Novi rezbareni namještaj u Nacionalnom spomeniku 'Saburina kuća' @ StartBiH.ba\nNovi rezbareni namještaj, čija izrada je u toku, do sredine jula bi trebalo biti postavljen u "Saburinoj kući", nacionalnom spomeniku čiju je sanaciju i restauraciju pokrenula Općina Stari Grad prije nekoliko godina.\nNabavka namještaja predstavlja dio pete faza implementacije projekta restauracije i sanacije Saburine kuće. U toj fazi bit će nabavljeno deset peškun stolova i 19 peškun stolica u vrijednosti od 7.000 KM za čiju je implementaciju zadužena Drvorezbarska radionica "Braća Nikšić" iz Konjica.\n- Stolovi i stolice bit će ručno izrađeni od propisno suhe i zdrave javorove građe, kako je to i predviđeno u projektu restauracije i sanacije Saburine kuće. Očekujemo da će stolovi i stolice u Saburinoj kući biti najkasnije do 18. jula, kako je to i definisano u ugovoru sa izvođačem - istakli su u Sektoru za lokalni razvoj Općine.\nSaburinu kuću, muški dio sa dvorištem, koji je sagrađen oko 1750. godine, Općina Stari Grad je restaurirala i svečano otvorila 2014. godine, udahnuvši tako ponovo život tom historijskom dragulju u srcu Starog Grada, saopćeno je iz Općine Stari Grad Sarajevo.


U susret obeležavanju Dana opštine – GM Press\nRedakcija 5 aprila, 2021\t0 Komentara\nDejan Kovačević, predsednik opštine Gornji Milanovac u susret obeležavanju Dana opštine i 206 godina od podizanja Drugog srpskog ustanka, posetio je danas Muzej u Takovu.On je ovom prilikom izrazio zadovoljstvo zbog svakodnvenog prisustva posetilaca iz drugih gradova ali i zbog samog izgleda i rada Muzeja. Inače, Dan opštine će i ove godine biti obeležen skromno, u skladu sa epidemiološkim merama, bez prisustva stranih delegacija.\n-Državno obeležavanje podizanja Drugog srpskog ustanka i Dana Vojske Srbije biće upriličeno istog dana u Takovu uz prigodan kulturno umetnički program, a biće održana i svečana Sednica na kojoj će biti uručena priznanja najzaslužnijim Milanovčanima u predhodnoj godini. 2020. je obeležila pandemija korona virusa, lekari i ostalo medicinsko i nemedicinsko osoblje dali su svoj značajan doprinos i na ovaj simboličan način pokušaćemo da im se odužimo. Na Dan opštine biće otkriven i spomenik Milojku Veljoviću jednom od začetnika industrijalizacije u Gornjem Milanovcu, čoveku po kome je i Milanovac postao privredno čudo u bivšoj Jugoslaviji – rekao je Kovačević.\nOn je istakao da će ceremonije u okviru obeležavanja Dana opštine biti obavljene bez prisustva publike, veoma skromno a da ostaje žal što ni ove godine svi prijatelji Gornjeg Milanovca neće moći da prisustvuju iako su se do sada rado odazivali pozivu.\nTags: 206 godina od podizanja drugog srpskog ustanka, dan opstine, dejan kovačević, milojko veljović, Muzej u Takovu, predsednik opštine gornji milanovac\nPočeo upis u Predškolsko\nServisne informacije za utorak 6. april 2021. godine


Rezultati lokalnih izbora na Kosovu u većinski sprskim sredinima nisu neočekivani, iznenađenje je svakako ishod u opštinama sa albanskom većinom, smatra Violeta Oroši, sa kojom se slaže Miljazim Krasnići. Pokret Samoopredeljenje dobio je "vruć šamar", pobedila je demokratija, istako je Fatmir Šeholi.\nSa konferencije Srpske liste u Gračanici (Foto ahiva Kim)\nPrema preliminarnim rezultatima CIK-a, u devet opština sa srpskom većinom na Kosovu kandidati Srpske liste ostvarili su ubedljivu pobedu. S druge strane, pobednik parlamentarnih izbora održanih u februaru ove godine vladajući Pokret Samoopredeljenje u prvom krugu nema pobednika na lokalnom nivou.\nVažna podrška dijaspore\nRezultati izbora u deset opština sa srpskom većinom na Kosovu nisu neočekivani, već je iznenađenje to što u opštinama sa albanskom većinom nije pobedio Pokret Samoopredeljenja, kaže dugogodišnja novinarka iz Prištine Violeta Oroši.\n“Pokret Samoopredeljenje ovaj put nije mogao da računa na preko 100.000 glasova iz kosovske dijaspore. CIK je prihvatio negde oko 15.000 glasača što ne znači da su svi glasali. Ima i političkih razloga naravno, a to su poslednje dve intervencije na severu Kosova i to što su tokom predizobrne kampanje koristili sredstva Vlade, počeli su da uplaćuju obećanu sumu novca za decu koja su rođena do 2015. godine”, smatra je Oroši.\n“Vruć šamar” Samoopredeljenju\nA da su glasovi iz dijaspore na parlamentarnim izborima bili glavni razlog pobede Pokreta Samoopredeljenje 14. februara ove godine, slaže se i direktor Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Fatmir Šeholi.\n“Mi se vraćamo jednoj političkoj ravnoteži na Kosovu u smislu da su sve političke stranke uključujući Alijansu za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja učinile da ne postoji mogućnost da na Kosovu jedna stranka ima sve, a ostale nemaju ništa. Treba naglasiti da je pokret Samoopredeljenje u prvog krugu izgubio Južnu Mitrovicu opštinu koja je za njih bila jako značajna”, kazao je Šeholi.\nOn smatra da je Pokret Samoopredeljenje dobio "vruć šamar", te da je na jučerašnjim lokalnim izborima pobedila demokratija.\n“Prvi rezultati nikako ne idu u prilog vladajućoj partiji Pokretu Samoopredeljenje, jer je jedina politička stranka koja nije osvojila u prvom krugu nijednu opštinu. Veliki pobednik jesu dve političke stranke, Demokratska partija Kosova bivšeg predsednika Hašima Tačija i Kadrija Veseljija koji su Hagu, naravno lista Srpska je ostvarila dobar rezultat, na albansku političku scenu veliki povratak ostvario je Demokratski savez Kosova koji je uspeo da pobedi u prvog krugu u dve opštine”, rekao je Šeholi i dodao da se u drugom krugu očekuje velika borba za Prištinu između Demokratskog saveza Kosova i Pokreta Samooopredeljnje.\nRezultati izbora u srpskim sredinama jesu očekivani i bili su unapred poznati, smatra Ognjen Gogić iz Centra za alternativno rešavanja sporova.\n“Srpska lista gotovo da može unapred da odredi koje ljude želi da ima u svakoj opštini sa srpskom većinom. Jedino gde postoji odstupanje i izuzetak to je opština Klokot gde ćemo po svemu sudeći imati drugi krug izbora što nije ono čemu se Srpska lista nadala. Donekle ona može da bude nezadovoljna izbornim rezultatima u Štrpcu gde je imala jakog kandidata koji je pobedio u prvom krugu, ali ne ubedljivo kako se očekivalo, kada je reč o Gračanici to je bio takođe veliki izazov za Srpsku listu budući da je protivkandidat Branimir Stojanović bio poznatiji i više afirmisan u lokalnoj sredini od kandidatkinje Srpske liste”, rekao je Gogić.\nPolitička partija protiv nezavisnih kandidata i inicijativa\nOpština Klokot jedina je u srpskim sredinama gde će biti održani drugi krug glasanja, budući da je kandidat Srpske liste Vladan Bogdanović prema preliminarnim rezultatima osvojio 41,45 odsto glasova, a kandidat Građanske inicijtive “Srpska narodna sloga” Strahinja Spasić 36,14 odsto.\n“Po rezultatima glasanja reklo bi se da su građani zadovoljni načinom na koji Srpska lista vodi ove opštine, čim su joj poklonili ponovo veliko poverenje. Ipak činjenica je da mi nismo imali mogućnosti izbora, pošto nisu postojale konkurentske političke partije i opcije tako da niste imali na osnovu čega da birate. Takođe, javna je tajna da postoji neka vrsta obaveze Srba da glasaju i da se u kampanju i mobilizaciju birača uključuju institucije iz kosovskog i srpskog sistema koje su aktivne na terenu i daju instrukcije svojim zaposlenima, ali i građanima korisnicima svojih usluga kako i za koga treba da glasaju”, rekao je Gogić.\nGogić, napominje da su loši rezultati Saoopredeljenja zbog toga što nisu imali dobre kandidate koje bi predsatvili građanima.\n“Ovo nije u toj meri neuspeh Aljbina Kurtija i ne smatram da su bili referendum za ili protiv njegove snage u političkom telu koliko su pokazali da Samoopredeljenje nema kadrove koji mogu da vode politiku na lokalnom nivou”, zaključio je Gogić.\nIzborni rezultati u albanskim sredinama nisu očekivani, mišljenja je profesor na fakultetu Političkih nauka u Prištini Miljazim Krasnići.\n“Pokret Samoopredeljenje je tokom predizborne kampanje dosta uložio u propagandu da su oni pobednici izbora. Zapravo, građani su videli da to nije u skladu sa realnošću. Sa druge strane, oni su napravili i neke riskantne poteze pogotovo na severu Kosova i građani su to videli kao opasnu političku igru”, rekao je Krasnići.\nPokret Samoopredeljenje je najveći gubitnik na ovim izborima, dok je Srpska lista tradicionalno pobedila, dodao je Krasnići.\n“Srpska lista sada ima maksimalni rezultat zahvaljujući pokretima Aljbina Kurtija i njegove Vlade, koji su provokacijom u severnoj Mitrovici ujedinio ljude. On je izgubio i u Južnoj Mitrovici gde su građani takođe to prepoznali”, zaključio je Krasnići.\nPrema preliminarnim rezultatima Centralne izborne komisije, 21 opština na Kosovu moraće da održi drugi krug lokalnih izbora da bi izabrale gradonačelnike i to kroz četiri sedmice, odnosno 14. novembra.


ЛАЗАНСKИ НА РТС-у: Објашњава целокупну ситуацију у Либији\nLAZANSKI NA RTS-u: Objašnjava celokupnu situaciju u Libiji\nVlasništvo nad glavnim aerodromom grada Tripolija glavni je preduslov za vlast u Libiji, ističe vojno-politički komentator „Politike“ Miroslav Lazanski.\nMiroslav Lazanski je, gostujući u Jutarnjem programu RTS-a, komentarisao rasplamsavanje sukoba u Libiji, objasnivši da tu državu, od svrgavanja Muamera el Gadafija, karakteriše viševlašće.\nIstiče da onaj ko drži aerodrom u Tripoliju, ima i vlast.\n– Imamo s jedne strane vladu Saradža koju su priznale Ujedinjene nacije, SAD, Italija, Turska, Emirati, a s druge strane imamo Haftara koji ima kontrolu Istočnog dela Libije, kojeg podržava Egipat, i navodno Francuska i Katar – konstatuje Lazanski.\nGlavni problem dihotomije vlasti u Libiji čini ukrštanje stranih interesa.\n– Egiptu je u interesu da Haftar zauzme sveukupnu teritoriju Libije zbog konflikata sa Muslimanskom braćom, a Muslimanska braća su izgleda na strani Saradža. S druge strane, Saradž ima podršku UAE, a feldmaršal Haftar ima podršku Katara, a znamo u kakvim su odnosima Emirati i Katar, da je tu praktično sve na ivici rata – rekao je Lazanski.\nPrema njegovom mišljenju, glavni uzročnik trenutnog stanja u Libiji jeste odsustvo stabilnog građanskog društva koje u Libiji zamenjuju plemena – koja drže aerodrom, a samim tim i vlast.\n– Imate vlast u Tripoliju koja ne kontroliše kompletan Istočni deo Libije od Bengazija pa na dalje, i imate vlast u Bengaziju koja ne kontroliše Zapadni deo – ukazuje vojno-politički komentator Politike.\nKako kaže, od sinoć se još ne zna u čijem posedu je aerodrom, budući da Haftar tvrdi da su njegove pristalice zauzele aerodrom, dok snage premijera Saradža tvrde suprotno.\nNaftne kompanije utilitarno su priznale obe vlasti, odnosno proglasile neutralnost, dok su dva glavna terminala za krcanje nafte u rukama Kalifa Haftara.\n– Sukobi koji su u Libiji počeli 2011. godine rezultat su direktne zloupotrebe rezolucije UN o „no-flaj“ zoni nad Libijom, koja se potpuno zlupotrebila u praksi vazdušnim udarima zapadnih saveznika protiv snaga Gadafija – zaključuje Lazanski.\nGoce D. says:\nOnolika j. pustara a najvažnije je ko drži aerodrom u Tripoliju! Bleskastiju analizu nisam mogao ni ja da smislim...\n"Haftara koji ima kontrolu Istočnog dela Libije, kojeg podržava Egipat, i navodno Francuska i Katar " i Rusija. "Prema njegovom mišljenju, glavni uzročnik trenutnog stanja u Libiji jeste" mesanje Amerike i sada Rusije u Libiju.


Beograd/Madrid, 20. maj 2021.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjana Matić sastala se, na marginama Međunarodnog sajma turizma – FITUR u Madridu, sa ministarkom industrije, trgovine i turizma Kraljevine Španije Rejes Maroto Iljerom.\nMatić je tom prilikom pozdravila napore koje je Španija uložila u uspešnu organizaciju ove sajamske manifestacije, čime je dala snažan podsticaj oživljavanju evropskog i međunarodnog turizma.\nOna je, naglasivši da su odnosi Srbije i Španije odlični, konstatovala da postoji prostor za dalje unapređenje saradnje u oblasti trgovine i turizma.\nMinistarka je ukazala na izuzetne rezultate koje je Srbija ostvarila u imunizaciji stanovništva, pri čemu je upoznala špansku koleginicu sa mehanizmima priznavanja digitalnih sertifikata o vakcinaciji protiv COVID-19 koje naša zemlja ima sa Grčkom i Mađarskom, kao i sa nekim državama izvan Evrope.\nOna je izrazila očekivanje da će se uskoro stvoriti mogućnost i za zaključivanje bilateralnog sporazuma sa Španijom koji bi trebalo da reguliše ovu materiju.\nMaroto Iljera je istakla da je oporavak mobilnosti od suštinske važnosti za evropski turizam, ukazavši na značaj koji fondovi iz programa oporavka „EU nove generacije“ imaju za revitalizaciju turističkog sektora, kao i na mere koje Vlada Španije sprovodi u skladu sa nacionalnim Planom oporavka, transformacije i otpornosti.\nOna je potvrdila želju i spremnost Španije za dalje unapređenje saradnje sa Srbijom u oblastima od uzajamnog interesa, pri čemu je sa zadovoljstvom prihvatila poziv da poseti našu zemlju i nastavi razgovor sa ministarkom Matić o konkretnoj saradnji u oblasti trgovine i turizma, navodi se u saopštenju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.


