Jeziva strana putovanja – 10naj\nŽivimo u vremenu kada nije strano čuti da se bespilotne sonde i letelice šalju u svemir i da se planira poseta Marsu. Kosmos je uvek intrigirao čoveka, ali dok ulažemo napor da istražujemo „nebo“ postoje lokacije ovde, „kod kuće“, od kojih se doslovce diže kosa na glavi. Bez obzira što uteruju strah u kosti i što nas obuzima jeza dok ih obilazimo, ovo su jedne od najposećenijih turističkih destinacija. Ukoliko posedujete avanturistički duh, a ne smeta vam da se usput malo i uplašite, predstavljamo vam 10 idealnih turističkih destinacija za vas.\nVerujući da je Vezuv ugašen vulkan, stanovnici Pompeje nisu pridavali puno značaja potresima i presušenim bunarima, koji su prethodili stravičnoj erupciji koja je zatrpala Pompeju sa 6 metara pepela, usmrtivši oko 10.000 ljudi tom prilikom. 1748. godine, ovo zlosrećno mesto ugledalo je svetlost dana ispod pepela, koji je sačuvao grad u potpunosti ali i ostatke užasnutih i iznenađenih ljudi koji nisu imali vremena da pobegnu kada je nastupila katastrofa. Danas se dosta turista odlučuje da poseti upravo ovo poprište prirodne katastrofe.\nNa prelepom italijanskom ostrvu Siciliji, u gradiću Palermu, postoje čuvene „kapucinske katakombe“. Naime radi se o katakombama Kapucinskog manastira, gde su prvobitno sahranjivani monasi manastira, da bi kasnije bio proširen i za ugledne članove društva. Danas, turiste na ovom jezivom ali fascinantnom mestu očekuje 8.000 mumifikovanih leševa, među kojima je najpoznatija dvogodipnja devolčica Rozalija Lombardo (Rosalia Lombardo), koju je balzamdžija Alfredo Salafi tako sačuvao od zuba vremena da ona i danas, vek kasnije izgleda kao da samo spava.\nBrdo krstova u Litvaniji, ili „križu kalnas“, kako se još zove, mesto je na kome se danas nalazi preko 400.000 krstova i drugih verskih predmeta, za koje niko sa sigurnošću ne može da potvrdi zašto se tu nalaze, ali se blisko povezuje sa neuspelim ustankom protiv ruskog tlačenja ove zemlje 1831. godine. Inače, ovo je simbolično mesto litvanskog otpora i borbe u cilju sticanja nezavisnosti od ruskog imperijalizma. Ne znajući gde su tačno njihovi najmiliji izgubili živote, pretpostavlja se da su izabrali upravo ovo mesto, da im odaju poštu i da se mole za njihove duše.\nNajpoznatiji nacistički koncentracioni logor na svetu, „Aušvic-Birkenau“ u Poljskoj, jedna je od vrlo atraktivnih turističkih destinacija na mapi turista iz celog sveta. Ovo mesto svedoči o jednoj od najvećih ljudskih katastrofa u istoiji čovečanstva, jer je upravo ovde ubijeno više od milion Jevreja. Do danas su u sobama u kojima su boravili sačuvane, kao izložbeni predmeti, njihove cipele, naočare za vid i drugi lični predmeti.\nČoueng Ek, nekada voćnjak, a sada memorijalni centar sa zemnim ostacima ukupno 8.895 žrtava takozvanih „crvenih Kmerova“ u Kambodži, koji su stradali između 1975. godine i 1979. godine. Pod ovim režimom brutalno je mučeno i ubijeno oko milion ljudi, a u memorijalnom centru su sačuvani ostaci onih koji su pronaeni na ovom mestu nakon pada režima, među kojima su i politički neistomišljenici. U godinama koje su usledile, vlasti Kambože su ohrabrivale turiste da posete ovo mesto kako bi ostala uspomena na stradalnike.\nVelika svetska zabluda, „Drakulin zamak“ (ustvari zamak po imenu „Bran“), u Rumuniji u blizini mesta Brašova. Svetsku slavu, ovaj zamak je stekao jer je poslužio kao inspiracija za večno prebivalište najstrašnijeg knjiškog i filmskog lika, grofa Drakule. Iako zamak, koji je inače srednjovekovno utvrenje i spomenik kulture nacionalnog ranga u Rumuniji, nema nikakve veze sa mitskim stvorenjem koje je osueno da večito tumara i pije krv, beleži izuzetnu posećenost, a posebno u doba američkog praznika koji je poznat kao „Halloween“ (Noć veštica), a koji se obeležava 31. oktobra.\nPripjat, nekada živahno mesto na severu Ukrajine, tačnije u Kijevskoj oblasti, nakon jedne od najvećih nuklearnih katastrofa, koja se dogodila u Černobilju postao je pusto i mesto idealno za snimanje horor filmova. Pre nuklearne nesreće, ovo mesto je naseljavalo oko 47.500 stanovnika, među kojima se brojalo čak 25 nacionalnosti. Grad je bio tranzitno mesto i takođe je bio od vojne važnosti. Danas, možemo ga okarakterisati kao muzej, imajući u vidu da je ljudima prilikom evakuacije bilo dozvoljeno da ponesu samo kofer sa odećom i ličnim dokumentima, jer je sve ostalo bilo ozračeno, pa ono što nije pokradeno, ostalo je kao svedok ovog užasa.\nMemorijalni centar i park u Njujorku, sagrađen na mestu dve porušene kule svetskog trgovinskog centra, a posvećen žrtvama terorističkog napada, iako prelepo uređen, podseća na jeziv događaj u kome je skoro 3.000 ljudi na očigled celog sveta izgubilo život. U okviru ovog zdanja nalaze se dva granitna bazena, od kojih svaki ima površinu 40 ari, i oivičeni su bronzanim panelima na kojima je ispisano 2.977 žrtava.\nLondonska i edinburška tamnica, vrlo popularan turistički lokalitet, smešten unutar mosta i tunela, koji je nekada služio da njime vozovi stignu do glavne stanice. Prostor je velo efektno iskorišćen, te posetioci verno mogu da se upoznaju sa ulicama Londona iz doba Džeka Trboseka i kako su se nekada sprovodile kazne nad osuđenicima. Poput Drakulinog zamka i ovo mesto znatno dobija na popularnosti za praznik Noć veštica.\nMaleno selo po imenu Jatinga, na samom severu Indije, na prvi pogled bismo okarakterisali kao i svako drugo uobičajeno selo, međutim za ovo se vezuje jedan čudan događaj. Naime, svake godine, u periodu početka jeseni (septembar i oktobar), pojavljuje se jato ptica, koje, iz do sada neobjašnjenih razloga, pri punoj brzini u letu udaraju u sajle i drveća, kao da izvršavaju samoubistvo. Postoje teorije, koje kažu da se ovo dešava zbog svetla koje privlače ptice, i da su, sa druge strane, za ovo odgovorni zli duhovi ovog sela. U svakom slučaju, ako posetite Indiju i Jatingu, gledajte da to ne bude u ovom periodu ptica-samoubica.\nNaslovna fotografija: Distractify\nbrdo krstova u litvanijidrakulin zamakjatingajezive lokacijekapucinske katakombememorijalni centarpalermopompejarozalija lombardosicilijaturizam\nPrethodni članak10 najdužih linija u Beogradu\nSledeći članakNajimpozantniji svetski muzeji i galerije


