeglica u susjednim zemljama.\nBrahimi i ruski ministar inozmenih poslova Sergej Lavrov izjavili su nakon sastanka u Moskvi da kriza u Siriji može biti riješena samo razgovorima, dok su priznali da strane u sukobu nisu izrazile želju za kompromisom.\nBrahimi, koji je stigao u Moskvu u jednodnevnu posjetu nakon razgovora sa sirijskim predsjednikom Basharom al Assadom u Damasku početkom sedmice, izrazio je zabrinutost zbog eskalacije sukoba, koji "sve više postaje sektaški".\n"Ukoliko vlada panika u Damasku i milion ljudi napusti taj grad oni mogu otići samo na dvije strane - Liban i Jordan, a te zemlje mogle bi propasti ukoliko bi se suočile sa prilivom od pola miliona izbjeglica", rekao je Brahimi.\nPrema njegovim riječima, ukoliko je jedina alternativa "pakao ili politički proces onda svi moramo da neprekidno radimo za politički proces".\nRusija je od početka oružane pobune protiv Assada u martu 2011. godine bila jedna od najvećih pristalica režima i uz Kinu je u Vijeću sigurnosti UN iskoristila pravo veta da bi spriječila uvođenje međunarodnih sankcija protiv Damaska.\nLavrov je istakao da će Rusija i dalje biti protiv bilo kakve rezolucije UN koja će pozivati na međunarodne sankcije protiv Assada i otvoriti put za stranu intervenciju u Siriji.\nBrahimi i Lavrov insistirali su da mirovni napori moraju biti zasnovani na mirovnom planu odobrenom na međunarodnoj konferenciji u junu u Ženevi.\nPlan iz Ženeve poziva na uspostavljanje prekida vatre, prelazne vlade za rukovođenje zemljom do izbora i izradu nacrta novog ustava, ali je naišao na protivljenje opozicije zbog insistiranja Rusije da se ostavi prostor da Assad ostane dio tranzicionog procesa i ne pominju se moguće sankcije UN.\nKritikovala Inzka 268\nprije 7h 33m 208\nprije 9h 51m 124\nprije 6h 4m 73\nprije 9h 25m 166