Sputnjik o dobavljaču vakcina Srbiji: Čudne odluke Vlade Srbije uprkos aferama ... | WebTribune\nHome ŽIVOT Sputnjik o dobavljaču vakcina Srbiji: Čudne odluke Vlade Srbije uprkos aferama …\nKompanija koja se „proslavila“ aferama, američki „Fajzer“ će, kako sada stoje stvari sa narudžbinama, biti pobednik u tržišnoj bici za vakcinu protiv kovida 19.\nUmeće lobiranja su opet pokazali, uprkos „repovima“ koje vuku iz ranijih korupcionaških afera, ali i činjenice da njihova vakcina ima ozbiljnu falinku – mora biti nasukana na led.\n„Fajzerovih” afera su se ovih dana posebno dotakli pojedini mediji u Hrvatskoj, uz podsećanje da je od te kompanije koja je svojevremeno potkupljivala hrvatske lekare kako bi njeni lekovi ušli na listu zavoda za zdravstveno osiguranje, Hrvatska naručila 2,7 miliona doza vakcina protiv kovida.\nPreneli su tako tekst „Poslovnog dnevnika“ iz septembra 2009. godine u kome se konstatuje da je „američka farmaceutska kompanija imala ustaljenu praksu prevara, podmićivanja i obmanjivanja“.\nU njemu se navodi da je „Fajzer” morao da platiti rekordnih 2,3 milijarde dolara odštete zbog obmanjivanja, podmićivanja i prikrivanja nuspojava prilikom uzimanja njihovih lekova.\nIstraga koja je zaključena priznanjima krivice dvojice bivših „Fajzerovih” direktora za prodaju završena je nagodbom. Optužbe koje su kompaniji stavljene na teret zbog ustaljene prakse prevara, odnosile su se na propagiranje 13 lekova.\n„I dok su u Fajzeru pregovarali o ranijim prevarama, i dalje su kršili iste zakone reklamirajući neke druge lekove”, naveo je list. Jedan od pet uzbunjivača, koji je dobio otkaz u „Fajzeru”, Džon Kopčinski, izjavio je da se od njega očekivalo da po svaku cenu brani profit čak i kada je u pitanju bilo ugrožavanje ljudskih života.\nIako je narednih pet godina poslovanje „Fajzera” trebalo da bude nadzirano, nije prošlo više od tri godine kada su u toj kompaniji ponovo optuženi i opet su problem rešili parama.\nAvgusta 2012. godine hrvatski „Jutarnji list“ je pisao da je američki farmaceutski div „Fajzer” pristao na nagodbu i plaćanje 60 miliona dolara kazne zbog podmićivanja lekara u nekoliko zemalja, kako bi njihovi lekovi bili stavljeni na listu zavoda za zdravstveno osiguranje, među kojima je bila i Hrvatska. Ceo slučaj koji je počeo još 2004. godine, preuzelo je Državno tužilaštvo.\nU isto vreme, RTS je javio da je američka kompanija „Fajzer” deset godina, od 1997. do 2007. podmićivala i lekare i visokopozicionirane zdravstvene zvaničnike u Srbiji, Hrvatskoj, Češkoj, Italiji, Kini… i da su na mito dali milione dolara.\nNa pitanje mogu li ove afere „Fajzera” da utiče na odluku prilikom odabira vakcine koju će neko kupiti, sagovornik Sputnjika, imunolog dr Radmilo Petrović je jasan:\n„Sigurno da mogu da utiče. Među tim velikim kompanijama postoji konkurencija ko će pre da dođe do vakcine, čija će da bude kvalitetnija i ko će veći profit da ostvari. Tako da je sve moguće. Tu bi trebalo da reaguje Svetska zdravstvena organizacija, da ona napravi neki red, mada ja nisam siguran da ona ima mogućnost da to uradi. Tu će biti velikih problema“.\nFajzerova nedovršena vakcina\nOn pri tom napominje da je, sudeći prema javnosti dostupnim informacijama, za čuvanje i transport Fajzerove vakcine neophodna jako niska temperatura od oko minus 70 stepeni Celzijusa, što upućuje na zaključak da je reč o nedovršenoj vakcini.\n„Vakcine sa živim virusom, a ovde je očigledno reč o takvoj, treba da budu osušene u vakuumu, kao što se radi sa MMR vakcinom protiv malih boginja, zaušaka i rubeola, koja se isporučuje u prahu pa se rekonstituiše prilikom samog davanja. To bi trebalo da bude i sa ovom vakcinom da bi mogla pravilno da se upotrebi i da se ne izgubi njena efikasnost“, objašnjava naš sagovornik koji je bio u timu lekara za borbu protiv epidemije variole vere 1972. godine.\nOn zato smatra da je velika prednost ruske vakcine protiv kovida 19 što će za njen transport i čuvanje biti dovoljna standardna logistika transporta medicinskih sredstava, umesto specijalnih kontejnera sa suvim ledom, što je slučaj sa Biontek-Fajzerovom vakcinom.\nOno što je, ipak, ohrabrujuće su izjave sa najviših mesta da će vakcina koju god da Srbija kupi biti bezbedna.\nSrpski neurohirurg odbio platu od 15.000 dolara i odlučio da ostane u Srbiji


Hina, CNN | 18. jun 2021.\nFejsbuk testira softverski alat pomoću kojeg želi da označi i ukloni uvredljive sadržaje i komentare u korisničkim grupama na društvenim mrežama.\nNajava testiranja takvog softvera stigla je na blog u sredu. U njemu je Fejsbuk predstavio niz novih softverskih alata za pomoć više od 70 miliona ljudi koji vode i upravljaju grupama na toj platformi, objavio je CNN.\nFejsbuk, koji prema podacima kompanije ima 2,85 milijardi korisnika, objavio je krajem prošle godine da više od 1,8 milijardi ljudi svakog meseca učestvuje u desetinama miliona njegovih aktivnih grupa.\nUz nove alate, Fejsbuk će, kako se najavljuje, moći da upozori administratore tih grupa ako je neki sadržaj u njihovoj grupi „sporan“ ili „nezdrav“, rekli su iz kompanije.\nAko administrator dobije upozorenje o neprimerenom sadržaju moći će da preuzme razne korake, među kojima su gašenje ili privremeno ograničavanje učestalosti objavljivanja komentara nekih članova grupe i određivanje brzine komentara na pojedinačne postove.\nCNN navodi kako se tehnološke platforme kao što su Fejsbuk i Tviter sve više oslanjaju na veštačku inteligenciju kako bi odredile veliki deo onoga što je vidljivo na mreži, među kojima su i alati koji uočavaju i uklanjaju govor mržnje.\nTo može biti korisno u sprečavanju objave sadržaja koji korisnici ne žele videti, a veštačka inteligencija može pomoći moderatorima i u čišćenju društvenih mreža koje su postale previše masivne da bi ih ljudi mogli samostalno nadgledati, ocenjuje CNN.\nFejsbuk Govor mržnje\n← Sandra Petrušić: Režim neće dozvoliti da bolest ode\nMoć da se spreči samoubistvo. Važno je reći – niste sami →


Mugoša i Lukšić (Foto: Arhiva Vijesti)\nPrema tom zakonu svi ugovori koje opštinske uprave sklapaju budu objavljeni na internet sajtu opština.\nVlada Igora Lukšića time je praktično stala na stranu Socijaldemokratske partije (SDP) koja je predlažući izmjene zakona pokušala da natjera gradonačelnika Podgorice Miomira Mugošu da objavljuje ugovore o prodaji gradskog zemljišta.\nU Vladinom odgovoru predlagačima zakona Rašku Konjeviću i Hidajeti Bajramspahić navodi se da je transparentnost rada opština jedna od obaveza Evropske povelje o lokalnoj samoupravi.\n“Obaveza organa lokalne samouprave je da obezbijedi javnost rada i pružanja informacija o svom radu, kako bi građani mogli da učestvuju u demokratskom procesu vršenja javnih poslova i da bi bili istinski aktivni subjekt u kontroli organa vlasti.\nU tom cilju se dostavljenim predlogom zakona o lokalnoj samoupravi, koji su podnijeli poslanici, obezbjeđuje veća transparentnost i javnost rada lokalne samouprave”, navodi se u odgovoru generalnog sekretara Vlade Žarka Šturanovića.\nŠta se dešava ako predsjednik opštine ignoriše ovu obavezu\nKako DPS izbjegava da podrži ovaj zakon\nObjavljeno: 18.06.2012 10:07


Beograd dobio „Zvezdarsku rolerijadu” - Vesti : BGinfo - Beograd na dlanu - Sve o Beogradu\nZamenica predsednika Skupštine Beograda Andrea Radulović otvorila je večeras manifestaciju „Zvezdarska rolerijada”, koju je organizovalo Udruženja građana „Rudo”, a uz podršku Opštine Zvezdara i građana Konjarnika. Andrea Radulović je tom prilikom istakla da su građani organizovali veoma lepo druženje na Zvezdari kraj Istočne kapije Beograda – jednom od najlepših simbola našeg grada.\n– U ime grada želim da zahvalim organizatorima na izuzetnoj saradnji u realizaciji manifestacije sportsko-kulturnog sadržaja, koja je od velikog značaja ne samo za Zvezdarce nego i za sve Beograđane. Veoma je važno da svi delovi grada budu podjednako zastupljeni kada je reč o ovakvim sadržajima i da svi građani Beograda imaju jednostavan pristup kulturnim, zabavnim i sportskim dešavanjima bez obzira na to u kom delu grada žive – istakla je Andrea Radulović.\nOna je navela da će grad i dalje podržavati slične inicijative sugrađana i obogaćivati sadržaje ovakve vrste, podjednako na svim opštinama, u cilju svojevrsne decentralizacije jednog milionskog grada kakav je Beograd. Zamenica predsednika Skupštine grada je učesnicima poručila da pobedi najbrži, ali i da su svi već pobednici samim učešćem u jednom važnom događaju za Zvezdaru i Beograd.\nPredsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović istakao je da nas ovakve manifestacije motivišu da se što više bavimo sportom i rekreacijom, ali i da promovišu druženje i zdrav život. O značaju govori i činjenica da će sledeće godine biti obeležena 20. godišnjica „Beogradske rolerijade”. On je poručio i da će gradska opština Zvezdara uvek podržati manifestacije od značaja za sugrađane.\nPobednici su dobili vredne nagrade – rolere, slušalice i kacige, a publika je uživala u kulturno-zabavnom programu, u kojem su nastupili muzički bend i predstavnici nekoliko plesnih škola.


Ko je Nemeš, 10 godina posle "Velikog brata"\nKo je Nemeš, 10 godina posle „Velikog brata“\nPodcast Autor:Ana Kalaba30. sep. 202116:19\nNikola Nemešević Nemeš je imao 22 godine kad ga je ceo region upoznao kao učesnika rijaliti šoua "Veliki brat". Šta se sve dešavalo posle, kako sad gleda na tu epizodu svog života, kako je celu priču sumirao na aktuelnom albumu "Stare priče" i ko je zapravo Nemeš danas - otkriva u novom podcastu "Život na srpskom".\nMaja Uzelac, prosto o životu\nNemeš i Marijana bili su te 2011. najinteresantniji TV par, bili su zvezde „Velikog brata“, a njihova turbulentna veza odvijala se pod lupom medija. Ipak, Nemeš je u rijaliti ušao s potpuno drugim ambicijama, a deset godina kasnije nam priča kako je sve izgledalo iz njegovog ugla, sa čime se sve suočio, borio, nosio da bi stigao tu gde je sada, gde je srećan i svoj.\nMuzikaNikola Nemešević Nemešpodcastveliki bratživot na srpskom


Agenciji za lijekove u Bosni i Hercegovini nijedan proizvođač odnosno pravni zastupnik nije se obratio za dozvolu stavljanja vakcine protiv KOVIDA-19 u promet. Za sada je poznato da BiH čeka dolazak vakcina putem kovaks mehanizma i to između četiri i pet hiljada. Međutim, zbog procedura i koordinacija otežana je direktna nabavka vakcina. Dok se u našoj zemlji radi na tumačenjima mogućnosti za direktnu kupovinu, čini se da samo bogati dio svijeta nema takve probleme. Zato su Ujedinjene nacije upozorile na vakci-nacionalizam, odnosno da je većina vakcina za bogate.\nU Federalnom ministarstvu zdravstva tvrde da je za direktnu kupovinu vakcina potrebno izmijeniti Zakon o javnim nabavkama i Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima. Kada se to reguliše, pojašnjavaju, ako je riječ o neregistrovanom lijeku i zaključi se ugovor sa kompanijom koja zastupa stranog prizvođača koji ima neregistrovan lijek, dostavlja se zahtjev za odobravanje interventnog uvoza.\nIz Agencije za lijekove nam je odgovoreno da se zaključno sa petkom, 15.01., Agenciji nije obratio nijedan proizvođač, odnosno pravni zastupnik proizvođača sa zahtjevom za davanje dozvole za stavljanje vakcine protiv KOVID-19 u promet u BiH.\nZastupnički dom Parlamenta BiH zadužio je Vijeće ministara da hitno koordiniše sa entitetskim nadležnim ministarstvima u vezi sa hitnom nabavkom vakcina. Zaduženo je и da u koordinaciji sa Agencijom za lijekove primjenom člana 38. Zakona o lijekovima otkloni formalne zakonske prepreke za hitnu nabavku vakcina.\nI dok se BiH za sada bavi procedurama i koordinacijama, UN upozorava na nedostatak solidarnosti u vezi sa raspodjelom vakcina. Bogati ih nabavljaju prekomjerno, za siromašne ih nema.\nDok jedni čekaju, a drugi nabavljaju preko potrebe, zanimljivo je da je Svjetska zdravstvena organizacija saopštila da zbog nedostatka podataka o sigurnosti vakcina protiv koronavirusa ne želi da izda preporuku da dokaz o vakcinaciji treba da bude uslov za međunarodna putovanja.