Coface studija plaćanja: U Kini najviši nivo neizmirenih korporativnih obaveza od 2010\t/ Novosti\t/ Novosti i Publikacije\t- Coface\nCoface studija plaćanja: U Kini najviši nivo neizmirenih korporativnih obaveza od 2010\nIstraživanje korporativnog upravljanja kreditnim rizikom u Kini koje je Coface sproveo u četvrtom kvartalu 2013. godine, otkrilo je da je 8 od 10 kompanija u Kini imalo neizmirene obaveze u 2013. Hemijski sektor, industrijske mašine i sektor električnih i elektronskih kućnih aparata nose veći rizik. Pošto će kreditne olakšice i u 2014. biti u stanju pooštravanja, pogoršanje u korporativnom plaćanju može da dovede do ozbiljnog efekta koncentričnih krugova u bankarskom sistemu u senci u Kini.\nBroj korporativnih dospelih potraživanja nastavio je da raste u 2013\nPrema istraživanju koje je sproveo Coface, 82% ispitanih kompanija prijavilo je neizmirene obaveze u 2013, što je povećanje od 5 % u odnosu na 2012 i na najvišem je nivou u 3 godine (Prilog 1). Od onih koji su pogođeni ovom pojavom, 45% je reklo da su u se i zaostali neplaćeni iznosi takođe povećali. Kompanije su takođe imale zakasnela plaćanja na duži period: 18% je prijavilo da su prosečno plaćanja kasnila više od 90 dana, što je povećanje od 5% u odnosu na 2012.\nPlaćanja koja kasne preko 6 meseci smatraju se visoko rizičnim. Iz iskustva Coface-a, postoji 80% šanse da ove neizmirene obaveze uopšte neće biti isplaćene, u ovom slučaju. Štaviše, ako iznos neizmirenih obaveza prelazi 2% od ukupne prodaje u kompaniji, vrlo je verovatno da će ove kompanije imati problema sa likvidnošću. Ovo je slučaj sa 33% ispitanih kompanija (Prilog 2), što je znak ozbiljnih problema sa likvidnošću i visokog rizika od neplaćanja za njihove dobavljače ili banke ili institucije od kojih pozajmljuju.\n„Pogoršanje plaćanja u Kini služi kao upozorenje. Tradicionalno govoreći, manje kompanije u Kini ne moraju imati pristup dovoljnom broju kreditnih olakšica iz redovnog bankarskog sistema i to je glavni pokretač rasta u bankarskog sistema u senci. Očekujemo da se troškovi sredstava povećaju u 2014. godini, a kamatna stopa u bankarskom sistemu u senci već je visoka. Rastući trend neizmirenih obaveza pogoršava problem likvidnosti različitih aktera u lancu snabdevanja, i taj začarani krug može da dovede do ozbiljnog efekta koncentričnih krugova,“ kažeRocky Tung, ekonomista u Regionu Azija Pacifik u Coface-u.\nSektori visokog rizika: industrijske mašine i elektronika, električni/elektronski kućni aparati i hemijski sektor\nU većini privrednih grana u Kini uočeno je znatno pogoršanje u iskustvu plaćanja u 2013. godini. Sve veći broj učesnika industrije izjavljivao je da je njihov prosečni period kašćenja sa plaćanjem iznosio više od 60 dana u 2013. godini, i to pokazuje znake pogoršanja u odnosu na 2012. Ovaj trend je posebno zabrinjavajući za tri sektora: industrijske mašine i elektronika (+16%), električni/elektronski kućni aparati (+19%) i hemijski sektor (+11%) (Prilog 3).\nPored iskustva u plaćanju, istraživanje je uzelo u obzir finansijski učinak privredne grane (racio dug/kapital i rentabilnost) u cilju procene njihovog celokupnog zdravlja u kineskoj privredi. „Posmatranje racija dug/kapital pokazuje nam kako se leveridž različitih privrednih grana menjao tokom vremena, i to otkriva način na koji promene u troškovima finansiranja mogu uticati na svaku privrednu granu i koliko su voljni učesnici industrije da finansiraju sopstveni biznis.Istovremeno, profitabilnost privredne grane važna je iz očiglednih razloga - ona pokazuje koliko je kompanija u stanju da generiše novčani tok iz svojih operacija.“ kaže Rocky Tung.\nSektori industrijskih mašina i elektronike, električnih/elektronskih kućnih aparata i hemijski sektor doživeli su pogoršanje i pokazatelja plaćanja i finansijskih pokazatelja. Ovo se može objasniti sporim tražnje na domaćem i izvoznim tržištima u 2013. i visokom konkurencijom u sektorima.\n(u poređenju sa 2012.)\nFinansijski učinak (u poređenju sa 2012.)\nAutomobilski sektor Blago poboljšanje Slično\nGrađevinarstvo Blago poboljšanje Poboljšanje\nHemijski sektor Pogoršanje Slično\nKućna elektronika - računari Pogoršanje Blago pogoršanje\nKućna elektronika - lepota i zdravlje Slično\nIndustrijska elektronika - elektronski delovi Blago pogoršanje Blago poboljšanje\nIndustrijska elektronika - teška rudarska\nIndustrijska elektronika - delovi računara Pogoršanje\nObrada papira i štampanje Slično Slično\nČelik Slično Slično\nTekstil Slično Slično\nKompanije su zabrinute za privredni rast Kine i pooštravanje uslova kreditiranja u 2014\nVrtoglavi troškovi rada i apresijacija RMB-a možda jesu udarne vesti u medijima, oni su daleko od najvažnijih kritičnih tačaka poslovanja u Kini. Ova pitanja brinu samo 26% i 9% preduzeća. Potencijalno ekonomsko usporavanje u Kini je ono što brine većinu (61%) ispitanika. Od pooštravanja uslova kreditiranja, koje bi potencijalno moglo da smanji njihov pristup kreditima, strahuje 50% kompanija (Prilog 4).\nZa 2014., ukupan makroekonomski ambijent u Kini i dalje je zdrav, iako se očekuje da će ukupni privredni rast usporiti u toku tekućeg procesa normalizacije. Ukupni privredni rast je takođe blago opao u poslednjih nekoliko godina i to se ogleda u usporavanju vladinih ciljeva rasta. Realni rast BDP-a od 7,7% u 2013. predstavljao je najnižu stopu rasta koju je druga najveća svetska ekonomija postigla u prethodnih 14 godina. Ovo je u skladu sa vladinom porukom o fokusiranju na kvalitet - umesto kvantiteta - rasta koji ide napred. Ipak, Coface-ova procena 7,2% međugodišnjeg rasta BDP-a u 2014. i dalje će činiti Kinu jednom od ekonomija sa najbržim rastom u svetu.\nUprkos velikim nadama za ekonomski rast vođen potrošnjom, investicija će i dalje biti pokretač rasta u srednjem roku, jer očekujemo da će rast prihoda u kineskim porodicama i dalje usporava, u skladu sa trendom iz poslednjih nekoliko godina. Stopa rasta prosečnog prihoda i rashoda potrošnje opala je sa 12,4% i 10% u 2012. na 9,6% i 8,1% u 2013. Očekuje se da će domaća potrošnja rasti sporijim tempom u 2014.\nPovećanje svesti o upravljanju potraživanjima kineskih kompanija\nDanas 90% kineskih kompanija koriste kreditnu prodaju u domaćem prometu. Ohrabrujuće je videti da je više od 60% preduzeća u istraživanju izjavilo da koriste različite alate kreditnog menadžmenta u svom poslovanju.\n„Potraživanja su podjednako važna kao i ostala imovina i ponekad su najveća imovina koju kompanija ima.Ponuda kreditne prodaje svakako je efikasan način da se pribavi posao.Međutim, bez odgovarajuće kreditne kontrole, to može imati značajan finansijski uticaj na kompaniju.Takođe je ohrabrujuće videti da je upotreba osiguravanja potraživanja porasla sa 18% u 2012. na 24% u 2013.“, rekao je Ričard Barton, Regionalni direktor za Azija Pacifik u Coface-u.\nCoface sprovodii korporativno istraživanje kreditnog menadžmenta u Kini od 2003. godine, a istraživanje iz 2013. predstavlja 11. izdanje.956 kompanija iz različitih sektora učestvovalo je u istraživanju između oktobra i decembra 2013.Istraživanje omogućava bolje razumevanje iskustva plaćanja kompanija sa sedištem u Kini i njihove prakse u kreditnom menadžmentu.


Biro - Blic Online\nVerovali ili ne, ali zvanični podaci Nacionalne službe za zapošljavanje pokazuju da nezaposleni na birou rada čekaju posao i duže od deset godina.\nPovratnici sa svetskih univerziteta teško mogu do posla u Srpskoj: Sa stranim doktoratom SAMO DO BIROA\nViše od 200 stručnjaka, koji su se školovali na evropskim i svetskim univerzitetima, vratili su se u Srpsku, ali nisu svi dočekani raširenih ruku. Oni govore dva ili tri svetska jezika, a znanja i zvanja su stekli u žestokoj međunarodnoj konkurenciji.\nOd biroa do internacionalne kompanije\nUpornost se uvek isplati, a da ne treba odustati čak ni kada sve deluje beznadežno, svojim primerom dokazuje Milan Petrović iz Smederevske Palanke, koji je nakon više od godinu i po dana čekanja na posao na birou odlučio da uzme stvari u svoje ruke.\nStojković postavljen za šefa biroa za Kosovsko Pomoravlje\nKancelarija za Kosovo i Metohiju postavila je danas Zorana Stojkovića za šefa biroa Kancelarije za KiM za Kosovsko Pomoravlje, čije je sedište u Klokotu.\nSelaković: Saradnja Ministarstva pravde i SAD jako uspešna\nMinistar pravde Nikola Selaković i direktorka Biroa za kontrolu narkotika i sprovođenje zakona za područje Evrope i Azije Keri Enav saglasili su se danas da je saradnja Ministarstva i Sjedinjenih Američkih Država (SAD) jako uspešna.\nSnežana Dakić: Prijavila sam se na biro, tražim posao\nSnežana Dakić ostala je bez posla na Televiziji Pink zbog čega se nalazi na ivici egzistencije, što je i sama priznala u intervjuu za "Alo!"\nGRAD-BIRO Podaci o zaposlenosti otkrivaju ekonomsku katastrofu Niša\nBroj zaposlenih u Nišu smanjio se za 14.400 ljudi u poslednjih deset godina. Danas u najvećem gradu na jugu Srbije radi tek svaki četvrti ili 64.000 Nišlija.\nSVE PREKO LEĐA PACIJENATA Klinike bez doktora, a na birou 184 lekara\nKliničkom centru, koji brine o dva miliona građana centralne Srbije, nedostaje 400 medicinskih tehničara i 30 lekara specijalista.\nSamo u toku jedne godine Srbija je dobila čak 9.000 novih ekonomista, više od 4.000 menadžera i oko 3.600 pravnika. Kada se ima u vidu da su upravo ova zvanja najbrojnija na birou za nezaposlene, postavlja se pitanje - gde će svi ti ljudi da rade?\nU Hrvatskoj ni turistička sezona ne podiže zaposlenost\nU Hrvatskoj je na kraju jula na Birou rada bilo prijavljeno 316.246 neposlenih, što je u odnosu na juni smanjenje od 0,6 odsto, ali je za čak 5,9 odsto više nego u julu prošle godine, saopštio je Hrvatski zavod za zapošljavanje.\nTanjug postaje vladin Biro za komunikacije, RTS će finansirati iz budžeta\nOdržana sednica Biroa za koordinaciju službi bezbednosti\nSednica Biroa za koordinaciju službama bezbednosti biće održana danas, a tema će biti i dalja istraga u aferi "Agrobanka".\nU čačanskoj "Slobodi" bez posla ostala 52 radnika\nIz kompanije "Sloboda" na berzu rada danas su poslata 52 radnika koji su bili zaposleni na određeno vreme preko omladinske zadruge.\nPrijavljuju se na biro da bi dobili posao u „Juri“\nBroj nezaposlenih u šest opština Jablaničkog okruga u prošloj godini povećao za skoro dve hiljade. U NSZ kažu da je do naglog priliva došlo zbog dolaska stranih investitora u ovaj grad poput južnokorejske „Jure”, nemačkog „Falkea” i turske kompanije „Džinsi Srbija” koji su buduće radnike tražili preko biroa. Polovina od 1.956 novopridošlih po prvi put se prijavila na tržište rada, a 50 odsto njih je starije 35 godina.\nSvaki treći ispod 30 godina nema posao\nU Srbiji je svaka treća osoba mlađa od 30 godina nezaposlena. Ukoliko se naša statistika uporedi sa podacima Eurostata, od nas su gore samo Hrvatska, Grčka i Španija.\nBiro LDP počinje sa radom\nNovoizabrani Izvršni odbor Liberalno demokratske partije - Biro LDP od danas funkcioniše i operativno, saopštila je ta stranka.\nHiljade radnika zbog stečaja odlazi na biro\nTREBINJE - U istočnoj Hercegovini je u poslednjih pola godine pokrenut stečaj u deset preduzeća, nekadašnjih nosilaca razvoja regije, a bez posla je ostalo oko 2.500 radnika. Tako je u Trebinju broj nezaposlenih narastao na 4.500, pa je, prema procenama, svaki četvrti radno sposobni Trebinjac na birou.