Predavanje o HIV/AIDS u Kući zdravlja od 17,30 održaće dr Aleksandra Marjanović iz Savjetovališta za dobrovoljno povjerljivo savjetovanje i testiranje na HIV.\nNa „Podgoričkom prazničnom Pazaru“ biće od 19 postavljeni info pultovi gdje će svi građani i građanke moći da se informišu i savjetuju sa edukovanim kadrom o HIV/AIDS ali i preuzmu informativni materijal.\nU skladu sa globalnom kampanjom, zgrada Glavnog grada i Most Milenijum biće osvijetljeni crvenom bojom u čast crvene trakice koja simbolizuje višegodišnju borbu protiv HIV epidemije u Crnoj Gori.\nGlavni grad se 2. decembra 2019. godine pridružio gradovima brzog odgovora na HIV potpisivanjem Pariske deklaracije i time se obavezao da će doprinijeti okončanju AIDS epidemije do 2030. godine kroz unaprjeđenje lokalnog odgovora. Tim povodom realizovano je nekoliko konkretnih akcija u Glavnom gradu, a ovogodišnja kampanja realizuje se u saradnji sa nevladinim organizacijama koje su decenijama unazad aktivne u ovoj oblasti.


Američki predsednik Donald Tramp reagovao je povodom kritika da mu je dnevni raspored obaveza relativno opušten.\n- Činjenica je da moj radni dan verovatno duži nego većine predsednika pre mene - napisao je Tramp u nedelju na Tviteru.\n- Nisam imao drugog izbora nego da radim veoma dugo - objasnio je predsednik.\nAmerički sajt "Axios" je, naime, objavio poverljivi Trampov poslovni rokovnik za prethodna tri meseca koji pokazuje da je 60 odsto radnog vremena posvećeno "izvršnom vremenu", tj. fazama bez strogo definisanih obaveza tokom kojim predsednik telefonira, doručkuje, tvituje i gleda televiziju. Zvanični termini uglavnom počinju u 11 sati, ili još kasnije.\n"Axios" je takođe naveo da je plan dnevnih obaveza bivšeg predsednika Džordža V. Buša bio definisan mesecima unapred, te da je svaki dan dolazio na posao u 6.45, dok je plan njegovog oca i prethodnika na dužnosti Džordža, H. V. Buša, bio podeljen na desetominutne intervale. Barak Obama je obično imao šest sastanaka dnevno.\nTrampov raspored poslovnih obaveza izazvao je podsmešljive reakcije medija, pa je tako Si-en-en komentarisao da se na osnovu predsednikove frizure i tena može zaključiti da pre prvog sastanka sređuje kosu, ili nanosi kremu za potamnjivanje kože. Neki mediji primećuju da, kada nije na službenom putu, Trampov raspored "manje zgusnut nego raspored đaka prvaka".\nOsim što je ukazao na svoju poslovnu revnost, Tramp je smatrao da je potrebno da objasni šta znači "izvršno vreme".\n- Tada po pravilu radim, ne odmaram se - napisao je i istakao da to vreme treba posmatrati "pozitivno, a ne negativno".\nErdogan preti Beču: Austrija vodi svet u pravcu RATA IZMEĐU KRSTA I POLUMESECA, mislite da nećemo reagovati?!


Sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa potpisan u Vašingtonu | Predsednik Republike Srbije\nSporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa potpisan u Vašingtonu\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić se nakon potpisivanja sporazuma o normalizaciji ekonomskih odnosa sa Prištinom sastao sa predsednikom Sjedinjenih Američkih Država Donaldom Trampom, sa kojim je razgovarao o bilateralnim i ekonomskim odnosima dveju zemalja.\nPredsednik Vučić izjavio je nakon sastanka da je izuzetno zadovoljan onime što je naša delegacija postigla i istakao da je potpisan bilateralni sporazum sa Sjedinjenim Američkim Državama, kao i da je predsednik Tramp izrazio želju da poseti Srbiju.\n"Ovo je dobar sporazum za Srbiju, zvučaće slavodobitno ako kažem da čestitam, ali sam iskreno zadovoljan, i svi članovi delegacije, onim što smo postigli. Ovo nije trilateralni sporazum. Važna je razlika. Dakle, ovo je sporazum koji je Srbija napravila sa SAD, treća strana nije priznata kao subjekat međunarodnog prava. To je za nas od izuzetnog značaja i hvala predsedniku Trampu, posebno mu hvala što je napravio dug bilateralni susret sa delegacijom Srbije", rekao je predsednik Vučić novinarima nakon potpisivanja sporazuma u Beloj kući. On je poručio da je postignut ogroman korak napred.\n"Kroz ovaj bilateralni sporazum direktno uređujemo odnose sa jednom od dve najveće sile sveta - da se bavimo ekonomijom, pre svega, i nekim političkim pitanjima koja nisu izuzetno bolna za našu zemlju", izjavio je predsednik Vučić. On je naglasio da je sporazumom predviđeno otvaranje kancelarije Fonda za razvoj SAD u Beogradu, ali da toga nema za bilo koga drugog u regionu.\n„To će značiti jak signal svim kreditnim agencijama i investitorima, kako američkim, tako i zapadnoevropskim, da ulažu u našu zemlju“, istakao je predsednik Vučić i dodao da će SAD nagledati sa nama važne projekte, kao što je izgradnja auto-puta do Prištine. On je objasnio da sporazum podrazumeva i izgradnju pruge, odnosno železničko povezivanje Prištine sa centralnom Srbijom i da će izgradnja železnice ići preko Merdara, iako je postojala ideja Prištine da pruga ide preko severa Kosova i da Srbija nema kontrolu nad železnicom.\nPredsednik Vučić je rekao da je srpska ekonomija izgubila pola milijardi evra samo zbog taksi i tarifa koje su uvedene, ali da su se predstavnici Prištine obavezali da pristupe mini Šengenu, što je važno ne samo za Srbe na Kosovu i Metohiji, već i za Srbiju, jer ćemo time imati jedinstveno tržište i obezbedićemo slobodniji protok ljudi, kapitala i usluga. On je dodao i da Albanci nisu hteli da priznaju diplome iz Kosovske Mitrovice, želeći da kažu da to pripada njihovom, a ne srpskom sistemu.\n"To će značiti pre svega u radnoj snazi, koja u regonu mora da ima slobodnu prohodnost, da ono što su učili bude priznato na teritoriji celog mini Šengena i između Prištine i Beograda. Više puta smo to potpisivali, ali nije bilo izvršenja. Sada verujemo, pošto Amerikanci nadgledaju, da će to biti uvaženo", rekao je predsednik Vučić. On je naveo da u sporazumu stoji i da se dve strane slažu da će da rade zajedno sa američkim Ministarstvom energetike i sa drugim organima američke vlade na studiji o izvodljivosti koja bi trebalo da podeli energetske resurse jezera Gazovode.\n"Mi nemamo ni kilovat struje sa Gazivoda u ovom trenutku. Ovako ćemo, u kakvom god opsegu da podelimo, mi samo da dobijemo", objasnio je predsednik Vučić i dodao da je Srbija na tome insistirala u Briselskim pregovorima i da će nastaviti.\n"Veoma je važno da Amerikanci urade studiju o izvodljivosti i da mi možemo da dobijemo deo energetskih izvora. Dakle, reč je i o struji i o vodi. Na našoj teritoriji su Gazivode nešto dublje, ali uglavnom ta voda ide za Metohiju i Prištinu, manje za srpske sredine. Struja nam ne ide uopšte, tako da je ovo za nas odlično, a u Prišini je izazvalo nemire", rekao je predsednik Vučić. On je preneo da se vodila velika borba nas i domaćina oko poziva na priznanje Kosova od strane Izraela.\n„Smatrali su da mi treba da pozovemo Izrael da prizna Kosovo, a mi smo rekli da to ne možemo, jer to ruši našu politiku. Rekli smo da ako se o tome dogovore Izrael i Priština – u redu. Takođe smo rekli Izraelu da, ako budu poštovali Srbiju, onda će naša zemlja prebaciti ambasadu u Jerusalim", naglasio je predsednik Vučić. On je naveo i da je sporazumom dogovoren moratorijum na zahtev Prištine za članstvo u međunarodnim organizacijama, kao i na kampanju otpriznavanja koju je vodio Beograd.\n"Mi smo se koncentrisali da oko onog što se nas ticalo izvučemo najbolje moguće i da se ne svađamo oko svakog pitanja", rekao je predsednik Vučić i dodao da sporazum sadrži i rešavanje pitanja nestalih osoba, dekriminalizaciju homoseksualnosti, što je naša zemlja odavno uradila, i da osuđujemo Hezbolah, što je želja SAD jer oni vode takvu politiku.\n„Srbija je naša zemlja, za nas najlepša i najbolja. Danas se predsednik SAD Donald Tramp pohvalio stopom nezaposlenosti od 8,4 odsto, a kod nas je 7,3 procenata. To govori kako napredujemo i da možemo da sustižemo i prestignemo one koji su decenijama bili ispred nas“, zaključio je predsednik Vučić i ponovio da srpska delegacija ima važne ekonomske razgovore iza sebe i da sada slede teški razgovori u Briselu. On je zahvalio građanima Srbije na podršci i na tome što su verovali u svoju delegaciju.\nVašington, 04. septembar 2020. godine


Nelojalnost prema brendovima automobila – Intelligence\nNelojalnost prema brendovima automobila\nObjavljeno: 13. februara 2012. Kategorija: Market vesti Intelligence\nTokom poslednje decenije proizvođači automobila su osetili priličan pad lojalnosti kupaca prema automobilskim brendovima. Ovo je jasan pokazatelj da proizvođači moraju da se okrenu novom marekting pristupu ako žele da ovo stanje promene.\nSvakako da su ekonomska kriza, bankrotstva i problemi sa bezbednošću proizvoda “uradili svoje” kada govorimo o lojalnosti brenda, ali ipak ovo nisu glavni razlozi zbog kojih kupci zamenjuju jedan brend drugim.\nPrema istraživanju, generacija X (rođeni izmedju 1965-1980) i generacija Y (rodjeni između 1981-1994) pokazuju priličnu “nedoslednost” u odnosu na privrženost brendu. U skladu sa tim, njihovo sve veće prisustvo na tržištu automobila, nastaviće da sveukupnu lojalnost brenda vuče nizbrdo, pod pretpostavkom da trenutni nivoi lojalnosti ostanu isti.\nOve generacije su više posvećene izboru i kupovini kućnih bioskopa, smart telefona i Internetu, nego kolima koja voze. Marketing stručnjaci u automobliskoj industiji moraju da pronađu način da dopru do ovih potrošača i da im ponude automobile u koje će moći da bude inkorporirana ona moderna tehnologija koja je za njih najznačajnija.\n“Automobilski brendovi moraju biti svesni šta će se dogoditi ukoliko se zanemare potrebe ove dve generacije i stoga moraju da obezbe adekvatan proizvod i dosta ulaganja u marketing”, rekao je Dag Skot, viši potpredsednik GfK Automotive i dodao: “Mladi kupci, pripadnici generacija X i Y, su najmanje lojalni brendu, dok su Bejbibumeri i generacije pre Bejbibumera veoma lojalni brendu.”\nMarketing stručnjaci u automobilskoj industriji se sada suočavaju sa izazovom kako da privuku ove mlade kupce. Utvđivanje potreba ovih “mobilnih” generacija i njihovo razumevanje biće od ključnog značaja za marketare u godinama koje dolaze.\nTags Automobili, Brend, Generacija X i Y, Lojalnost, Marketing


Uslovi i prava korištenja - InternetMarketing.ba\nKorišćenjem bilo kog dela prezentacije Internetmarketing.ba (u nastavku samo prezentacije), automatski prihvatate sva aktuelna pravila korišćenja. Korisnici su dužni da redovno čitaju pravila korišćenja, te se smatra da su korisnici kontinuiranim korišćenjem prezentacije, ili bilo kojeg njegovog dela, u svakom trenutku upoznati s aktuelnim pravilima korišćenja, te da su ih razumeli u celosti. Ni jedan deo prezentacije ne sme se koristiti u nezakonite svrhe, ni za promovisanje istih.\nLogotipi i brendovi\nSvi logotipi, brendovi, nazivi kompanija i njihovih sektora(u daljem tekstu nosilaca prava) navedenih na ovoj prezentacije su vlasnišvo njihovih kompanija i vlasnika. Elementi nosilaca prava na ovim stranicama su korišteni isključivo za bolju identifikaciju uslugu Internetmarketing.ba i u skladu sa pravilnikom o korišćenju nosioca prava. Internetmarketing.ba neće korišćenjem elemenata nosioca prava pribavljati nikakvu korist.\nSve cijene su izražene u zvaničnoj valuti BIH - KM bez izraženog PDV (Poreza na dodatnu vrijednost) koji u BiH iznosi 17% i podleže promjeni. Za cijene u drugim valutama, koristite kursnu listu Centralne Banke Bosne i Hercegovine (www.cbbh.ba). Za cijene prema inostranstvu i mogućnosti plaćanja - kontaktirajte nas.


Potpisivanje finansijskih izveštaja - Biljana Trifunović\n→Potpisivanje finansijskih izveštaja\nPrema Zakonu o računovodstvu pravno lice ili preduzetnik opštim aktom uređuje školsku spremu, radno iskustvo i ostale uslove za lice koje je odgovorno za vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja. Takođe prema Zakonu o računovodstvu propisano je da finansijske izveštaje usvaja skupština ili drugi nadležni organ pravnog lica, odnosno preduzetnik.\nU slučaju da je zakonski zastupnik sprečen da potpiše finansijske izveštaje, finansijske izveštaje može da potpiše lice koje je u APR-u upisano kao ostali zastupnici.\nTakođe bez obzira na to koje lice je potpisalo finansijski izveštaj i drugu dokumentaciju, za istinito i pošteno prikazivanje finansijskog položaja i uspešnosti poslovanja pravnog lica, propisana je kolektivna odgovornost, tj. odgovorni su zakonski zastupnik, organ upravljanja i nadzorni organ pravnog lica u skladu sa zakonom, odnosno preduzetnik ili lice koje je opštim aktom pravnog lica ili preduzetnika odgovorno za vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja.