Železari Smederevo zdravlje na prvom mestu - Naša Mesta\nNaslovna Eko - Smederevo Železari Smederevo zdravlje na prvom mestu\nInteres HBIS-a nije niti će ikada biti iznad zdravlja, ili života ljudi, a to HBIS pokazuju kroz investicije u Kini, a sada i u Srbiji, kroz investicije i prakse koje je doneo, rekla je u intervjuu za „Politiku“ generalni menadžer zaštite životne sredine u Železari Smederevo Ljubica Drejk.\n– Železare spadaju u crnu metalurgiju i niko ne spori uticaj u sveukupnoj slici stanja kvaliteta životne sredine ali ima i drugih faktora koje ne smemo da zanemarimo kao što su saobraćaj, grejanje, poljoprivreda, drugi privredni subjekti, a sve je uvezano i sa promenljivim meteouslovima – rekla je Drejk.\nOna je dodala da je stav HBIS-a da se koncentriše na rešavanje problema u fabrici i da pored toga što su sva merenja na emiterima u granicama zakonskih limita, ipak da se rad podigne na viši nivo.\n– Kada je HBIS došao uz vraćanje proizvodnog procesa prioritetno je bilo i osposobljavanje svih sistema za zaštitu životne sredine koji su zapostavljeni u periodu dok je železarom upravljala država- rekla je Drejk i dodala da svi filteri za kontrolu kvaliteta vazduha, kao i svi ostali sistemi za zaštitu životne sredine su u funkciji.\nFoto:twitter.com/Pokret_Tvrdjava/ Prašina koja je nedavno pokrila Smeredervo i okolinu\nHBIS od 2017. godine do polovine 2020. uložio 140 miliona dolara u projekte zaštite životne sredine i uštede energije.\n– Sada su količine ispuštene prašine i vode po toni proizvedenog čelika manje nego ikada – tvrdi ona.\nKako navode predstavnici Železare na pozive prvih komšija izlaze na teren.\n– Želimo da utvrdimo šta se dešava, da ostvarimo komšijske odnose, i da budemo prvi koji će saznati za problem kako bi preduzeli sve moguće meref – kaže ona.\nHBIS za naknade za zaštitu životne sredine od 2016. godine uplatio 6,5 miliona evra, a redovno plaćaju naknade za korišćenje voda i ispuštanje otpadnih voda.\nLjubica Drejk kaže da se ruda siderit za potrebe Železare u Smederevu uvozi i da su pri uvozu su ispoštovani svi zakoni Srbije i zemalja u tranzitu, dodaje da je koriste i druge železare u EU.\nPrethodni tekstObeležava se Dan programera: U Srbiji do 85.000 softverskih stručnjaka\nSledeći tekstKoji energetski izvori su na raspolaganju Srbiji\nU toku konkurs za ugradnju solarnih panela u Paraćinu\nPoziv JLS za podršku unapređenja planova zaštite kvaliteta vazduha


Elgato e-računi na Web Summit – najvećoj tehnološkoj konferenciji u Evropi | Dobre vijesti\nElgato e-računi na Web Summit – najvećoj tehnološkoj konferenciji u Evropi\n24/10/2016 24/10/2016 dvijesti 466 Pogledi 0 komentara\nBosanskohercegovačka firma Loop d.o.o. Sarajevo je odabrana između 15.000 kompanija iz cijelog svijeta, da u sklopu start-up programa prezentira ElGato – inovativno rješenje za e-račune.\nOd 7. do 10. novembra Web Summit će se održati u Lisabonu. Web Summit se prvi put održao 2009. godine u Dublinu i do danas je postao najveći i najvažniji evropski skup poslovnih ljudi i tehnoloških kompanija. Ove godine se očekuje 50.000 učesnika, viših menadžera, osnivača i pokretača biznisa, investitora i političkih lidera, te preko 15.000 kompanija. Na konferenciji će između ostalih govoriti Mogens Lykketoft – Predsjednik Ujedinjenih naroda, John Chambers – Izvršni predsjednik Cisco Systems, Carlos Ghosn – CEO Renault-Nissan Alliance, Linda Boff – CMO General Electric, Luis Figo – suosnivač Dream Football Portugal.\n„Zaista smo sretni što je Web Summit prepoznao potencijal našeg rješenja i što ćemo imati priliku da\nprezentiramo ElGato na najvećoj poslovno tehnološkoj konferenciji u Evropi. ElGato je prvi BH portal za elektronski prijem, pregled i plaćanje računa, te je ovo i određeni vid potvrde inovativnosti našeg rješenja i njegove korisnosti za širu društvenu javnost. Pozivamo domaća komunalna preduzeća i građane da se uključe u projekat.“ – istakao je direktor Loop d.o.o. Sarajevo Sedad Delalić.\nElGato je korisnički web portal i interoperabilna platforma koja omogućuje korisnicima da na jednom\nmjestu u elektronskom obliku primaju svoje račune, vrše pregled računa i korištenih usluga, te plaćaju račune na različite načine: elektronskim putem, automatski putem trajnih naloga u banci ili gotovinom na brzim ElGato blagajnama. Sa jedne strane povezan je sa pružateljima usluga kojima omogućuje jednostavnu elektronsku distiribuciju računa, dok je sa druge strane povezan sa procesorima plaćanja, kao što su banke, za jednostavno plaćanje računa.\nViše informacija o ElGatu možete naći na www.elgato.ba.\nViše o Web Summit pogledajte na https://websummit.net/\n← Zeleno svjetlo iz Brisela: Meso u Tursku ide kamionima\nNova investicija u Sanskom Mostu / 11 novih radnih mjesta →\nNorveška donirala 890.000 KM Zeničkoj industriji mlijeka\n27/01/2016 dvijesti Komentari isključeni za Norveška donirala 890.000 KM Zeničkoj industriji mlijeka\nZa projekte kulturne baštine i sporta dostupni grantovi od 4,9 mil. KM\n08/09/2016 dvijesti 0\nNajveća investicija u BiH: Kina ulaže 700 miliona eura u TE Tuzla