Kumanica, Golija, Srbija\nVrnjačka, Vrnjačka Banja, Srbija\nEtno kuće u Srbiji su pravo mesto da se udaljite od gradske gužve i da uživate sa porodicom ili prijateljima. Poslednjih godine sve veći broj ljudi traži etno kuće za odmor, gde će provesti više dana.\nTokom letnjih meseci etno kuće sa bazenom su odličan izbor da se rashladite. Često domaćini u ponudi imaju i domaću hranu pa je to dobitna kombinacija.\nPogledajte ponudu smeštaja etno kuća u okolini Beograda, u Vojvodini, Šumadiji ali i ostalim delovima Srbije.


Datum: March 12, 2005\nNavršavaju se dve godine od ubistva srpskog premijera Zorana Đinđića. Predsednik Srbije i Crne Gore Svetozar Marović posthumno će odlikovati premijera Srbije Zorana Đinđića Ordenom Nemanje prvog stepena. Orden će primiti Ružica Đinđić, supruga preminulog premijera.\nPredsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica izjavio je povodom druge godišnjice od ubistva Zorana Đinđića da je nekadašnji premijer “u obnovu demokratskih institucija i vrednosti uneo neverovatnu odlučnost i preko potrebnu veru”.\nU centru Prištine, ispred glavnog sedišta Misije Ujedinjenih nacija na Kosovu i Metohiji, sinoć su odjeknule dve eksplozije, u kojima je jedan mladić povređen a dva civilna vozila su oštećena.\nVisoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana posetiće u utorak, 15. marta Kosovo i Metohiju, saopšteno je u Briselu iz njegovog kabineta.\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije i Crne Gore [VSCG] general-potpukovnik Dragan Paskaš izjavio je da “odgovorno tvrdi” da se u objektima VSCG ne kriju haški optuženici.\nProgram obeležavanja 100. godišnjice od donošenja prvog srpskog Zakona o Univerzitetu, započeće svečanom akademijom u Zadužbini Ilije Kolarca. Najboljim studentima biće uručene nagrade i izložena jubilarna marka posvećena vrednom jubileju univerzitetskog obrazovanja, koji će prigodnim manifestacijama biti obeležavan tokom cele ove godine. m jubileju univerzitetskog obrazovanja, koji će prigodnim manifestacijama biti obeležavan tokom cele ove godine. @@@\nSledeće : Dvogodišnjica od ubistva premijera Zorana ĐinđiĆa


Političko samoograničenje - Dimitrije Boarov - Peščanik\nLepa reč, foto: Predrag Trokicić\nFamozna “Deklaracija o opstanku srpskog naroda” nije u Beogradu obnarodovana za Sretenje, kao što je bilo najavljeno, pošto je njeno odlaganje zatražio sam predsednik Srbije Aleksandar Vučić jer je, kako je sam rekao pre nekoliko dana, “želeo da dobijemo i širu međunarodnu podršku, a ne široku međunarodnu osudu”. Spomenuto odlaganje Milorad Dodik, predsednik RS, prihvatio je zbog potrebe da se ovo važno nacionalno pitanje, pišu naše novine, ne meša s lokalnim beogradskim izborima.\nSam tekst ove deklaracije navodno je završen, a već ga je prihvatila Vlada RS. Pisali su ga “ekspertski timovi stručnjaka” koje su izabrali zvaničnici Banjaluke i Beograda. Kako su saznali mediji u RS, u ovom dokumentu je predviđeno formiranje “nacionalnog saveta za očuvanje identiteta srpskog naroda” u koji bi ušli predsednici i premijeri Srbije i RS, kao i srpski patrijarh i ministar spoljnih poslova Srbije (?). Pored toga, bio bi utemeljen i “Srpski fond” u Sremskim Karlovcima koji bi finansirao ostvarivanje ciljeva deklaracije. Inače, svrha njenog donošenja je, kako se ističe u Banjaluci, da se spreči “asimilacija srpskog naroda”, podrži ćirilica, unapredi srpska kultura i nacionalni identitet, kao i izučavanje nacionalne istorije, uz “negovanje herojske, pravdoljubive i slobodarske tradicije srpskog naroda”, itd.\nPošto je apsurdno analizirati sadržaj deklaracije koja još nije objavljena, postavlja se ponovo pitanje čemu i kome je ona namenjena, baš u vreme kada Srbija treba napokon da izađe sa svojim viđenjem “istorijskog dogovora” sa Kosovom, pa i drugim državama i nacijama u okruženju, radi raščišćavanja puta za svoju integraciju sa Evropskom unijom? Spoljnopolitički analitičari će možda reći – pa upravo zbog toga da ne bi svi nešto dobili, a Srbi ništa (da suviše slobodno parafraziramo predsednika Srbije). Drugi će možda reći da je cilj ove deklaracije o “opstanku” srpske nacije upravo u tome da se rehabilituje Miloševićev “nacionalni i državni program” iz devedesetih godina prošloga veka kako bi se sutra u samoj Srbiji lakše “progutao” neki kompromis sa Prištinom. Treći će možda reći da je pravi trenutak da se rezerviše pravo na srpski deo Bosne u nekoj budućoj “godini raspleta” i da se što pre pomogne opstanak Dodika na vlasti u Banjaluci, kad je u njega već toliko uloženo, itd.\nMi zasad ne znamo kakav stav će povodom ove naizgled praznjikave deklaracije zauzeti Zapad, ali mi se čini da će ona biti ili ignorisana ili eksplicitno osuđena. U oba slučaja Srbija pred svoju politiku pridruživanja Evropskoj uniji sama sebi postavlja novu-staru prepreku, uz zdušnu podršku Moskve (bez koje ideja deklaracije ne bi ni ušla u politički promet). U tom smislu realno je pretpostaviti da će o “Dodikovoj deklaraciji” biti reči i prilikom tekućih razgovora sa Lavrovim u Beogradu.\nKada je reč o takozvanim ekonomskim posledicama ovog manevra srpske nacionalne politike, lako je zaključiti da on neće pozitivno uticati na nastavak politike proevropskih reformi u Srbiji, koja je i inače u izvesnom zastoju, jer praktično i nije potrebno dokazivati da je privreda kod nas najgore prolazila kada su u fokus dolazila pitanja “nacionalnog opstanka”.\nSudeći prema malo pažnje koju je u srpskoj javnosti, to jest u “državnim medijima” u Beogradu, izazvala spomenuta “Banjalučka deklaracija”, moguće je da ona prođe samo kao jedan od “tekućih dokumenata” bez naročite važnosti. No, može je tako tretirati zvanični Beograd, ali to tako neće prihvatiti susedni centri, pa ni oni koji odlučuju u Briselu i dalje. Uostalom, već sam njen “radni naslov” opire se marginalizaciji i pokazuje pretencioznost od koje boluje svaki “mali nacionalizam”.\nNovi magazin, 23.02.2018.


Uskoro ugovor o izgradnji kanalizacije na levoj obali Dunava\nTanjug 27. septembra 2019. 13:41\nBEOGRAD – Odbornici Skupštine grada usvojili su danas odluku o potpisivanju ugovora sa Evropskom investicionom bankom (EIB) za izgradnju kanalizacije na levoj obali Dunava, za šta će Grad uložiti 13 miliona evra iz sopstvenih prihoda i uzeti kredit od EIB-a u iznosu od 35 miliona evra.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić je najavio da bi taj ugovor trebalo da bude potpisan u naredne dve sedmice, a odmah potom raspisan i tender za izvođača, dok su projektovanje i izgradnja predviđeni u jednom tenderu, fazno.\nVesić je istakao da bi izgradnja prvih delova kanalizacije na levoj obali Dunava trebalo da počne na proleće.\nPodsetio je da trećina Beograda nema kanalizaciju i da je jedna od najurgentnijih tačaka leva obala Dunava, gde je kanalizacija obećavana mnogo puta.\n“Na ovom potezu živi 150.000 ljudi, na zemlji ispod nivoa Dunava, zbog čega imaju problema i sa kanalizacijom i sa poplavama”, rekao je Vesić i dodao da su preduslovi za igradnju kanalizacije bili idejna rešenja, na osnovu kojih se sada rade projekti, i smanjenje zaduženja, na osnovu čega se sada uzima kredit.\nOsim kanalizacije, najavio je, radiće se i prečišćivači za otpadne vode.\nPodsetio je da je cilj da u narednih desetak godina nijedan deo grada ne bude bez kanalizacije i dodao da je gradska vlast preduzela ozbiljne korake da počne da rešava problem otpadnih voda.\nPredsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević izjavio je da je današnja sednica značajna, pre svega za građane Palilule koji žive na levoj obali Dunava jer će prvi put sistemski početi da se rešava pitanje kanalizacije u tom delu grada.\nTa obećanja su davana decenijama građanima, rekao je Nikodijević navodeći da su to bila glavna obećanja bivšeg gradonačelnika Dragana Đilasa 2010. godine, koja nije ispunio.\n“Bez obzira na brojne važne odluke koje smo doneli, ova odluka se direktno tiče kvaliteta života ljudi u Borči, Ovči, Krnjači, Kotežu i zato smatram da je ovo veliki dan za sve nas”, rekao je Nikodijević.\nNa današnjoj sednici doneta su i rešenja o davanju saglasnosti na odluke o raspodeli neto dobiti iz 2018. za 17 preduzeća, dva društva kapitala i dva zavoda, kao i izmena odluke o lokalnim administrativnim taksama.\nOdbornici su, između ostalog, usvojili izmene i dopune generalne regulacije za izgradnju objekata i vodova sistema daljinskog grejanja u Beogradu (prva faza, druga etapa) – celina TO Novi Beograd, kao i predlog plana detaljne regulacije Topčiderske reke.


GRAFOLOG SAD ČEŠLJA SPISKOVE: Centralna izborna komisija BiH odložila utvrđivanje izbornih rezultata za Doboj | Novosti.RS\nPrema proceni analitičara Momira Dejanovića, iz Centra za humanu politiku, odlaganjem utvrđivanja izbornih rezultata CIK će pokušati da koliko-toliko popravi svoje propuste.\n- Dozvolila je registraciju više od polovine fiktivnih političkih subjekata od 85, koliko ih je učestvovalo na izborima, gotovo bez izuzetka od 34 tobožnja nezavisna kandidata se radilo o dokazanim stranačkim "botovima". Kasnije nije reagovala ni na sastav biračkih odbora u kojima su ispred tih lažnih kandidata bili stranački aktivisti, organizatori izborne prevare - kaže Dejanović.\nSa veb-sajta CIK-a skinuti su prethodno objavljeni izborni rezultati za izborne jedinice 038 i 105, odnosno za Doboj i Srebrenicu.\nObjavom informacije da će se sprovesti opsežna istraga o celom izbornom procesu u Doboju, onemogućen je pristup sajtu Grada Doboja, a time i Gradske izborne komisije.\nPočetkom nedelje u Doboju će, osim i drugih istražitelja, svoj posao započeti i grafolog, koji će po nalogu CIK proveriti biračke spiskove. Postoji izražena sumnja da su ih članovi biračkih odbora popunjavali potpisima lica koja uopšte nisu glasala, čime je Doboj rekorder ovih izbora sa izlaznošću od neverovatnih 73 odsto.\n- Ako se zna da je više od 20 odsto stanovništva u potrazi za poslom u inostranstvu, onda je jasno da je reč o organizovanoj prevari. Zvanično smo od CIK zatražili uvid u biračke spiskove na kojima su potpisi birača za koje je naznačeno da su glasali - kaže Dejanović za naš list.\nSLEDE KRIVIČNE PRIJAVE\nU GRADSKOJ upravi Doboj nastupio je muk, mada proslave, pre nekoliko meseci, najavljivane "istorijske pobede" na izborima 15. novembra, nije ni bilo.\nZasada je Okružno javno tužilaštvo zbog manipulacija i izbornih prevara primilo dve krivične prijave, ali su u pripremi nove, koje su najavljene sa dokazima iz opozicije.\nizbori u BiH lokalni izbori u BiH izbori u RS lokalni izbori u RS Doboj