Vreme je za "Solun 2" / Balkan / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\n17.06.2009. - Anonymous User\nPiše: Dr Jovan Teokarević*\nŠest godina posle solunskog samita najviših predstavnika država Evropske unije i Zapadnog Balkana vreme je za "Solun 2". Osnovna poruka "Soluna 1" bila je da države Zapadnog Balkana imaju realnu perspektivu članstva u Evropskoj uniji i da će "mapa Evrope biti potpuna" tek kada u EU uđu i zemlje iz našeg regiona. U međuvremenu su zemlje regiona ostvarile napredak u političkim i ekonomskim reformama, kao i u približavanju članstvu u EU, ali je sada došlo do zastoja. Da on ne bi prerastao u otvorenu krizu, osnovne ideje sa samita iz juna 2003. godine trebalo bi obnoviti i dopuniti ne samo s obzirom na ostvarenu evropeizaciju Zapadnog Balkana, već i zbog drugih velikih promena u regionu, na "starom kontinentu" i u svetu.\nMeđu političarima i građanima država Zapadnog Balkana jača konsenzus o tome da je put do članstva u Evropskoj uniji, obećan u Solunu, sve duži i neizvesniji, te da nam je, uz kritički osvrt unazad, u ovom trenutku još važniji promišljen i realističan strateški pogled napred, i to zajednički pogled sa Evropskom unijom.\nTo bi u najkraćem i bio cilj održavanja novog samita šefova država ili vlada EU i Zapadnog Balkana, a najveća korist i za jednu i za drugu stranu ne bi bio sam sastanak, već skup mnogih intelektualnih, političkih i diplomatskih aktivnosti, koji bi doveo do njega. Samit na najvišem nivou, međutim, ne treba izostaviti, kako bi novi istorijski dogovor došao sa simbolički najvažnijeg mesta čiji zaključci obavezuju. Njegovo održavanje je, uostalom, predviđeno u zaključcima Soluna 1". U okviru Foruma EU-Zapadni Balkan tada su planirani i redovni sastanci na nivou ministara spoljnih i unutrašnjih poslova dve strane, ali i drugih ministara, po potrebi, što je poslednjih nekoliko godina, na sreću, postala rutina. Nikada, međutim, nije ponovljen samit na vrhu.\nU međuvremenu su, pored redovnih godišnjih izveštaja o napretku svake zemlje u procesu pridruživanja Uniji, doneti i neki važni dokumenti Evropske unije o našem regionu. Oni su iskorišćeni za raspravu na sastancima Foruma EU-Zapadni Balkan, ali i za korekciju, prilagođavanje i inovaciju politike prema zemljama regiona. Učestali su i zaista nebrojeni susreti predstavnika jedne i druge strane, u multilateralnom ili bilateralnom formatu. Evropska unija, treba ponoviti - što i ona redovno čini u svakoj prilici - nikad nije odustala od svog solunskog obećanja. Naprotiv, obogatila je saradnju i pomoć Zapadnom Balkanu mnogim novim programima i inicijativama, koje naše zemlje uveliko koriste i bez kojih bi naš napredak bio daleko teži u svakom pogledu, ne samo u vezi sa evropskom integracijom.\nSame države regiona su, takođe, bile u velikom poslu evropeizacije i u tome su postigle zavidne rezultate, pa situacija ovde danas izgleda mnogo bolje, "stabilnije i prosperitetnije", u žargonu EU, nego pre šest godina. Vlade su zavrnule rukave, građani pokazuju naglašen evroentuzijazam, postoji konstruktivno takmičenje u evropskoj integraciji među državama, koje uključuje i veliku saradnju.\nUz podrazumevajuće "porođajne bolove" proradio je, posle bilateralnih, i multilateralni aranžman o slobodnoj trgovini CEFTA, sve je aktivniji Savet za regionalnu saradnju (naslednik Pakta za stabilnost), a region je sve više deo evropske zajednice naroda kroz raznovrsne programe, od saobraćaja, preko energetske zajednice, do obrazovanja i istraživanja, policijske saradnje itd.\nZa svoje rezultate u reformama, države su nagrađivane višim mestima na lestvici ka članstvu, što pored ostalog znači i veću finansijsku pomoć. U vreme solunskog samita na stolu je bio samo hrvatski zahtev za članstvom. U međuvremenu je ona postala kandidat (kao i Makedonija), i skoro privela kraju pregovore o pristupanju, a sve ostale države - potencijalni kandidati, potpisale su sporazume o stabilizaciji i pridruživanju (makedonski i albanski su i ratifikovani). U toku poslednjih nekoliko meseci Crna Gora i Albanija su i formalno zatražile prijem u članstvo EU.\nSve ovo, po mišljenju mnogih, predstavlja opravdan razlog za zadovoljstvo, posebno ako se uporedi sa beznađem sa kojim smo bili suočeni pre samo desetak godina, ili sa izostankom očekivanja i rezultata ovakve vrste u drugim postkomunističkim evropskim zemljama, uprkos inicijativama kao što je Istočno partnerstvo. Mnogi zato kažu da bi i dalje trebalo raditi po formuli "business as usual", jer ona očigledno donosi rezultate; koordinate su ucrtane i samo ih se treba i dalje pridržavati.\nI dalje, međutim, nedostaju ozbiljna rekapitulacija stanja, politika i perspektiva, kao i dijalog na najvišem nivou. Zato ideja o "Solunu 2" danas ima podršku ne samo na Balkanu, i ne samo u krugu stručnjaka i u nevladinom sektoru. Neko, doduše, umesto o novom solunskom samitu govori o nastavku takozvanog Zagrebačkog procesa, a italijanski ministar spoljnih poslova Franko Fratini smatra da bi na sastanku "na vrhu" trebalo da učestvuju i Sjedinjene Države.\nU svakom slučaju, sijaset je razloga za ovu inicijativu. Trebalo bi početi od toga da se "dobija utisak da Evropska unija u ovom trenutku jednostavno nije spremna da zemlje Zapadnog Balkana primi tempom kojim bismo svi mi to želeli", kako je nedavno ocenio predsednik Srbije Boris Tadić, izražavajući stav celog našeg regiona. Svi smo ovde zaplašeni jačanjem "zamora od proširenja" u Evropskoj uniji, koje se, paradoksalno, dešava u trenutku obeležavanja pet godina od poslednjeg talasa prijema, sa neoborivim dokazima o uspešnosti tog istorijskog poduhvata i za stare i za nove članice. Do zamora je došlo prvenstveno zbog tri isprepletena faktora kojih - bar u ovako jasnom i izoštrenom vidu - nije bilo u vreme "Soluna 1".\nJedan je unutrašnja (i ne od juče) ekonomska kriza u zemljama članicama, koja je počela zbog neprilagođavanja globalizaciji, a sad je znatno pogoršana teškom svetskom finansijskom i privrednom krizom. Pribegavanje ekonomskom nacionalizmu je uzelo maha u svim zemljama, a otpor daljem proširenju postao je očekivana posledica, na žalost lako upotrebljiva u političkim nadmetanjima.\nDrugi faktor je institucionalna kriza i kriza identiteta Evropske unije, koja traje od ranije, ali je postala očigledna u procesu institucionalnog prilagođavanja Unije, nakon neuspelog usvajanja Ustava (2005. godine), pa do sadašnjih nedoumica hoće li naslednik nesrećnog Ustava - Lisabonski ugovor - biti konačno ratifikovan u svim članicama. Nije reč samo o "njihovim", nego i o našim poslovima i brigama, jer bez predviđenih institucionalnih reformi dalje proširenje nije moguće, osim za Hrvatsku, i to uz upotrebu palijativnih jednokratnih mera.\nTreći faktor je realno, iako ne i formalno, pooštravanje uslova za pristupanje država Zapadnog Balkana. Kroz eksplicitno podsećanje na sve kriterijume iz Kopenhagena u Lisabonskom ugovoru, ali i naglašavanje u drugim dokumentima dugo zapostavljenog kriterijuma tzv. apsorpcionog kapaciteta Unije (ili integrativnog, kako je posle preimenovan), poruka aspirantima na članstvo je značajno promenjena u odnosu na onu koja je bila upućivana zemljama Srednje Evrope pre 2004. Njima je tada govoreno: "Ući ćete kada vi budete spremni za nas", a nama se sada kaže: "Ući ćete ne samo kada vi budete spremni za nas, nego i kada mi budemo spremni za vas!"\nMnogo je pokazatelja usporavanja evropskih integracija svih zemalja regiona. Makedonija već tri i po godine kao zvanični kandidat čeka početak pregovora o pristupanju, što lako može da bude i perspektiva nas drugih kad jednom postanemo kandidati. Zbog nepotpune saradnje sa Haškim tribunalom, EU ni posle godinu dana nije aktivirala Privremeni trgovinski sporazum sa Srbijom, kao uslov za početak primene Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. I domaći i inostrani posmatrači priznaju da je u Bosni i Hercegovini došlo do ozbiljnog zastoja u evropskim poslovima, pre svega zbog toga što je ova zemlja izgleda sada dalje od konsenzusa o svojoj budućnosti nego što je bila pre neku godinu. Veliko i isto toliko neprijatno iznenađenje predstavlja slovenačka blokada hrvatskih pregovora o pristupanju Uniji. Po planovima od pre samo godinu dana, trebalo je da se oni okončaju krajem ove, 2009. godine, što bi omogućilo potpisivanje i ratifikaciju sporazuma o pristupanju u sledećih godinu dana, odnosno dobijanje članske karte na samom kraju 2010. ili početkom 2011. godine. Sada se pominje čak i 2014. godina, kada je, prema mnogim ranijim planovima, već trebalo da se završi pristupanje svih država Zapadnog Balkana Evropskoj uniji.\nZbog mrštenja u Briselu na sam pomen aplikacije za članstvo bilo kog od nas, osim Hrvatske, očigledno je da će proteći dosta vremena - reč je o godinama, a ne više o mesecima - između tog zahteva, pozitivnog mišljenja, dobijanja zvanične kandidature i, konačno, otpočinjanja samih pregovora o članstvu. Njihovo trajanje je, opet, potpuno neizvesno, ali ne može da bude kraće nego što je bilo u slučaju srednjeevropskih zemalja. Sve u svemu, nakon pristupanja Hrvatske, ostale države - i to ne sve - moći će da računaju na članstvo u Uniji tek u drugoj polovini naredne decenije.\nPrepreka na tom putu imaće svako na Zapadnom Balkanu: svi zbog ekonomske nerazvijenosti, odsustva vladavine prava, kao i visoke korupcije i organizovanog kriminala, a većina i zbog nedostatka administrativnih kapaciteta. Bosnu će dodatno mučiti unutrašnje podele, a Srbiju i Kosovo - statusna pitanja i međusobni odnosi.\nU međuvremenu je došlo i do veoma zabrinjavajućeg pogoršavanja odnosa u regionu. Proglašenje nezavisnosti Kosova u februaru 2008. godine bilo je važan uzrok, ali na žalost i izgovor, a osim bilateralnih odnosa ozbiljno je ugrožena i regionalna saradnja, sa velikim naporima oživljena posle oružanih sukoba u 1990-im godinama.\nNekoliko zemalja Zapadnog Balkana ima bilateralne probleme sa članicama Evropske unije: Hrvatska sa Slovenijom povodom granice, Srbija sa Holandijom u vezi sa procenom ispunjenosti "haškog uslova", Makedonija sa Grčkom zbog imena zemlje. Svi ovi sporovi ne usporavaju samo pojedine države na putu ka Evropskoj uniji, već i ceo region. Iako su u aprilu 2009. Hrvatska i Albanija postale članice NATO-a, postoji realna bojazan da će zbog grčkog veta na ulazak Makedonije u Alijansu, kao i zbog opredeljenja Srbije za neutralnost, dalje proširenje ove organizacije na Balkanu biti veoma otežano, a to takođe može ozbiljno da potkopa i bržu integraciju u Evropsku uniju.\nMnogo je nepoznanica i usled neslaganja povodom budućeg specifičnog angažovanja Evropske unije i NATO-a u Bosni i na Kosovu, ali i u vezi sa statusom regiona kao celine: izgubio je status prioriteta, naročito u američkoj politici, a mogao bi postati i jedna od glavnih žrtava trenutne svetske ekonomske krize.\nIma očigledno dovoljno razloga za održavanje "Soluna 2", na kojem bi trebalo postići bar nekoliko osnovnih ciljeva. Prvo, važno je reafirmisati i učvrstiti evropsku perspektivu Zapadnog Balkana u novim uslovima, uz realističan i podsticajan plan za buduće akcije. Drugo, trebalo bi osmisliti novi mehanizam koji bi još tešnje povezao postignute rezultate u reformama sa vidljivim, i običnim građanima razumljivijim napretkom u evropskoj integraciji (kao što je ukidanje viza).\nTreće, postojeće evropsko partnerstvo Unije i država Zapadnog Balkana moglo bi se osnažiti većim nivoom međusobnih obaveza, što bi uključivalo ne samo davanje statusa kandidata svim državama, već i otpočinjanje pregovora o pristupanju EU-u. Vrlo je važno da se razume da se ovde ne traži da se državama Zapadnog Balkana "gleda kroz prste" u ispunjavanju kriterijuma za članstvo u Uniji. Reč je jednostavno o tome da se posle pune decenije od pokretanja procesa stabilizacije i pridruživanja, tj. nakon velikog zajedničkog rada EU i Zapadnog Balkana, s pravom očekuje da sve države našeg regiona bar imaju zvanični status kandidata i mogućnost da počnu pregovore o pristupanju - ni više, ali ni manje od toga.\nOd posebnog je značaja promišljena strategija za radikalno unapređenje bilateralnih i multilateralnih odnosa na Zapadnom Balkanu, povodom koje bi možda trebalo organizovati i prateći ili prethodni regionalni samit, kako predlaže Igmanska inicijativa.\nNa kraju, da bi se izbegla apatija na očigledno veoma dugom budućem putu do članstva u EU, ali i da bi se podstakao evropski identitet i odgovornost društava i vlada sa Zapadnog Balkana, moglo bi se razmisliti i o uključivanju kandidata za EU u još veći broj programa Unije. Kroz takvo "virtuelno" članstvo brže i lakše bi se došlo i do pravog.\nDa bi "Solun 2" bio sa uspehom održan, najvažnije je da se o njegovim ciljevima postigne konsenzus u samom regionu, i to u širokoj debati i vlada i nevladinog sektora, i stručne i šire javnosti. Isti takav konsenzus neophodan je i sa EU, i unutar EU, jer je reč o zajedničkom samitu Unije i Zapadnog Balkana i zajedničkom strateškom pogledu u budućnost.\nPitanje "kada" organizovati predloženi samit jednako je važno kao i "zašto" i "kako". Očigledno je da tekuća godina ne dolazi u obzir, sve dok se ne ratifikuje Lisabonski ugovor i dok se ne stvore uslovi da se ozbiljno razgovara o bilo čemu osim o ekonomskoj krizi. Godina 2010. se zato čini kao sasvim pogodna, ali ona nije daleko, pa pripreme treba početi odmah.\nNeki će, možda, predlog za održavanje "Soluna 2" oceniti kao preambiciozan, neadekvatan, lansiran u neodgovarajućem trenutku, čak i kontraproduktivan. Ubeđen sam, kao i drugi sa sličnim inicijativama, da je razloga za ovaj samit dovoljno, te da on - slično "Solunu 1" u ono vreme i u jednako važnom trenutku - može ponovo da podstakne i ubrza evropsku integraciju Zapadnog Balkana - taj najvažniji i još nezavršeni evropski posao.\n* Profesor Fakulteta političkih nauka u Beogradu


Niški Portal | Zbog velikog interesovanja nabavljaju se dodatne doze vakcina protiv gripa\nKako je navela, ovogodišnju vakcinaciju protiv gripa pratilo je nezapamćeno interesovanje Prokupčana, tako da su za nepune dve nedelje, u rekordnom roku potrošene sve zalihe, odnosno svih 1.600 doza vakcina protiv sezonskog gripa.\nPrema njenim rečima Dom zdravlja je na početku raspolagao sa 1.300 doza vakcina protiv gripa, što je bilo 100 doza vakcina više nego prethodne godine, pa je zbog velikog interesovanja građana, od Instituta za javno zdravlje u Nišu pozajmio još 300 doza, ali je i to bilo nedovoljno.\nOna je rekla da je ove godine, u odnosu na prethodne, vakcinisano 30 odsto više gdrađana Prokuplja.\nMomčilović je naglasila da vakcinacija protiv gripa u zdravstvenim ustanovama širom Srbije još traje i da će se veoma brzo tokom preraspodele znati u kojim ustanovama je još ostalo vakcina.\nPočela vakcinacija protiv korone zdravstvenih radnika u Prokuplju i Kuršumliji


SRPSKA LISTA NE ŽELI JABLANOVIĆA: Zahtevamo hitno povlačenje sa svih funkcija\n21.09.2015. 21:34h 06.04.2017. 18:46h\nAleksandu Jablanoviću zameraju samovolju prilikom pregovora o formiranju koalicione vlade sa albanskim stranakama\nTAČIJEV SRBIN: Jablanović pregovara o kosovskoj vojsci\nPROVOKACIJA: Jablanović neće biti predsednik ZSO\nJablanović: Odluka o povratku u kosovsku vladu\nBEOGRAD - Predstavnici Srpske liste uputili su danas zajednički proglas u kojem zahtevaju neodložno povlačenje Aleksandra Jablanovića sa svih funkcija u okviru Liste, jer se, kako se navodi, "svojim delovanjem moralno i profesionalno diskvalifikovao pa je njegovo angažovanje postalo pogubno po interese naroda". Proglas su potpisali sva tri predstavnika Srpske liste u kosovskoj vladi i devet od 10 gradonačelnika u opštinama sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji.\n"Kao najistaknutiji politički predstavnici Srpske liste iz svih srpskih sredina na KiM, smatramo da samovoljno delovanje neodgovornih pojedinaca, podstaknuto ličnim, lukrativnim ili usko-stranačkim interesima nanosi veliku štetu interesima čitavog srpskog naroda", rečeno je u proglasu. Oni navode da Jablanoviću posebno zameraju samovoljno i neusaglašeno delovanje prilikom pregovora o formiranju koalicione vlade sa predstavnicima albanskih stranaka, "kada je pokušavajući da obezbedi sopstvenu funkciju i uticaj svesno ugrozio opstanak Srpske liste".\nNavodi se da se Jablanović oglušio o ne samo o interese srpskog naroda na KiM, već i od jasnih preporuka Vlade Srbije o načinu vođenja razgovora i ciljevima čije ostvarivanje koalicionim sporazumom mora biti garantovano.\n"Pregovarajući sa albanskim liderima bez konsultacija i koordinacije sa ostalim predstavnicima Srpske liste i Vlade Srbije, Jablanović je jasno demonstrirao da su mu lični i stranački interesi važniji od interesa naroda koji ga je birao. Takvo ponašanje smatramo neprihvatljivim i nedostojnim nekoga ko želi da zastupa interese Srba čiji je opstanak kontinuirano ugrožen na KIM" navedeno je u saopštenju.\nPotpisinici zameraju Jablanoviću i netransparentno trošenje novca koji bi trebalo da bude namenjen političkoj borbi srpskog naroda za ostvarivanje osnovnih prava, a ne ličnom bogaćenju ma kog pojedinca.\n"Smatramo da je Jablanović svojim delovanjem u poslednjih godinu dana sam sebe moralno i profesionalno diskvalifikovao u meri u kojoj njegovo dalje angažovanje u kapacitetu jednog od političkih lidera postaje pogubno po interese srpskog naroda i ugrožava dalju realizaciju ranije definisanih ciljeva Srpske liste", rečeno je u saopštenju.\nU proglasu se navodi da su, imajući u vidu tešku situaciju i stepen ugroženosti političkih i ljudskih prava srpskog naroda na Kosovu i Metohiji u periodu nakon 1999. godine, politički predstavnici srpskog naroda uz podršku Srbije pristupili 2013. godine formiranju jedinstvene izborne liste.\n"Cilj ovog objedinjavanja političkih kapaciteta svih srpskih političkih organizacija i viđenijih pojedinaca bio je, i do danas ostao, pre svega da se udruženim delovanjem efikasnije pristupi zaštiti vitalnih interesa srpskog naroda. Napori usmereni ka ovom cilju su rezultirali i ubedljivom pobedom Srpske liste na izborima za skupštinu u Prištini", rečeno je u saopštenju.\nDodaje se da, nažalost, na pragu uspostavljanja ZSO kao institucionalnog mehanizma koji bi trebalo da predstavlja poslednju liniju odbrane prava i interesa srpskog naroda na Kosovu i Metohiji, "sa žaljenjem moraju da konstatuju da ne pristupaju svi predstavnici sa pođednakom odgovornošću realizaciji ciljeva od kojih će u narednim godinama i decenijama u velikoj meri zavisiti opstanak srpskog naroda".\n"Pitamo se da li je ovo otvoreno podrivanje funkcionisanja Srpske liste posledica neodgovorne ideje Jablanovića da inicira podele i zatim pokuša da formira sopstvenu poslaničku grupu uz pomoć Nenada Rašića ili je to samo posledica neobuzdane želje da se nametanjem svojih kadrovskih rešenja domogne što većeg broja funkcionerskih fotelja u cilju daljeg ličnog bogaćenja njega i uskog kruga ljudi koji su se oko njega okupili iz sličnih motiva" dodaje se u saopštenju.\n"Šta god da je razlog za ovako neodgovorno ponašanje i šta god da je odgovor na ovo pitanje, smatramo da je neophodno da Jablanović neodložno odstupi sa svih funkcija u okviru Srpske liste", kažu potpisnici. Oni zaključuju da povlačenje Jablanovića ne bi trebalo da predstavlja početak novih podela među Srbima na KiM već bi trebalo da pruži novi impuls zajedništvu i udruženom delovanju ka zacrtanim ciljevima, a ujedno bi predstavljalo i opomenu i poziv na odgovorno obavljanje javnih funkcija.\nAleksandar JablanovićSrpska listaproglasostavkakosovo