Telesković: Politička ubeđenja, pre nego što se uđe u redakciju, trebalo bi ostaviti kod kuće - Dijalog.net\nNaslovna Kultura Telesković: Politička ubeđenja, pre nego što se uđe u redakciju, trebalo bi ostaviti kod kuće\nBeograd, 21. maj 2019. – Danas su pritisci mnogo veći nego pre 10 godina, kada sam ušla u u novinarstvo, izjavila je FoNetu novinarka Radiotelevizije Srbije Anica Telesković i objasnila da pristisci stižu sa svih strana, od vlasti, opozicije, sa društvenih mreža, ali i od samih kolega.\nKao novinarka kojoj je u fokusu ekonomija, ona je novinarki Bojani Milovanović rekla da bi se trebalo odupreti pritiscima, kako bi u javnost otišla celokupna i tačna ekonomska slika.\n"Politička ubeđenja, pre nego što se uđe u redakciju, trebalo bi da se ostave kod kuće", istakla je Telesković za serijal Press Extra.\nKako je predočila, naše je da branimo činjenice, a da li će one one ići u prilog vlasti ili opoziciji, o tome bi trebalo da vode računa portparoli političkih stranaka, a ne novinari.\nKada je o ekonomiji reč, Telesković upozorava na učestalu pojavu da se određena brojka, koja je sama po sebi tačna, izvuče iz konteksta i daje potpuno drugačiju sliku, što je postala praksa za kojom posežu i vlast i opozicija.\n"Na primeru jednog meseca ili jedne godine može se dokazati koja god teza, i da je stanje impresivno i da je stanje katastrofalno. Istina je, u stvari, negde između", ocenila je Telesković.\nKako primer, pominje da će neko ko želi da dokaže tezu da je privredni rast katastrofalan uzeti podatak za prvi kvartal ove godine, kada je rast bio 2,3 odsto i manji je od očekivanih 3,5 odsto.\nSa druge strane, dodaje Telesković, ako neko hoće da kaže da je privredni rast impresivan, kao što je to nedavno pokušao da dokaže ministar finansija Siniša Mali, onda će uzeti podatke Evrostata da je privredni rast prošle godine bio 4,3 odsto i da je Srbija po tom pokazatelju u prvih 10 ekonomija u Evropskoj uniji.\n"Po tom istom pokazatelju, ispašće da je srpska ekonomija jača od nemačke, a sigurno se ni sam Siniša Mali ne bi složio sa tom ocenom", ukazala je Telesković.\nPrema njenom viđenju, kada se uzmu u obzir širi pokazatelji, naš privredni rast nije katastrofalan, ali nije ni impresivan.\nOna smatra da se političari koriste "izvlačenjem brojki" u svojim dnevno-političkim obračunima, ali da je mnogo veći poroblem kada to rade novinari i "izvlače brojku" koja ide u prilog jednoj ili drugoj strani.\nOcenjuje i da je otežavajuća okolnost upravo to što su se mediji podelili i zauzeli strane.\n"Brojke se moraju posmatrati u nekom dužem vremenskom periodu da bi se dobila realna i celovita slika", naglasila je Telesković i dodala da je najveći problem to što građani ne mogu da saznaju celu istinu.\nKao primer lansiranja različitih podataka o istioj stvari, ona navodi i prosečnu platu, pa će tako opozicija reći da je ona 420 evra, što je podatak iz prošle godine.\nNasuprot tome, predsednik države će reći da je prosečna plata 460 evra, što je podatak iz januara, dok neki kasniji podaci pokazuju da je plata 440 evra.\nTelesković se pribojava da laik, u potrazi za pravim ekonomskim informacijama, malo šta može da uradi.\nU zabludu može da ga dovede čak i to ako ode na sajt neke od nadležnih institucija koje objavljuju makroekonomske podatke.\n"Postala je praksa i Republičkog zavoda za statistiku da pozitivne trendove izvlači na naslovnu stranu, dok se neki negativni trendovi kriju negde u saopštenju", zaključila je Telesković.\nOznakeAnica TeleskovićmedijiPress Extra\nPrethodno Posle stavljanja Trampovu crnu listu Huavej pozvao EU da deluje po tom pitanju\nSledeće Oko 400 miliona Evropljana bira svoje predstavnike u Evropskom parlamentu za narednih pet godina\nBeograd, 18. septembra 2019. – Nova istoriografska studija Vladimira Petrovića Etničko čiš…\nBeograd, 17. septembar 2019. – Nakon pregleda više stotina filmova sa svih konitenat…\nGaši: Vlast neće učiniti ništa što bi joj kontrolu medija izbilo iz ruku\nBeograd, 17. septembar 2019. – Nezavisno i kvalitetno novinarstvo u Srbiji danas ne …\nTop Tags Evropska komisija OCD Društvo konkurs mediji Evropska unija vladavina prava lokalna samouprava mladi Politika Civilno društvo Pravosuđe evropske integracije Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija


- Ovo je veliki dan za opštinu Lajkovac, ali nije ništa manji i za Republiku Srbiju. Konačno uspevamo da podignemo tempo radova na ekološkim projektima. Gradimo trideset kilometra kanalizacione infrastrukture i dva postrojenjea za prečišćavanje otpadnih voda. Investiramo samo u Lajkovcu 15 miliona evra u ekološke projekte i ekološku infrastrukturu. Ovo nisu lažni ekološki projekti, ovo nisu ekološki ustanci i organizacije, ovo je konkretan rad na infrastrukturi koji će omogućiti da čista voda odlazi u naše reke. Ova postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda će doprineti tome da mi u narednom periodu značajno očistimo našu zemlju - rekao je ministar Momirović.\n- Najveća investicija u istoriji za opštinu Lajkovac. Počinjemo projekat „Čista Srbija“ koji obuhvata pre svega uređenje komunalne infrastrutkrure na našoj teritoriji. Mi smo u prethodnih trideset godina uradili ukupno 70 kilometara fekalne i kišne kanalizacije, a evo sada ćemo dobiti odjednom skoro 32 kilometra kanalizacione mreže i ovim projektom ćemo podići kvalitet života u našoj oštini- rekao je Andirija Živković, predsednik opštine Lajkovac.


Uzbuna zbog ruskih vojnih aktivnosti na ukrajinskoj granici – Sandžaklija\nTenzije između Kijeva i Moskve rastu uslijed sve češćih prekida primirja na istoku Ukrajine, ali i izvještaja o ruskim vojnim manevrima na granici između dvije zemlje koji ne isključuju mogućnost invazije. Pojedini analitičari ocjenjuju da ovim aktivnostima Rusija testira predanost administracije Džoa Bajdena Ukrajini.\nTenzije između Kijeva i Moskve rastu uslijed sve češćih prekida primirja na istoku Ukrajine, ali i izvještaja o ruskim vojnim manevrima na granici između dvije zemlje koji ne isključuju mogućnost invazije. Pojedini analitičari ocjenjuju da ovim aktivnostima Rusija testira predanost administracije Džoa Bajdena Ukrajini, pišu svjetski mediji.\nArtiljerija iz dalekog Sibira\nEvropska unija i Velika Britanija obećale su “nepokolebljivu” podršku vladi Ukrajine zbog zabrinutosti oko moguće vojne eskalacije na istoku zemlje ili moguće nove ofanzive protiv saveznika u NATO-u uslijed nedavnog gomilanja ruskih trupa, ističe Gardijan dodajući da su podršku Kijevu izrazili mnogi zapadni lideri uključujući američkog predsjednika Džoa Bajdena.\nUkrajina je optužila Rusiju da je rasporedila hiljade vojnika na njenim sjevernim i istočnim granicama kao i na poluostrvu Krim koji je Moskva aneksirala 2014. godine. Onlajn istraživači identifikovali su trupe koje se prebacuju na granice Ukrajine iz zapadne i centralne Rusije, uključujući artiljeriju čak iz dalekog Sibira. Internetom su kružile slike vagona s tenkovima, raketnim artiljerijskim lanserima i vozovima koji prevoze trupe u pogranični region.\nKabinet Borisa Džonsona je 5. aprila saopštio da je britanski premijer značajno zabrinut zbog ruske aktivnosti na Krimu i na ukrajinskoj granici, i u telefonskom razgovoru s predsjednikom Volodimirom Zelenskim “potvrdio svoju nepokolebljivu podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine”. Ranije je visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbjednost Žozep Borelj rekao da “s ozbiljnom zabrinutošću prati rusku vojnu aktivnost oko Ukrajine”.\nRuska vlada je negirala da planira vojni napad ali, ukazuje Gardijan, nije demantovala pokrete trupa. Zamjenik ministra inostranih poslova te zemlje Sergej Rjabkov izjavio je u ponedeljak da Rusija radi “ono što smatra neophodnim” i da će “ignorisati signale” zabrinutosti Sjedinjenih Država i drugih zapadnih zemalja.\nIako ciljevi Moskve nisu jasni mogli bi ukjučivati zastrašivanje Ukrajine ali i, ukazuje Gardijan prenoseći mišljenja analitičara, stavljanje do znanja Bajdenovoj administraciji da Rusija ostaje spremna da projektuje svoju moć u inostranstvu. Taj signal je izgleda primljen, ukazuje list naglasivši da je prošle sedmice američka komanda u Evropi podigla nivo prijetnje s moguće krize na najviši nivo prijetnje.\n‘Tradicionalne ruske igre’\nRusija je upozorila NATO da ne šalje bilo kakve trupe da pomognu Ukrajini, uslijed izvještaja o velikom nagomilavanju ruske vojske na njenim granicama, ističe BBC naglasivši da je portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da će u suprotnom Rusija preduzeti “dodatne mjere”.\nNedavno je u izjavi za Rojters zvaničnik NATO-a izjavio da Rusija podriva napore za smanjenje tenzija u istočnoj Ukrajini i da saveznici dijele svoju zabrinutost zbog nedavnih vojnih aktivnosti Rusije velikih razmjera u Ukrajini i okolini. Zelenski se, dodaje BBC, pridružio kritikama rekavši da su “vojne vježbe i moguće provokacije duž granice tradicionalne ruske igre”.\nKomandant ukrajinske vojske general Ruslan Komčak kaže da je Rusija rasporedila 28 taktičkih grupa bataljona u blizini istočne granice Ukrajine i na Krimu, što bi iznosilo 20.000-25.000 vojnika. Prema riječima generala Komčaka, Rusija također ima skoro 3.000 oficira i vojnih instruktora u pobunjeničkim jedinicama u istočnoj Ukrajini.\nRuski zvaničnici to nisu potvrdili, niti su dali bilo kakve precizne brojeve. “Ruska Federacija pomjera svoje oružane snage unutar svoje teritorije po svom nahođenju”, rekao je portparol Kremlja naglasivši ka to “ne treba nikoga da brine i da ne predstavlja prijetnju nikome”.\nInvazija nije isključena?\nKijev i Moskva se međusobno optužuju za izazivanje eskalacije sukoba, koji je u proteklih sedam godina odnio oko 14.000 života, piše Fajnenšl tajms i dodaje da je Kremlj optužio ukrajinske snage da su nastavile neprijateljstva kao uvod u borbe u punom obimu.\nVladimir Putin je optužio Ukrajinu da ne ispunjava svoje obaveze iz sporazuma u Minsku iz 2015. tvrdeći da je Kijev “isprovocirao” nedavno rasplamsavanje. List ukazuje kako se sporazum – koji je ublažio sukobe – našao na udaru zbog nevoljnosti Rusije da prizna svoju ulogu u ratu i otpora Ukrajine da ustavom prizna autonomiju dva konfliktna regiona.\nSukob se naglo intenzivirao naročito krajem marta, ističe list ukazujući na pogibiju četiri ukrajinska vojnika 23. marta nakon višečasovne bitke sjeverno od Donjecka. To je, naglašava Fajnenšl tajms, najveći broj poginulih vladinih snaga u jednom danu od kada je posljednje klimavo primirje stupilo na snagu u julu prošle godine.\nTenzije su naročito intenzivirane uslijed izvještaja o ruskim vojnim manevrima na granici s Ukrajinom i nakon što je specijalna posmatračka misija OSCE-a u Ukrajini izvijestila o stotinama kršenja primirja – uključujući 493 incidenta u regionu Donjeck na dan 26. marta, javio je Juronjuz.\nRuska invazija na Ukrajinu ne može biti potpuno isključena, rekao je za evropski televizijski kanal Piter Dikinson, urednik onlajn publikacije pri tink-tenku Atlantskog savjeta.\n“Godine 2014. niko nije vjerovao da Ukrajina može biti napadnuta, ili da istočna Ukrajina može biti napadnuta, a jesu”, kazao je Dikinson naglasivši kako je mirovni proces u potpunom zastoju.\n“Rusija i Ukrajina uopšte ne mogu da pronađu bilo kakvu vrstu zajedničkog jezika”, ocjenjuje Dikinson u izjavi za Juronjuz i dodaje da, ako bi se invazija zaista dogodila, “najlogičnija prijetnja bila bi vjerovatno na jugu Ukrajine”.\nTest Bajdenove podrške Ukrajini\nMada analitičari kažu da Rusija nije pokrenula dovoljno vojnih trupa za potpunu invaziju na istočnu Ukrajinu, mnogi smatraju da Moskva ovim aktivnostima nastoji da testira dubinu podrške američkog predsjednika Ukrajini, ukazuje Volstrit džurnal.\nMoskva želi da testira posvećenost Bajdenove administracije Ukrajini, ali je i frustrirana sopstvenim neuspjehom da tamo ostvari svoje ciljeve, rekao je Džejms Šer, viši saradnik Estonskog instituta za spoljnu politiku u Međunarodnom centru za odbranu i bezbjednost u Talinu.\nVojni ekspert nezavisnog moskovskog Centra za analizu strategija i tehnologija Mihail Barabanov kaže da raspoređivanje trupa podsjeća na poteze poslije ruske aneksije Krima 2014. godine, kada je Putin rotirao vojne jedinice na granici s Ukrajinom. “U ovom trenutku postoji nekoliko bataljona taktičkih grupa iz drugih vojnih okruga, slično onome kako je [pojačanje granice] izvršeno 2014. i 2015. godine”, kazao je Barabanov.\nPrema riječima Mejsona Klarka, analitičara za Rusiju pri nezavisnom Institutu za proučavanje rata u Vašingtonu, Moskva je početkom marta pokrenula kampanju dezinformisanja, optužujući Ukrajinu kako na proljeće priprema ofanzivu na teritorije koje drže pobunjenici. Mediji pod kontrolom Kremlja i Putinov portparol, Dmitrij Peskov, pojačali su narativ, rekao je on.\nVolstrit džurnal dodaje da je ruski prezenter vijesti i jedan od glavnih propagandista Kremlja, Dmitrij Kiseljov, optužio SAD da koriste Ukrajinu kao izgovor za stvaranje novog sukoba s Rusijom, pojačavajući antiameričku retoriku na nivoe kakvi su bili tokom sukoba 2014. “Zapad se priprema ni za šta manje nego za rat s nama”, rekao je Kiseljov u dramatičnom uvodu programa Vijesti nedjelje na ruskoj državnoj televiziji, napisao je njujorški list.\nDomaće kritike o Putinu\nBajdenova administracija, suočena s onim što bi mogao da bude njen prvi ozbiljan test s Rusijom, upozorava Moskvu protiv upotrebe bilo kakve vojne sile dok su se ruske trupe okupljale duž istočne granice s Ukrajinom, napisao je u rubrici ‘Mišljenja’ kolumnist Vašington posta Dejvid Ignašius naglasivši da ono po čemu se situacija u Ukrajini razlikuje od ostalih diplomatskih izazova je to što potencijalno uključuje silu.\nSnimke i izvještaje o ruskim trupama i artiljeriji na granici s Ukrajinom, zvaničnici Pentagona za sada posmatraju kao na dokaze o najavljenim vojnim vježbama umjesto kao pripreme za invaziju, ali pažljivo prate situaciju. “Naš cilj je da nametnemo troškove za akcije koje smatramo neprihvatljivim, istovremeno tražeći stabilnost”, rekao je visoki zvaničnik Bajdenove administracije dodajući da opcije SAD uključuju ubrzanu pomoć Ukrajini i sankcije.\nGranične tenzije u Ukrajini dolaze u trenutku kada se, ističe kolumnista Vašington posta, Putin suočava sa najznačajnijim domaćim kritikama u posljednjih nekoliko godina. Veći dio je usredsređen na opozicionog političara Alekseja Navaljnog, čije je hapšenje u januaru izazvalo proteste u najmanje 109 gradova širom Rusije. Pored kontroverze oko Navaljnog, Rusi su okrivili Putina za korupciju i spor odgovor na pandemiju izazvanu korona virusom.\nBajden je od dolaska na vlast pokušao da nagovijesti čvršći stav prema Rusiji. Nakon hapšenja Navaljnog, savjetnik za nacionalnu bezbjednost Džejk Saliven je upozorio: “Za razliku od prethodne administracije, mi ćemo preduzeti korake da Rusiju označimo odgovornom za niz malignih aktivnosti koje je preduzela.”\nStroge poruke Bajdenove administracije o Rusiji posljednjih dana najnoviji su primjer kako Bijela kuća i Stejt department pokušavaju da pojačaju spoljnu politiku SAD poslije godina prekida i neorganizovanosti Trampove administracije a središte te strategije je obnova saveza, odnosno sa zemljama NATO-a kada je riječ o suprotstavljanju Rusiji, ocjenjuje kolumnist Vašington posta Dejvid Ignašius.