Grčka uvodi nova OGRANIČENJA: Nevakcinisani će morati da ispoštuju ova PRAVILA - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Svet » Grčka uvodi nova OGRANIČENJA: Nevakcinisani će morati da ispoštuju ova PRAVILA\nGrčka uvodi nova OGRANIČENJA: Nevakcinisani će morati da ispoštuju ova PRAVILA\nSaopšteno je i da vlada namerava da pokrije troškove testiranja učenika\n/ 14:11 • 24.08.2021. • 24.08.2021.\nGrčka vlada planira da uvede nove uslove vezano za testiranje na kovid-19 i dodatna ograničenja ljudima koji nisu vakcinisani, izjavio je danas grčki ministar zdravlja Vasilis Kililijas.\n– Od 13. septembra do 31. marta, svi radnici u privatnom i javnom sektoru bez potvrde koja dokazuje vakcinaciju ili oporavak od kovida u poslednjih šest meseci, moraće da se podvrgnu jednom brzom testu nedeljno, izjavio je Kililijas, a prenosi agencija AP.\nDva testa nedeljno biće potrebna ljudima koji rade u akademskim krugovima, turizmu, restoranima, kafićima, barovima i zabavnim sadržajima, kao i učenicima i studentima, dodao je ministar.\nTestiranja će se sprovoditi u privatnim objektima, a troškove testiranja u iznosu od 10 evra plaćaće pojedinac koji je podvrgnut testiranju.\nSaopšteno je i da vlada namerava da pokrije troškove testiranja učenika.\nNaglašavajući da je nevakcinisano više od 90 odsto pacijenata sa kovidom-19 u grčkim odeljenjima intenzivne nege, Kililijas je rekao da će prostori za zabavu i preduzeća koja poslužuju hranu i piće moći da primaju samo ljude koji su vakcinisani ili su se nedavno oporavili, a verifikacione provere će se obavljati na ulazu kroz aplikaciju koja skenira zdravstvene potvrde.\nNevakcinisani ljudi moći će da uđu u bioskope, pozorišta, muzeje, arheološka nalazišta i teretane samo uz dokaz o negativnom brzom testu ne starijem od 48 sati.\nMaske će biti obavezne za sve u zatvorenim javnim prostorima i na otvorenom prostoru na kojem vlada velika gužva.\nDokaz o vakcinaciji, oporavku ili negativnom brzom testu u proteklih 48 sati biće potreban i za putovanje avionom, vozom, brodom ili autobusom na velike udaljenosti za sve osobe starije od 12 godina.\nZa decu uzrasta od 5 do 12 godina prihvatljivo je samotestiranje.\nMinistar Kikilijas je naglasio i da neće biti grejs perioda za prethodno najavljenu suspenziju sa posla od 1. septembra za zdravstvene radnike i osoblje staračkih domova koji odbijaju da se vakcinišu.\nU Grčkoj se u poslednjih nekoliko nedelja beleži konstantan porast novoinficiranih i smrtnih slučajeva od korona virusa, kao i hospitalizacija i intubacija.\nKreveti na intenzivnoj nezi za pacijente sa kovidom popunjeni su više od 68 odsto, pokazuju podaci ministarstva zdravlja.\nU toj zemlji je dato više od 11 miliona doza vakcina, od kojih je 5,6 miliona ljudi sada potpuno vakcinisano.\nGrčka, sa populacijom od oko 11 miliona, prijavila je preko 560.000 potvrđenih slučajeva korona virusa i 13.422 smrtnih slučajeva od početka pandemije.\nPutovanja u EU 2022. godine moguća samo za VAKCINISANE: Antigenski i PCR test neće važiti?


(VIDEO) Mlađa grupa polaznika Dramskog studija “Sanjari” održala Javni čas - TV Sombor\n(VIDEO) Mlađa grupa polaznika Dramskog studija “Sanjari” održala Javni čas\nKrajem protekle nedelje na maloj sceni Narodnog pozorišta Sombor održan je Javni čas polaznika Dramskog studija „Sanjari“, ovog puta svoje glumačko umeće pokazali su mlađi polaznici – tinejdžeri.\n„Publika će moći da gleda Javni čas Dramskog studija „Sanjari“, ovaj put je u pitanju grupa tinejdžeri. Za razliku od ostalih javnih časova ova grupa je pripremila predstavu. Predstava je „Društvo mrtvih pesnika“ samo što je urađena ozbiljna dramatizacija, s obzirom da su tamo glavni likovi muškarci, a ovde su sve žene. Radnja predstave se odigrava u ženskoj gimnaziji „Gavrilo Princip“, istakla je Lea Jevtić, glumica.\nTeu Savović, glumicu iz predstave, pitali smo kakav je bio rad na predstavi.\n„Bilo je veoma zabavno raditi na predstavi. Bavimo se ovim delom već izvestan period, Imali smo naravno prvo čitajuće probe, a nakon toga je postalo sve zanimljivije i zanimljivije kada smo postavljali scenski pokret, rekvizite i ostalo. U nekim trenucima je bilo i naporno i teško, ali mislim da je finalni proizvod sasvim zadovoljavajući“, istakal je Savović.\nU predstavi „Društvo mrtvih pesnika“ uloge tumače: Tea Savović, Mitra Veselinović, Tijana Filipović, Anastasija Gajić, Irina Sekulić, Zoja Vranješ, Dunja Curnović, Anja Nikolić, Mila Kozlica, Vladimir Mikać, Miloš Gaćeša i Branko Dmitrović.\nSutra počinje 3. Somborski filmski festival\nUhapšen osumnjičeni za ubistvo žene u Somboru


POJAČANA KONTROLA KORIŠĆENJA SIGURNOSNIH POJASEVA | Professional Security Systems Magazine\nMeđunarodna organizacija TISPOL (mreža saobraćajnih policija Evrope) u periodu od 13. do 19. marta 2017. godine sprovela je u 31 evropskoj državi, među kojima je i Srbija, akciju pojačane kontrole korišćenja sigurnosnih pojaseva na putevima. Kako i Uprava saobraćajne policije Ministarstva unutrašnjih poslova učestvuje u ovoj međunarodnoj akciji, Agencija za bezbednost saobraćaja se pridružila svojim preventivnim aktivnostima\nAktivnosti koje će Agencija za bezbednost saobraćaja sprovoditi podrazumevaju pozivanje na savesno i odgovorno ponašanje u saobraćaju putem medijskog plasmana u vidu afirmativnih spotova, gostovanja, kao i sprovođenjem preventivnih aktivnosti na terenu, koje podrazumevaju podelu brošura sa uputstvima za pravilno korišćenje sigurnosnih pojaseva i svih sistema zaštite u vozilu, obuku roditelja o pravilnom postavljanju dečjih auto-sedišta kao i pravilnom prevoženju dece u vozilu, podelu dečjih auto-sedišta i organizovanje tribina za sve grupe učesnika u saobraćaju.\nU saobraćajnim nezgodama najviše ljudi je poginulo i bilo povređeno u putničkim automobilima. U 2015. godini je poginulo 269 ljudi i oko 11.000 njih je povređeno u putničkim automobilima, što čini oko 45 odsto svih poginulih, odnosno oko 59 odsto svih povređenih osoba u saobraćajnim nezgodama.\nVeliko stradanje vozača i putnika u putničkim automobilima se može dovesti u vezu sa rezultatima najnovijeg istraživanja koje je realizovala Agencija kad je reč o korišćenju pojaseva u automobilima za 2016. godinu u Srbiji. Naime, oko 75 odsto vozača automobila, 72 odsto suvozača i tek svaki deseti putnik na zadnjem sedištu (oko 9 odsto) vezuje pojas prilikom prevoženja u putničkom automobilu. Kada se uporede rezultati korišćenja pojasa u automobilu u Srbiji sa razvijenijim zemljama, gde je uspostavljen sistem upravljanja bezbednošću saobraćaja (Nemačka, Francuska i Švedska – upotreba pojaseva na prednjem sedištu je oko 98 odsto), može se uočiti značajna razlika.\nKorišćenjem sigurnosnog pojasa na prednjim sedištima, smanjuje se rizik od smrtnog stradanja za 40–50 odsto, dok za putnike na zadnjem sedištu taj procenat iznosi između 25–75 odsto.\nVeliki broj dece strada u vozilu, što se dovodi u direktnu vezu sa (ne)upotrebom dečijih sistema zaštite u vozilima – dečijih sedišta i sigurnosnih pojaseva. U Srbiji se korišćenje dečijih sistema zaštite ispod 30 odsto, što znači da se manje od trećine dece prevozi ispravno i bezbedno u vozilu.\nPoboljšanje bezbednosti dece je jedan od strateških ciljeva nacionalne strategije o bezbednosti saobraćaja Republike Srbije.\nS obzirom na telesne karakteristike dece, sve dok ne dostignu 36 kg i/ili visinu od 150 cm, deca treba da se prevoze u odgovarajućem auto-sedištu. Auto-sedište, osim što mora da odgovara masi deteta, mora biti homologovano, odnosno treba da ispunjava bezbednosni standard. Pored toga, važno je da auto-sedište bude ispravno postavljeno u automobilu, i da dete bude ispravno vezano u auto-sedištu. Pojasevi treba da prelaze preko ključne kosti deteta i karličnog pojasa, i nikako ne smeju prelaziti preko stomaka niti preko glave deteta.\nKada je u pitanju smanjenje broja saobraćajnih nezgoda i njihovih posledica, ono što je pokazalo najbolji rezultat jeste kombinacija prevencije i represije, te ćemo stoga uvek zajedno sa Ministarstvom unutrašnjih poslova učestvovati u njihovim akcijama, jer smatramo da je važno zajedničko obraćanje istoj grupi učesnika u saobraćaju.


Konačno pravi početak – Nebojša Vukanović info blog\nKonačno pravi početak\nPoslije više decenija čekanja i odlaganja, napokon su počeli radovi i rekonstrukcija puta Trebinje – Ljubinje. Radovi su vrijedni oko 12,2 miliona maraka, a izvode iz Hercegovina-putevi. Dobro je da su upravo Hercegovina-putevi izvođač radova, na čemu sam insistirati, a ne HP investing ili neka druga dvorska firma, jer Hercegovina-putevi sigurno imaju najbolju mehanizaciju i radnike, i potrudiće da put naprave kako treba, jer ćemo nekoliko decenija čekati na nova sredstva i kapitalna ulaganja.\nGodina dana snažnog pritiska u Narodnoj skupštini i javnosti dala je bar neki rezultat i skrenula pažnju na katastrofalnu putnu mrežu i stanje puteva u Hercegovini, te natjerala Vladu i moćnike da nešto preduzmu. Na ovom ne treba stati, ne smije Hercegovina biti slijepo crijevo, i nadam se da će u narednih par godina biti rekonstruisan i put Ljubinje – Stolac, Mostar – Nevesinje – Gacko, Gacko – Foča i Foča – Plužine, jer bez toga nema razvoja i opstanka.\nPodsjetimo da su lažni radovi na rekonstrukciji puta Trebinje – Ljubinje počeli uoči lokalnih izbora 2016. godine, kada su Nenad Nešić i Luka Petrović obećali rekonstrukciju puta od Trebinja pa sve do Stoca, ali su radovi obustavljeni u ponedeljak, posle samo nekoliko dana, čim su glasovi prebrojani. Prevaranti su manipulisali narodom, ali su se okolnosti promijenili. Drago mi je da sam iz opozicije dao doprinos da se stvari promijene, jer do 2021. u Planu Puteva Srpske nije bilo predviđeno da se radi bilo kakav put u Hercegovini, ali se plan posle pritiska promijenio a sredstva preusmjerila. Sve se može kad se hoće, i mnogo toga se može uraditi ako se Hercegovci slože oko ključnih ciljeva i bore ne za sitne lične već kolektivne interese regije..\nTrebinje Ljubinje Put\nU posjeti Foči


SKUPA PRIPREMA ZA PRIJEMNI Roditelji, spremite tri plate\nPripreme za upis u srednju školu roditelje koštaju oko 1.000 evra ili čak tri posečne plate.\nManje od tri meseca ostalo je do prijemnog ispita za srednje škole, pa je već vreme da učenici osmog razreda počnu pripreme za malu maturu. U Srbiji se čak 10.000 nastavnika ili profesora bavi pripremom dece za ovaj ispit, pa su i cene raznolike, kaže predsednik Foruma srednjih škola Milorad Antić.\n- Bolji nastavnici sa diplomom drže individualne časove po prosečnoj ceni od 10 do 12 evra, dok oni koji su bez diplome spuštaju cenu i do 800 dinara. Individualni dvočasi su daleko efikasniji od grupnih, a za optimalnu pripremu potrebno je od 35 do 40 dvočasa. To znači da je za sva tri testa potrebno oko 1.000 evra - ističe Antić.\nPored dvočasa iz srpskog jezika i matematike organizuju se i pripreme za kombinovani test u kojem se nalaze zadaci iz biologije, fizike, hemije, istorije i geografije.\n- Za taj kombinovani test tačno se zna iz kojih predmeta i koje oblasti će biti pitanja na prijemnom ispitu. Tako da može da se organizuje priprema i za taj test - priča Antić.\nPriprema za malu maturu postoji i u osnovnim školama, i to besplatna. Međutim, nije dovoljno plodonosna.\n- U osnovnim školama ta priprema se obično organizuje za sedmi čas kada su deca umorna. Ona i nije obavezna i čim je tako učenici to koriste da se ne pojave - kaže Antić.\nAntić: Nastavnici s diplomom drže individualne časove po ceni do 12 evra, a oni bez diplome naplaćuju oko 800 dinara.\nNa internetu se može naći bezbroj oglasa za pripremu, a u jednom edukativnom centru u Beogradu navode da deca moraju da pređu makar 35 časova da bi se adekvatno pripremila:\n- To ne znači da će se upisati u željenu školu. Mi garantujemo da ćemo za 35 dvočasa preći gradivo iz srpskog, matematike ili kombinovanog testa.


Prva virtuelna prodavnica u Srbiji - Bizlife.rs\nPrva virtuelna prodavnica na teritoriji Srbije otvoriće svoja digitalna vrata u petak, 22. maja u 9.00 ujutru. Inovativno personalizovano iskustvo kupovine omogućiće korisnicima da u realnom vremenu zavire u prodavnicu putem svojih računara i mobilnih telefona i da, kroz “live” interakciju sa odabranim savetnikom dobiju detaljniji prikaz željenog uređaja ili usluge, preporuku i odgovore na dodatna pitanja, kao i da obave onlajn kupovinu.\nVip virtuelna prodavnica je savršena kombinacija onlajn kupovine i odlaska na fizičko prodajno mesto, gde su vam za sva pitanja i preporuke na raspolaganju savetnici. Nakon što unesete broj telefona, savetnik će vas kontaktirati putem jednosmernog video poziva i pomoći vam pri kupovini kao da ste zaista u Vip centru, a da pri tom niste napustili udobnost svog doma ili bilo koje druge lokacije na kojoj se nalazite. Potrebni su vam samo telefon, računar ili tablet ukoliko želite bolji prikaz prodavnice i pristup internetu.\n“Pre par dana je Narodna banka Srbije objavila da je onlajn kupovina u Srbiji 80 odsto viša nego u istom periodu prošle godine. Iako se čini da su nas nedavne okolnosti uvele u prisilnu digitalizaciju, verujem da smo već bili spremni da veliki deo obaveza i aktivnosti preselimo u digitalni svet. Ujedno, to je i logičan nastavak razvoja i unapređenja poslovanja kompanije Vip mobile, koje je od početka usmereno na tehnološke inovacije koje doprinose daljem razvoju digitalnog društva”, izjavio je Dejan Turk, generalni direktor Vip mobile i A1 Slovenija.\n“Svakodnevno se dešavaju stvari koje menjaju naše navike, nekad to bude na mikronivou pa se to oseti nakon dužeg perioda, a nekad se dese “preko noći” kao u prethodnih par meseci. Rezultat je isti, kao društvo smo podložniji promenama, potreban nam je sve personalizovaniji pristup i odnos sa okruženjem u kom živimo. Za kompanije to znači da treba da budu korak ispred, predvide trendove i pravce u kojima će se društvo kretati u budućnosti. Vip virtuelna prodavnica pruža upravo to – personalizovano i napredno korisničko iskustvo, štedeći korisnicima vreme koje utroše na put do prodajnog centra ili čekanje u redu” istakla je Branka Pudrlja Durbaba, glavni direktor za tržište u kompaniji Vip mobile.\nPrva virtuelna prodavnica u našoj zemlji, dimenzija 50 kvadratnih metara, biće smeštena u biznis centru Navigator, korporacijskom sedištu kompanije Vip mobile i ponudiće korisnicima isti asortiman proizvoda koji se nalazi na svim Vip prodajnim mestima. U prodavnici će u svakom trenutku na raspolaganju biti 3 prodavca, a radno vreme šopa će biti od 9.00 do 21.00 svakog radnog dana.