Ambasadorka SAD: Amerika mora da sarađuje sa Rusijom\nUtorak, 2.03.2021., 17:11 Utorak, 2.03.2021., 16:46\nSjedinjene Američke Države moraju da sarađuju sa zemljama sa kojima se ne slažu, uključujući Rusiju, izjavila je američka ambasadorka u Ujedinjenim nacijama Linda Tomas-Grinfild.\n– Iako zaista imamo nesuglasice i te nesuglasice je ponekad teško prevladati, ipak treba ulagati diplomatske napore i mora se raditi sa ljudima sa kojima se možda ne slažete. Morate raditi sa ljudima koji vam se ne sviđaju – rekla je Tomas-Grinfild za televiziju CNN.\nOna je naglasila da ako odbijete da radite sa takvim ljudima, neće biti moguće bilo šta postići i strane će ostati na istom mjestu.\nAmerička ambasadorka je, istovremeno, istakla da postoje oblasti u kojima Sjedinjene Američke Države “mogu i treba da rade sa Rusima”. Kao primjer navela je saradnju u borbi protiv klimatskih promjena i “pronalaženje rješenja” za stvaranje humanitarnih koridora u Siriji.\nRanije je prvi zamjenik predstavnika Rusije u UN Dmitrij Poljanski izrazio sumnju da će imenovanje Linde Tomas-Grinfild za stalnog predstavnika Sjedinjenih Američkeih Država poboljšati saradnju Vašingtona i Moskve u Savjetu bezbjednosti. On je naveo da je Moskva sarađivala i da će nastaviti da sarađuje sa svakim stalnim predstavnikom SAD. Međutim, neće Tomas-Grinfild uticati na američku spoljnu politiku. Poljanski je istakao da se ne može računati na to da će demokrate iznenada promijeniti svoj odnos prema Rusiji.


Zalazimo u skrivene kutke big data: MapReduce i Neo4j – Startit\nZalazimo u skrivene kutke big data: MapReduce i Neo4j\nNa pitanja o manama i vrlinama platformi i metoda za analizu big data odgovaraju developeri Ozren Gulan i Srđan Vranac\nNa prošlonedeljnom DaFED okupljanju pričalo se o našim omiljenim temama: big data i graph database. Predavači su bili Ozren Gulan, IT konsultant i softver developer u codecentric i Srđan Vranac, developer, konsultant i osnivač kompanije Code4Hire.\nBudućnost je sada uz big data\nOzren je publici predstavio analizu koju je sproveo sa kolegom o poređenju dva pristupa MapReduce implementaciji, kroz Apache Pig i Javu. Batch processing pristupom poredili su četiri kategorije i tom prilikom izdvojili pozitivne i negativne strane Piga i Jave. Ovde možete čuti o rezultatima analize:\nOzrenova poruka za kraj bila je da je budućnost već stigla, a da umesto forecastinga, big data analitica danas omogućuje nowcasting. Dobar primer je Google Flu analitika, koja ubrzava inače dugotrajni proces identifikacije epidemije.\nO onih 10% kada nam baze podataka okrenu leđa\nSrđan Vranac, osnivač kompanije Code4Hire koja sarađuje sa klijentima koji obuhvataju sve od malih porodičnih firmi do Fortune 500 kompanija, govorio je o prednostima i manama graph baze podataka Neo4j. Njegova krilatica je da su baze podataka sjajne, zabavne i pokreću naš povezani svet. One zadovoljavaju 90% potreba, a Srđan je pokušao da ukaže na preostalih 10%.\nIzmeđu ostalog, govorio je o nevoljama u okviru Neo4J prilikom konvertovanja datuma u timestamps, kao i prilikom importovanja velike količine podataka. Srđanovo predavanje možete pogledati ovde:\nSponzori prošlonedeljnog okupljanja bili su: VegaIT Sourcing i codecentric.


FK Borac Banjaluka - Blic Sport\nPoslednju proveru pred početak takmičenja u Superligi Srbije, fudbaleri Crvene zvezde će imati protiv banjalučkog Borca.\nPOSETA PRED START LIGE ŠAMPIONA Čelnici Zvezde ugostili predsednika banjalučkog Borca\nFudbaleri Crvene zvezde u utorak (21 sat) startuju u grupnoj fazi Lige šampiona, pošto će na stadion "Rajko Mitić" doći Napoli, a samo dan ranije funkcioneri crveno-belih ugostili su predsednika Borca iz Banjaluke Vicu Zeljkovića.\nKOMIČNA SCENA U BOSNI Doktor uleteo klizeći igraču kome je trebalo da ukaže pomoć /VIDEO/\nNeverovatna situacija desila se na utakmici prve lige Bosne i Hercegovine, između Čelika iz Zenice i Borca iz Banjaluke (1:1).\nZoran Dragišić novi trener banjalučkog Borca, preti otkaz direktoru Zriliću\nZoran Dragišić biće novi trener Fudbalskog kluba Borac iz Banjaluke, a na tom mestu zameniće Borčeta Sredojevića kojem je bio pomoćnik, saznaje "EuroBlic".\nPartizan: Hvala Borcu i Banjaluci, živele Srbija i Srpska!\nFudbalski klub Partizan uputio je pismo zahvalnosti banjalučkom Borcu, posle prijateljskog meča koji je nedavno odigran (0:0).\nOVO NIJE PRIJATELJSKI Gorele zastave Partizana na proslavi Borca u Banjaluci /VIDEO/\nFudbaleri Partizana došli su Banjaluku da prijateljskom utakmicom uveličaju 90. rođendan Borca, ali scene uoči početka meča nisu bile ni malo prijateljske.\nFudbaleri Partizana u Banjaluci, sve spremno za spektakl\nČetrnaestodnevnu prvenstvenu pauzu zbog reprezentativnih obaveza fudbaleri Partizana iskoristili su da prihvate poziv Borca iz Banjaluke sa kojim će u petak odigrati prijateljsku utakmicu, zakazanu za 17.30 na Gradskom stadionu, uz direktan prenos na RTRS i TV Partizan.


Zrenjanin: Raskidaju ugovor sa Nemcima | Novosti.RS\nZrenjanin: Raskidaju ugovor sa Nemcima\n28. 03. 2014. u 21:14\nZrenjanin raskida ugovor o izgradnji fabrike vode sa nemačkom firmom "Vte vasertehnik". Skupština grada odustaje od milionske investicije koju je ugovorila bivša vlast\nZRENJANIN - Vanredna sednica Skupštine grada dala je u petak saglasnost da se raskine ugovor za izgradnju postrojenja za prečišćavanje pijaće vode u Zrenjaninu, koji je zaključen 18. aprila 2012. između JKP "Vodovod i kanalizacija" i nemačke kompanije "VTE Vasertehnik" iz Esena.\nPrethodno je saglasnost dalo i Gradsko veće, a inicijativa je, navodno, potekla od nadzornog odbora "Vodovoda i kanalizacije". Međutim, u petak je na sednici Skupštine grada izneto da iza inicijative ne stoje predsednik NO Dragan Gaborov (koji nije ni potpisao odluku) i član iz kolektiva Bratislav Tomić.\nSvejedno, pošto su opozicioni odbornici iz redova DS i LSV protestno napustili sednicu, 34 odbornika vladajuće koalicije okupljene oko SNS (sa jednim glasom dovoljnim za odlučivanje) zaključili su da direktor "Vodovoda i kanalizacije" Goran Tajdić može jednostrano da raskine ugovor.\n- Ovo je početak rešavanja problema vodosnabdevanja u Zrenjaninu. Kao što je potpredsednik SNS Goran Knežević najavio, Zrenjaninci će krajem 2015. piti zdravu i čistu vodu - poručio je Saša Santovac, dugogodišnji odbornik SRS u SG, odnedavno pojačanje zrenjaninskih naprednjaka.\nNA TERET GRADA ODŠTETA za raskidanje ugovora, koja se meri milionima evra, pala bi na teret grada Zrenjanina, a time i na sve njegove građane - poručio je Jorg Kering, tehnički direktor VTE, koja je na pilot postrojenju u Zrenjaninu, jedina od brojnih svetskih i domaćih firmi koje su minulih decenija pokušavale, dokazala tehnologiju prečišćavanja vode. Gradski pravobranilac Zrenjanina izjavio je da će se arbitraža odvijati u Vašingtonu i da je njena "težina" nekoliko miliona evra.\nU kratkotrajnoj raspravi, odbornici iz redova LSV i DS istakli su da je vanredna sednica zloupotreba demokratije i parlamentarizma u gradu na Begeju. Smatraju da je u pitanju politizacija problema koji tišti Zrenjanince decenijama. A, koji od 2004. imaju inspekcijsku zabranu korišćenja vode iz gradskog vodovoda, zbog enormnog prisustva arsena i drugih štetnih materija.\n- Raskidanje ugovora sa renomiranom nemačkom kompanijom, koji je zaključen uz odluku legalne i legitimne gradske vlasti, a nakon sprovedenog međunarodnog javnog tendera, čista je politička odluka. Zabrinjava što se ne nudi alternativa i što su građani i dalje osuđeni da nemaju pijaću vodu - istakao je Goran Kaurić, šef odborničke grupe DS, čiji predlog da se sačeka formiranje nove vlade i otklone sve dileme nije dobio podršku vladajuće koalicije.\nNiko od njenih predstavnika nije se javljao za reč, čak ni gradonačelnik mr Ivan Bošnjak. Direktor JKP Tajdić bio je kategoričan da je raskidanje ugovora način rešavanja problema i prvi korak u dobijanju čiste vode. Po njemu, problematično je što ugovor ne predviđa prečišćavanje vode po našim, nego standardima EU. I, što nema državne garancije za ovaj projekat, vredan 25,6 miliona evra.\nU petak je stiglo i saopštenje nemačke kompanije, gde su iznenađeni zbog odluke o raskidanju ugovora. VTE navodi da je ispunila sve obaveze iz ugovora, sačinila glavni projekat i spremna da jula započne izgradnju postrojenja, čiji se završetak očekivao krajem 2015.\n-Bile su obezbeđene i finansijske garancije, ali su zbog neažurnosti lokalnih organa vlasti istekle. Pozivanje na srpske standarde o kvalitetu vode, koji su rigorozniji nego u EU, takođe ne može da bude razlog za raskid ugovora, jer je u toku usklađivanje srpskih i evropskih parametara o kvalitetu vode - saopštava VTE, uz isticanje svetskih metropola gde su rešili problem pijaće vode i činjenicu da više od 500 miliona ljudi u 28 evropskih zemalja piju vodu kakvu su oni spremni da obezbede žiteljima Zrenjanina.\nPREDSTAVNICI udruženja "Naš grad - naša stvar", koji već nedeljama organizuju proteste u Zrenjaninu zbog zabrane korišćenja vode, u petak su se okupili u Beogradu. Delili su prolaznicima flaše sa specifičnom žutom zrenjaninskom vodom. Vladi Srbije predali su peticiju sa više od 5.000 potpisa sugrađana.\nOpušteno, stiže voda sa Urala.\nOvde neko nije normalan.


PROLEĆNA SUPERHRANA: Osam razloga zbog kojih bi rotkvice trebalo da se nađu na vašoj trpezi : Nadlanu.com\nPROLEĆNA SUPERHRANA: Osam razloga zbog kojih bi rotkvice trebalo da se nađu na vašoj trpezi\nObjavljeno 28. apr 2020. / 15:15:29\nSto grama rotkvica sadrži 15 kcal, 233 mg kalijuma, 39 mg natrijuma, 3,4 g ugljenih hidrata, 1,6 g dijetetskih vlakana, 0,7 g proteina.\nCrvena boja rotkvice dolazi od pigmenta antocijana, snažnog antioksidansa odličnog za prevenciju kardiovaskularnih bolesti i očuvanje zdravlja srca. Antocijan u ovom povrću ima još jednu bitnu ulogu - smatra se efektivnim u borbi protiv kancera.\n6. Obezbeđuje bolji rad digestivnog trakta\n7. Ublažavaju simptome astme i bronhitisa\nZbog visokog sadržaja vitamina C, folne kisleline i antocijanina, rotkvice su povezane sa lečenjem više tipova kancera - raka debelog creva, bubrega, stomačnog i kancera usta. Rotkvice pripadaju familiji kupusnjača koja je poznata po antioksidantnim svojstvima.\nalergijacinkcrevna floradijetafolna kiselinafosforinfekcijakalijumkupusnjačelenja crevaplućaprehladarakrespiratorni sistemrotkvicesuperhranaupala bubregavarenjevitamin czatvor


Najava 4. Simpozijuma o pivu, pivarskim sirovinama i opremi - PSS ZR\nNajava 4. Simpozijuma o pivu, pivarskim sirovinama i opremi\nUskoro u Zrenjaninu Simpozijum o pivu, pivarskim sirovinama i opremi\nU ponedeljak 4. oktobra održana je konferencija za novinare povodom 4. Simpozijuma o pivu, pivarskim sirovinama i opremi koji će se održati od 28. do 30. oktobra u hotelu Vojvodina u Zrenjaninu. Simpozijum predstavlja naučno stručni skup koji ima za cilj da istakne i ukaže na značaj piva, pivarstva iz različitih uglova, kao i da objedini sirovinu, tehnologiju proizvodnje i opremu iz oblasti piva.\nNa konferenciji, koju je vodio Vlado Dašić, kao sekretar Organizacionog odbora Simpozijuma, govorili su profesor dr Miodrag Kovačević, profesor dr Jan Kišgeci, profesor dr Radovan Pejanović, profesor dr Viktor Nedović, direktor Turističke organizacije grada Zrenjanina Zoran Ljubotina i direktorica Poljoprivredne stručne službe Kristina Salapura.\nNa ovom naučno stručnom skupu učešće će uzeti vrhunski istraživači i naučnici iz oblasti pivarstva, hmeljarstva, sladarstva i opreme. Do sada su svoj dolazak potvrdili, kako je rekao državni sekretar Ministarstva prosvete i profesor na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu dr Viktor Nedović, stručnjaci iz Slovenije, Hrvatske, Crne Gore, Slovačke, a očekuje se i dolazak naučnika iz Bosne i Hercegovine i Češke.\nKonferencija za novinare u restoranu Renessansa\nU samoj organizaciji Simpozijuma učetvuje i Tehnička škola strukovnih studija u Zrenjaninu, u čije se ime na konferenciji obratio profesor dr Miodrag Kovačević koji je rekao da će škola ubuduće obrazovati inženjere u pravcu tehnologije proizvodnje piva. Što se tiče samog skupa sa zadovoljstvom će pružiti kompletnu tehničku podršku.\nSa aspekta kongresnog turizma učešće u organizaciji je uzela i Turistička organizacija grada Zrenjanina, čiji je direktor Zoran Ljubotina prisutnima rekao da je veoma srećan što će Turistička organizacija dati doprinos organizaciji ovog naučno stručnog skupa, kao i prethodna tri puta i što će Zrenjanin ugostiti i biti domaćin eminentnim stručnjacima.\nPoljoprivredna stručna služba Zrenjanin razvila se iz stanice za zaštitu bilja osnovane još davne 1956. godine sa osnovnim ciljem: unapredjenje poljoprivredne proizvodnje i teritorijalno pokriva Srednjobanatski upravni okrug. Organizatori Simpozijuma o pivu, pivarskim sirovinama i opremi će u narednom periodu dostaviti dataljan program skupa sa satnicom predavanja.


“Za šest mjeseci u preradi drveta, proizvoda od drvata i proizvodnji namještaja ostvarili smo rast od 10,5 odsto, zahvljajući povećanju izvoza skupljih proizvoda. Time smo i zaposlili dodatnu radnu snagu, što je veoma pozitivno”, rekao je Šinik.\nOn je istakao da drvoprerađivači u ovoj godini mogu očekivati suficit od 400 miliona KM.\nGovoreći o isporuci drvnih sortimenata drvoprerađivačima, Šinik je naveo da su u ovoj godini utvrđeni kriterijumi za isporuku, iako nisu još sačinjeni ugovori na godišnjem nivou.\n“Bez obzira što nema sačinjenih ugovora, postoji određena dinamika u njihovoj isporuci. Veoma je značajno da na vrijeme počne priprema ugovora za narednu godinu da ne bi više bilo nikakvih neizvjesnosti u isporuci drvnih sortimenata”, dodao je Šinik.\nOn je naveo da mora biti uspostavljen kontinuitet u snabdijevanju drvoprerađivača, što je uslov za kvalitetnu proizvodnju. Srna\nTagovi: drvoprerađivačilazo sinikUdruženje drvoprerađivača Republike Srpske


Tri velike avio-kompanije pokrenule tužbu protiv britanske vlade zbog politike karantina! - PRess Serbia | PR PRess team\nBritish Airways, EasyJet i Ryanair pokrenule su tužbu protiv britanske vlade, zbog politike karantina koju je vlada uvela početkom prošle nedelje.\nTri najveće britanske avio-kompanije nazvale su ovaj karantin za dolazeće putnike „manjkavim“!\nKakav je karatin odredila britanska Vlada?\nOd ponedeljka (8. juna) svi putnici koji dolaze avionom, trajektom ili vozom – uključujući državljane Velike Britanije – moraju da daju adresu na kojoj će provesti karantin. Od njih se traži da se povuku u samoizolaciju od dve nedelje. Svi koji ne budu poštovali ovu meru, moraće da plate 1.000 funti.\nDomaća sekretarka, Priti Patel, rekla je da je ova mera osmišljena tako da „spreči drugi talas“ korona virusa. Međutim, avio sektor je oštro osudio ovu odluku, prenosi Travel News.\n„Ovaj karantin će imati pogubni efekat na britanski turizam i širu ekonomiju i uništiti hiljade radnih mesta“, stoji u saopštenju koje su zajednički izdale tri avio-kompanije.\nAvio-kompanije traže da sud uradi reviziju ove odluke, te je vrati na početnu meru. Tada je bilo reči kako će u karantin ići samo putnici koji dolaze iz zemalja „visokog rizika“ za koronu.\n„Ovo bi bilo najpraktičnije i najefikasnije rešenje i omogućava državnim službenicima da se fokusiraju na druga, značajnija, pitanja koja proizilaze iz pandemije, istovremeno dovodeći Veliku Britaniju u red sa većim delom Evrope koji svoje granice otvara sredinom juna.“\nIzuzeci postoje ali su vrlo mali…\nSvako ko stigne iz Republike Irske, Kanalskih ostrva ili Ostrva Man ne mora da popuni obrazac i ode u karantin. Postoje i izuzeci za radnike u nekim industrijama. Tako kamiondžije i medicinski radnici koji pružaju osnovnu negu isto ne moraju da idu u karantin. Tri avio-prevoznika su ipak zatražila od Vlade da postane selektivnija u primeni karantene.\n„Još uvek nismo videli dokaze o tome kako i kada će se realizovati predloženi„ vazdušni mostovi “između Velike Britanije i drugih zemalja.\nBA, Ryanair i easyJet tvrde da nema dokaza za tako oštru politiku karantina. Kao i da vlada zabranjuje ljudima da putuju u i iz zemalja sa nižim stopama zaraze od Velike Britanije.\nOni takođe tvrde da je karantin, po krivičnom zakonu, strožija mera od onih koje se primenjuju kod ljudi koji imaju Covid-19.\nTagoviavio-kompanije britanska vlada tuzba


PressReader - 24 Sata (Serbia): 2016-11-28 - SMS VESTI\n- TAŠ - Klizalište na stadionu Tašmajdan biće otvoreno u decembru, a postavljanje je počelo u subotu.\nBIGZ - Zgrada BIGZ-a uskoro će dobiti novog vlasnika, izjavio je gradonačelnik Siniša Mali, navodeći da je dobio informaciju i pismo od zainteresovanog kupca "Soravia grupe". Kako je rekao, ta zgrada će ubuduće biti multifunkcionalni centar za manifestacije, izložbe, kulturne događaje...\nSAJAM - Međunarodni sajam zimske sportske opreme, turizma i rekreacije Expo zim biće otvoren 1. decembra na Beogradskom sajmu i trajaće do 4. decembra. Najavljeni su sajamski popusti od 10 do 50 odsto. Pojedinačne ulaznice koštaju 300 dinara, a parking 100 dinara po satu.\nBICIKLISTI - Više od 200 biciklista okupilo se na tradicionalnoj biciklističkoj "Kritičnoj masi" i provozalo preko Topčiderske zvezde, Dedinja i Topčidera do Mosta na Adi, kažu u Udruženju građana "Ulice za bickliste". Biciklisti su ovom vožnjom ukazali na problem liftova na Mostu na Adi koji nisu u funkciji.


Drama Nelyubov pobedila na Londonskom filmskom festivalu | Novine Toronto\nDrama Nelyubov pobedila na Londonskom filmskom festivalu\nFilm "Nelyubov" ruskog reditelja Andreja Zvjaginceva, drama o paru koji se razvodi a čiji sin nestaje, osvojila je nagradu za najbolji film na Londonskom filmskom festivalu.\nBritanska rediteljka Andrea Ardnold, predsednica žirija, rekla je da "Nelyubov" pretvara priču jedne porodice u "univerzalnu tragediju".\nFilm je takođe i optužba društvenih nedostataka, koji se mogu videti i daleko od Rusije. Direktorka festivala Kler Stjuart je rekla da je prikaz u filmu roditelja koji su toliko okupirani sopstvenim životima da isprva ni ne shvataju da im je sin nestao "snažna metafora za ono što se dešava s mnoštvom dece širom sveta".\nPrema njenim rečima, "Nelyubov" pita publiku "Brinemo li za našu budućnost?".\nZvjagincevu je ovo druga nagrada za najbolji film u Londonu, a prvu je dobio 2014. za "Levijatan", tragičnu satiru o korupciji u malom mestu zbog koje je on bio na meti kritika ruskih zvaničnika.\nJužnoafrikanac Džon Trengov je nagrađen za debitantski film "The Njound", Velšanka Lusi Koen je nagrađena za dokumentarni film "Kongdom of Us", a nagradu za najbolji kratki film je dobio "Rabbit Hunt" Patrika Bresnana.\nI ovaj festival je nažalost pomalo ostao u senci navoda o seksualnom uznemiravanju i napadima protiv holivudskog producenta Harvija Vajnštajna.\nFestival je završen nedelju filmom Martina Mekdonaga "Three Billboards Outside Ebbing, Mišouri". To ostvarenje u kome glavne uloge tumače Frensis Mekdormand i Vudi Harelson smatra se izvesnim kandidatom za Oskara.


Beta 7. decembra 2021. 09:15\nZamenik pomoćnika generalnog sekretara NATO-a Havijer Kolomina Piriz (Javier Colomina Píriz) izjavio je da su stabilnost i bezbednost Zapadnog Balkana od presudnog značaja za alijansu koja od Srbije očekuje konstruktivnost u cilju prevazilaženja postojećih tenzija.\nU intervjuu agenciji Beta uoči posete Beogradu, Kolomina Piriz je rekao da Srbija ima „vidan uticaj na stabilnost Zapadnog Balkana, koji je od strateškog značaja za NATO“.\n„Samim tim očekujemo da Srbija, kao naš cenjen partner, igra konstruktivnu ulogu koja će pomoći da se prevazidju neke trenutne tenzije“, kazao je Kolomina Piriz, koji danas počinje dvodnevnu posetu Beogradu.\nKolomina Piriz, koji je od septembra ove godine zamenik pomoćnika generalnog sekretara NATO-a za politička pitanja i bezbednosnu politiku i njegov specijalni predstavnik za Kavkaz i centralnu Aziju, naveo je da su ministri spoljnih poslova članica NATO-a temeljno razgovarali o stabilnosti i bezbednosti na Zapadnom Balkanu tokom nedavnih sastanaka u Rigi.\n„Nema sumnje da je ovaj region mnogo napredovao od sukoba koji su ga mučili 1990-ih. Istovremeno vidimo povećanje tenzija, upotrebu sve agresivnije retorike sa ciljem povećanja podela, kao i nepostojanje stvarnog napretka u reformama. Videli smo i strane faktore koji rade na podrivanju napretka“, dodao je španski diplomata.\nOn je rekao da će NATO, „imajući sve to u vidu, nastaviti da igra svoju ulogu u promovisanju stabilnosti, bezbednosti i saradnje, zajedno sa partnerima u regionu“.\n„Srbija igra veoma važnu ulogu u tom smislu, uzimajući u obzir njen uticaj u regionu“, kazao je zamenik pomoćnika generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga.\nNaveo je da NATO „čvrsto podržava“ teritorijalni integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine i dodao da će nastaviti sa tom politikom.\n„Nastavićemo da podržavamo teritorijalni integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine, pre svega kroz aktivnosti izgradnje kapaciteta, kako bismo promovisali efikasno funkcionisanje multietničkih državnih institucija, medju kojima su i Oružane snage Bosne i Hercegovine. To je izuzetno važno za bezbednost ove države i regionalnu stabilnost“, rekao je Kolomina Piriz.\nŠpanski diplomata je kazao da kancelarije NATO-a u Sarajevu i Beogradu promovišu politički dijalog i izvršavaju aktivnosti praktične saradnje u širokom opsegu oblasti, medju kojima su reforme nacionalnih bezbednosnih snaga, struktura i institucija, zatim obuka i izgradnja kapaciteta, sa ciljem povećanja sposobnosti oružanih snaga tih zemalja da učestvuju zajedno sa savezničkim snagama u mirovnim misijama i vežbama, kao i bezbedno uklanjanje zastarelog naoružanja, odgovor na krize prilikom prirodnih nepogoda i naučna saradnja.\nKolomina Piriz je rekao da su mir i stabilnost na Kosovu prioritet alijanse duže od dve decenije i da ostaje nepromenjen mandat UN za mirovnu misiju Kfor, predvodjenu NATO-om, koji se zasniva na Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN iz 1999. godine.\n„Stabilno Kosovo je od suštinskog značaja za stabilnost u regionu i za našu bezbednost. Nastavljamo da pružamo sigurno i bezbedno okruženje i slobodu kretanja za dobrobit svih zajednica koje žive na Kosovu“, kazao je Kolomina Piriz.\nNaveo je da misija Kfor trenutno ima više od 3.700 pripadnika iz 28 zemalja, od kojih su 20 članice NATO-a, a osam zemlje partneri.\n„Naša misija Kfor se od početka zasniva na uslovima, a ne na unapred definisanim rokovima, što znači da će sve promene u pogledu prirode i/ili brojnog stanja misije zasnivati na proceni uslova na terenu i na odlukama Severnoatlantskog saveta“, kazao je.\nOcenio je da su saradnja i dijalog NATO-a, kroz misiju Kfor, i partnera u Srbiji „na odličnom nivou“, navodeći da postoje direktni kanali komunikacije izmedju komandanta Kfora Ferenca Kajarija i načelnika Generalštaba Vojske Srbije Milana Mojsilovića.\nKolomina Piriz navodi da su ti kanali komunikacije „neprocenjivi, pošto pomažu da se obezbedi obostrano razumevanje“, i dodaje da timski rad predstavlja sposobnost za zajednički rad na postizanju zajedničke vizije, bezbednog i prosperitetnog regiona.\nNATO takodje nastavlja da čvrsto podržava dijalog pod okriljem Evropske unije i druge napore sa ciljem normalizacije odnosa Beograda i Prištine kao jedini put ka postizanju trajnog političkog dogovora i stabilnosti u regionu, naveo je visoki zvaničnik alijanse.\nPovodom povećanog širenja dezinformacija u vreme pandemije korona virusa, Kolomina Piriz je rekao da je NATO posvećen transparentnoj i iskrenoj komunikaciji i borbi protiv tog fenomena.\n„Dezinformacije nisu nova stvar. Medjutim, u našim društvima nikad ranije nije bilo toliko lako da se dezinformacije šire, da se izokreću činjenice i utiče na percepciju. Živimo u svetu u kojem ima sve više kampanja dezinformacija koje sprovode državni i nedržavni akteri“, kazao je.\nPristup NATO-a uključuje razumevanje informacionog okruženja, kontakt s javnošću, proaktivnu komunikaciju i razotkrivanje značajnih slučajeva dezinformacija, naveo je.\n„Pandemija korona virusa je samo pogoršala situaciju, i zato je NATO posvećen ujedinjenom odgovoru na dezinformacije, putem činjenica i transparentnih i konkretnih mera, u bliskoj saradnji sa državama članicama i partnerima“, dodao je.\nŠto se tiče saradnje sa Srbijom u tom kontekstu, NATO je spreman da radi na pronalaženju novih načina komunikacije sa javnošću u Srbiji, koju visoko ceni, naveo je Kolomina Piriz.\n„Srbija je pouzdan i blizak partner. Zato treba još više da radimo zajedno kako bismo se borili protiv dezinformacija, neistina i propagande, koji ozbiljno ugrožavaju naše vrednosti i podrivaju naša demokratska društva“, dodao je zvaničnik NATO-a.


Tramp čestitao Iračanima oslobađanje Mosula od ID\nIračani slave noseći džinovsku nacionalnu zastavu na trgu Tahrir u Bagdadu, Iraj, 10. jula 2017. (AP Photo/Hadi Mizban)\nMOSUL, IRAK —\nPredsednik SAD, Donald Tramp, čestitao je Iraku, premijeru te zemlje i bezbednosnim snagama, na oslobađanju grada Mosula od Islamske države.\nU saoštenju Bele kuće, Tramp poručuje da je pobeda nad militantskom grupom u Mosulu "signal da su njeni dani u Iraku i Siriji odbrojani". On je dalje pozvao na "nastavak težnje ka potpunom uništenju ISIS-a", upotrebivši akronim za Islamsku državu.\nTramp je rekao da Sjedinjene Države tuguju zbog hiljada Iračana koji su propatili i poginuli u rukama Islamske države, kao i zbog "gubitka herojskih vojnika i Pešmerga (kurdskih ratnika) koji su dali svoje živote".\nPremijer Hajder al-Abadi formalno je proglasio pobedu u ponedeljak u gradu koji je militantna grupa proglasila za prestonicu svog kalifata u Iraku.\nIrački premijer Hajder al-Abadi, u centru, drži nacionalnu zastavu dok stiže u Mosul, Irak, 9. jula 2017.\nGovoreći iz Starog grada u Mosulu, u govoru koji je prenosila državna televizija, Abadi je rekao da je to pobeda nad ugnjetavanjem, brutalnošću i terorizmom.\n"Proglašavam to u Mosulu, iz Mosula, svim ljudima... rušenje i kolaps terorističke Islamske države", rekao je.\nAbadi je rekao da se Irak i dalje suočava sa izazovima, uključujući i uništenje terorističkih ćelija Islamske države koje i dalje postoje u zemlji i stvaranje stabilnosti u čitavom regionu.\nVojska SAD pozdravila je Abadijevu izjavu, ali je saopštila da i dalje postoje oblasti izvan Starog grada u Mosulu koje moraju biti očišćene od esploziva i mogućih skrivenih boraca IS-a.\nNekoliko sati pre Abadijevog govora, svedoci su govorili o teškim borbama koje se i dalje vode u delovima Mosula.\nDim se uzdiže usled borbi za Stari grad u Mosulu, 10. jula 2017.\nGlavnokomandujući operacijama koalicije u Mosulu, američki generalporučnik Stefen Taunsend, rekao je: "Ova pobeda sama za sebe ne znači eliminaciju ISIS-a i predstoji nam još teške borbe. Ali, gubitak jednog od blizanaca-prestonica i dragulja njihovog takozvanog kalifata je odlučujući udarac".\nTela boraca Islamske države leže u ruševinama Starog Mosula u gotovo svakom bloku, dok tela članova porodice ubijenih u vazdušnim udarima tek treba da budu iskopana iz ostataka uništenih zgrada u Mosulu, Irak, 9. jua 2017.(H.Murdock/VOA)\nIslamska država i dalje kontroliše neke teritorije izvan Mosula, kao i mnogo veću oblast u susednoj Siriji.\nU iračkoj bazi u Mosulu, osumnjičenog militanta ID-a drže pre transporta vlasima, 9. juli 2017. (H.Murdock/VOA)\nDa li će se ponovo osećati sigurnima?\nHiljade civila ubijeno je u ovoj borbi, a oko 900.000 ljudi bilo je primorano da napusti svoje domove. Ogroman deo Mosula i gradova i sela u okruženju je napušten i mnogi ljudi kažu da se nikada neće osećati bezbednim da bi se vratili kući.\nI dok ni jedan deo Mosula nije tako teško uništen kao Stari grad, gotovo ni jedan deo grada nije ostao netaknut tokom gotovo tri godine vladavine ID i gotovo devet meseci totalnog rata.\nIstočni Mosul zauzele su iračke i koalicione snage u januaru, a znaci obnove su očigledni u punim trgovačkim centrima, zajedno sa povratkom snabdevanja strujom i vodom, 9. jula 2017. u Mosulu, Irak (H.Murdock/VOA)\nU delovima Istočnog Mosula, koji u potpunosti kontrolišu iračke snage od januara, obnova je više obećavajuća. Kupci su napunili uice, neke iznova popločane, uglavnom birajući gurajući se između olupina preostalih od vazdušnih udara. Vlada je obnovila snabdevanje električnom energijom i vodom u većem delu grada.\nSaradnik Vašingtonskog instituta za bliskoistočnu politiku i bivši ambasador, DŽejms DŽefri, kaže za Glas Amerike da su naporu u obnovi samo prvi korak nakon ponovnog zauzimanja Mosula.\n"Drugi korak je naravno politički, kao i uvek u Iraku", rekao je DŽefri. "Kako će se sprečiti povratak ISIS-a ili nečeg poput toga, i kako ćete sarađivati sa sunitskim Arapima širom Iraka i zadržati Kurde koji su tu, ali koji su igrali prilično izdvojenu pozitivnu ulogu. To su velike teme sa kojima se bavimo od 2003. godine".\nKenet Švarc i Viktor Biti učestvovali su u pisanju ovog izveštaja.


Vlada Zeničko-dobojskog kantona pokrenula je inicijativu o kreditnom zaduženju Kantonalne bolnice Zenica u iznosu od 10 miliona KM, u svrhu izmirenja dugova ove medicinske ustanove.\nOvaj potez osnivača je uslijedio nakon upozorenja menadžmenta i Upravnog odbora zeničke bolnice o dubokoj finansijskoj krizi u ovoj ustanovi i ogromnom dugu koji ima prema dobavljačima opreme i materijala, što bi moglo dovesti do blokade njenog rada.\n– Iz Razvojne banke F BiH smo dobili informaciju da ova finansijska institucija ima na raspolaganju određeni iznos namijenjen nelikvidnim ustanovama, kakva je zenička bolnica. U slučaju da nam odobre kredit, godišnja tranša Fonda zdravstvenog osiguranja prema Kantonalnoj bolnici Zenica, koja sada iznosi 45 miliona maraka, bila bi uvećana za iznos rate po osnovu ovog kreditnog zaduženja, izjavila je za RTV Zenica Senka Balorda, kantonalna ministrica zdravstva. U pismu upozorenja, koje je Upravni odbor zeničke bolnice uputio Vladi, navodi se da dugovanja ove ustanove dostižu 16 miliona maraka.


Sve više žena u vojsci i policiji – Nadlanu.com\nSve više žena u vojsci i policiji\nBEOGRAD, 30. septembra 2010. (Beta) – Predsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić Dejanović izjavila je u četvrtak da Srbija ima ustanovljen pravni i insitucionalni okvir za ostvarivanje rodne ravnopravnosti, ali da bi zastupljenost žena u pojedinim oblastima mogla biti veća.\nĐukić Dejanović je na predstavljanju istraživanja o rodnoj ravnopravnosti u sektoru bezbednosti Srbije, navela da su žene sve prisutnije na ključnim pozicijama i rukovodećim mestima, ali da taj nivo još nije optimalan.\n„Od 26 ministara u Vladi Srbije, pet su žene. Mislimo da bi ta proporcija mogla biti drugačija“, rekla je Đukić Dejanović i dodala da je u Skupštini Srbije svaki peti poslanik žena, a četiri žene nalaze se na funkciji predsednika resornih odbora.\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić složio se da žene nisu dovoljno zastupljene u policiji, posebno među operativnim i rukovodećim kadrom, ali da su poslednjih godina učinjeni određeni pozitivni pomaci.


Veliki plan do 2025: Pet novih aerodroma u Srbiji - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Veliki plan do 2025: Pet novih aerodroma u Srbiji\nBEOGRAD – Srbija bi do 2025. godine trebalo da ima najmanje pet novih aerodroma i da vazdušnim lukama premreži celu teritoriju zemlje, izjavio je direktor “Aerodroma Srbije” Mihajlo Zdravković.\nSrbija ima više od 30 malih aerodroma kojima u poslednje tri godine pokušava da upravlja iz jednog centra, preduzeća „Aerodromi Srbije“, a trenutno je u toku pripajanje aerodroma “Rosulje“ kod Kruševca i “Ponikvea” kod Užica.\nPošto je postojeći aerodrom u Kruševcu gotovo “pojela“ industrijska zona , grad je 2017. godine krenuo u izgradnju novog, nadomak sela Parunovac, kupio zemljište, uredio ga, a zatim su posao preuzeli “Aerodromi Srbije“. Trenutno grade hangar za smeštaj sportskih vazduhoplova, platformu i rulne staze.\n“U planu je izgradnja poletno-sletne staze duge 820 metara, s mogućnošću da se kasnije, ako bude potrebe, produži i proširi. Cilj je da ta pista bude od veštačkog zastora, asfalta, a u ovom trenutku služi za domaći saobraćaj i razvoj sportskog vazduhoplovstva“, rekao je Zdravković.\nNaveo je da Zapadna Srbija već dugo čeka otvaranje aerodroma “Ponikve“, jer je komercijalni rad nekada vojnog aerodroma šansa za razvoj turizma, ali i drugih grana privrede ovog kraja. Međutim, još traje definisanje strateške pozicije aerodroma, zbog blizine postojećeg međunarodnog aerodroma “Morava“ i izgradnje auto-puta koji će Užice povezati sa Čačkom, odnosno Kraljevom.\n“Još razmišljamo da li je potrebno na tako maloj distanci imati dva aerodroma takve veličine ili je bolje iskoristiti kompleks aerodroma ”Ponikve” u neke druge svrhe. Pre svega turističke, jer ukupan kompleks ima više od 500 hektara i izuzetno je pogodan za razvoj turističke infrastrukture, ali bi mogao da ima i jedan manji aerodrom“, kaže Zdravković.\nI na drugoj strani Srbije, željno se očekuje aerodrom koji bi uticao na razvoj turizma cele regije, aerodrom “Srebrno jezero“, navodi Sputnjik.\n“Jedan od boljih primera je aerodrom koji se i dalje vrlo malo koristi, ”Morava” kod Kraljeva. Tu imamo veoma dobru poziciju, s jedne strane je u podnožju Goča, a sa druge u podnožju naše velike planine Kopaonika. Ali tu je dodatni problem, put od aerodroma do Kopaonika je veoma loš. Slaba nam vajda od aerodroma, ako nemamo dobru putnu povezanost sa glavnim turističkim centrom kome je taj aerodrom i namenjen“, dodahe Aćimović.\nDodaje da je sličan i odnos između Niša i Stare planine koja bi aerodromom mogla da privuče turiste, ali i tu je problematičan put, posebno od Knjaževca do Stare planine. “Generalno podržavam ulaganje u svaku vrstu infrastrukture, a saobraćajna je osnovna”, kaže profesor Aćimović.\nPrvi čovek “Aerodroma Srbije“ kaže za Sputnjik da plan postoji, ali da ni jedan od ovih aerodroma nema ekonomsku isplativost. “Konstantin Veliki“ u Nišu, koji je najveći u sistemu, prošle godine imao je 422.000 putnika, ali nije bio komercijalno isplativ zbog izuzetno niske takse.\n“Država je to prepoznala i upravo je tu uloga `Aerodroma Srbije`, ona preko nas finansira održavanje infrastrukture, izgradnju novih aerodroma, njihovo održavanje. Ali ako tražimo samo profit, onda ne bismo imali ni jedan aerodrom, osim ”Nikole Tesle”. Ovde je u pitanju druga dimenzija, pre svega ravnomerni regionalni razvoj, postojanje alternativnih aerodroma, širenje mogućnosti ljudima iz različitih delova Srbije da koriste letove jeftinih međunarodnih kompanija“, kaže Zdravković.\n“Imamo i aerodrom u Čeneju koji je takođe aktivan, a tu je i inicijativa da se aerodrom u Somboru pripoji ”Aerodromima Srbije”, ali i onaj u Beloj Crkvi. Sve su to aerodromi o kojima se u ovom trenutku razmišlja, međutim, nije realno da ih u jednoj godini sve stavimo u funkciju“, zaključio je Zdravković.