Vlada Vojvodine donela odluku o smanjenju broja sekretarijata | Autonomija\nVlada Vojvodine donela odluku o smanjenju broja sekretarijata\nPokrajinska vlada bi, umesto sadašnjih 17, ubuduće trebala da ima 12 sekretarijata. Sedam sekretarijata nastavlja sa radom, deset završavaju svoj rad i reformišu se u novih pet.\nVlada Vojvodine danas je utvrdila predlog odluke o izmenama skupštinske odluke o pokrajinskoj upravi, prema kojem bi pokrajinska vlada umesto sadašnjih 17 ubuduće brojala 12 sekretarijata, saopšteno je nakon sednice vlade.\nKako se navodi, sedam pokrajinskih sekretarijata nastaviće da rade bez organizacionih promena, dok će deset sekretarijata biti ukinuto i spojeno u pet novih sekretarijata.\nSa radom će nastaviti sekretarijati za privredu, poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, finansije, nauku i tehnološki razvoj, energetiku i mineralne sirovine, sport i omladinu i sekretarijat za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova.\nPrestati će da postoje sekretarijati za informacije, obrazovanje, lokalnu samoupravu i međuopštinsku saradnju, za zaštitu životne sredine i održivi razvoj i sekretarijat za socijalnu politiku i demografiju.\nPod novim nazivom i nadležnostima nastaviće da rade Sekretarijat za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice, Sekretarijat za kulturu i javno informisanje, Sekretarijat za zdravstvo, socijalnu politiku i demografiju, Sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu i Sekretarijat za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine.\nUkidanje pojedinih pokrajinskih sekretarijata ne predstavlja odricanje od nadležnosti ili prestanak bavljenja organa Vojvodine poslovima koji su u nadležnosti Pokrajine. Reorganizacija ima cilj da se postojeće nadležnosti što efikasnije realizuju, navodi se u saopštenju.\nPredlog Vlade Vojvodine naćiće se na narednom zasedanju Skupštine Vojvodine, koje je zakazano za 5. april. Vlada Vojvodine danas se nije izjašnjavala o personalni rešenjima u rekonstruisanoj vladi.\nSve vladajuće stranke prihvatile su predlog rekonstrukcije pokrajinske vlade, osim Lige socijaldemokrata Vojvodine, koja drži jedno potpredsedničko mesto i Sekretarijat za poljoprivredu. Nov predlog prihvatile su Demokratska stranka, koja bi ostala bez tri mesta u novoj vladi, i Savez vojvođanskih Mađara i Ujedinjeni regioni Srbije, koji bi se odrekli po jednog sekretarskog mesta.


Singl mama: Nađi sebi čoveka kakvog bi preporučila svojoj ćerci - WANNABE MAGAZINE\nRazmišljaš o stabilnoj vezi, o drugom braku, ne samo zbog sebe, već i zbog primera koji svojim životom i svojim izborima treba da pružiš svojoj ćerci. Ona treba da zna da ljubav postoji, da se dvoje ljudi može udružiti u prijateljstvu, nežnosti i posvećenosti, da porodica ne mora da bude trajno ranjena time što je razbijena, da se rane mogu zaceliti, da se mogu praviti bolji izbori i da svako ima pravo (i dužnost) da pronađe svoju sreću u ljubavi.\nZato odaberi nekog koga bi sutradan preporučila svojoj ćerci.\nRazmisli o tome kakav treba da bude taj čovek i kako želiš da se ona oseća pored njega – i nađi onog pored koga ćeš se ti osećati, kao što želiš da se oseća tvoje dete.\nBudi sa nekim ko u tebi izaziva radost, onakvu kakvu bi htela da je ima tvoje dete, svakog dana. Ko govori tvojim jezikom ljubavi, tako da si sigurna da te voli i da razume koliko ti voliš njega, jer to je ono što priželjkuješ za svoju devojčicu – da voli i bude voljena i da nikada ne sumnja u to.\nBudi sa nekim ko će ostati tu, kad je teško. Ko neće odustati, naljutiti se zbog sopstvene nemoći, ko neće prepustiti tebi da nosiš sav teret i sakriti se iza tvoje snage i hrabrosti. Ko će te zagrliti i pustiti da se isplačeš i neće ti prebacivati da si preosetljiva i dokazivati ti da nema realnog razloga da se toliko uznemiravaš. Ko vodi računa o tvojim osećanjima, umesto da ih obezvređuje i oduzima mu značaj (zato što mu je teskobno sa osećanjima, što ne ume da ih izrazi i što ne želi da narušavaju njegov komfor) – jer to je ono što želiš za svoju ćerku. Nekog na koga će moći da se osloni u svakom smislu, kao što se sada oslanja na tebe. Nađi sebi takav oslonac, da bi mogla da podeliš sa nekim teret pružanja oslonca.


20/03/2019 20/03/2019 Višnja Ivanić\nIzložba fotografija Dušana D. Aranđelovića Između dva sveta (fotografije, 1973 – 1979.) biće otvorena u petak, 19. aprila, u Jugoslovenskoj kinoteci, u okviru 4. Beogradskog meseca fotografije. Izložba će pokušati da definiše mesto Dušana D. Aranđelovića u jugoslovenskoj i srpskoj vizuelnoj umetnosti XX veka – između primenjene i lepih umetnosti, između istočne i zapadne Evrope, između nekad i sad – odakle potiče i ideja za ime izložbe.\nSvoju samostalnu izložbu fotografija Aranđelović je priredio u Muzeju primenjene umetnosti u Beogradu, 1978. godine. Tom prilikom, prikazano je dvadesetak radova veličine 104×104 cm, što predstavlja jednu od prvih izložbi fotografija velikog formata u Jugoslaviji. Ovakav pristup otvorio je nov diskurs u načinu prezentacije fotografije u galerijskom prostoru i promenio odnos posmatrača prema ovom mediju, čime je fotografija napokon zakoračila u teritoriju koja tradicionalno pripada slikarstvu. U tom smislu, Dušana Aranđelovića danas s pravom možemo da smatramo jednim od pionira savremene umetničke fotografije u Srbiji.\nCITY, KULTURA\t4. Beogradski mesec fotografije, Dušan D. Aranđelović, izložba fotografija, Između dva sveta, portreti velikana srpske umetničke scene, srpski fotograf\n← H&M STUDIO KOLEKCIJA ZA SS 2019 INSPIRISANA JE GLAMUROZNIM PUTOVANJIMA\nPLATITE KAFU STIHOM: I OVE GODINE ODRŽANA TRADICIONALNA I HUMANITARNA JULIUS MEINL AKCIJA →


Cene goriva (27. maj 2022) - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Ekonomija » Cene goriva (27. maj 2022)\nCene goriva u Srbiji, 27. maj 2022. (ilustracija: mtt.gov.rs)\nAh Neša 27. maj 2022. Ekonomija Postavite komentar\nOd 27. maja 2022, cene goriva u Srbiji promenjene su u odnosu na prethodnu nedelju, saopšteno je iz Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nLitar evrodizela koštaće najviše 203,50 dinara.\nLitar benzina BMB 95 premium koštaće najviše 187,00 dinara.\nDakle, cene su više nego one uspostavljene prošlog petka.\nU skladu sa članom 3. stav 5. navedene uredbe, privredni subjekti, koji obavljaju delatnost trgovine motornim i drugim gorivima na stanicama za snabdevanje prevoznih sredstava, dužni su da utvrđene maloprodajne cene derivata nafte primene odmah po objavljivanju na zvaničnoj internet stranici Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nTelefon za prijave nepravilnosti u vezi sa primenom Uredbe o ograničenju visine cena naftnih derivata je 066/8470-027.\nPrethodni Sahrane i kremacije u Beogradu, 28. i 29. maj 2022.\nSledeći BAP 2022 – 61. Festival beogradskih amaterskih pozorišta


Svečana akademija povodom 60 godina od osnivanja Tehnološkog fakulteta Novi Sad\nTehnološki fakultet Novi Sad u četvrtak, 10.10.2019. godine, Svečanom akademijom u amfiteatru zgrade Rektorata Univerziteta u Novom Sadu, obeležio je 60 godina postojanja i uspešnog rada.\nPrilikom obeležavanja ovog značajnog jubileja prisutne, među kojima je bio veliki broj predstavnika univerziteta i fakulteta iz zemlje i regiona, istaknutih naučnika iz celog sveta, kao i predstavnika privrede sa kojom Tehnološki fakultet Novi Sad intenzivno sarađuje, pozdravila je prof. dr Biljana Pajin, dekan Tehnološkog fakulteta Novi Sad. U svom obraćanju prof. dr Biljana Pajin, dekan Tehnološkog fakulteta Novi Sad, predstavila je i jedinstvenu monografiju koja je izdata povodom obeležavanja ovog značajnog jubileja.\nIspred Univerziteta u Novom Sadu čiji je deo i Tehnološki fakultet, prisutnima se obratio prof. dr Stevan Stankovski, prorektor za nauku i istraživanje. O uspesima nastavnog osoblja, istraživača, ali i studenata, kao i o značajnim naučnim projektima i dostignućima zaposlenih na Tehnološkom fakultetu, prisutnima je govorio prof. dr Viktor Nedović, pomoćnik ministra za međunarodnu saradnju i evropske integracije u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije. Strateški projekti u koje je uključen i Tehnološki fakultet Novi Sad su od velikog značaja kako za razvoj privrede, tako i za sam Fakultet o čemu je govorila prof. dr Marijana Dukić Mijatović, savetnica gradonačelnika Novog Sada za implementaciju strateških projekata i potpredsednica Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje. Da su studenti najvažniji deo Fakulteta, kao i da su svi napori Fakulteta usmeri upravo na studente, prisutnima je predočila Tatjana Daničić, studentkinja generacije na Tehnološkom fakultetu Novi Sad.


Šampionska Honda koju Rosi nikada neće imati - Moto Berza\nNa svom oproštaju od premijerne klase i moto sporta, Valentino Rosi je u Valensiji bio u društvu devet motocikala na kojima je osvajao naslove svetskog prvaka.\nJedan od tih dvotočkaša se posebno istakao.\nU pitanju je Honda NSR500, s kojim je 2001. Rosi osvojio šampionat - poslednji dvotaktni motocikl na kojem je Doktor osvojio titulu. Ova mašina ima posebno mesto u Doktorovom srcu. Na njoj je počeo svoju drugu sezonu za Hondu u najjačoj klasi (tada od 500 kubika).\nZbog toga Italijan već dugo vremena želi da ovaj motocikl smesti u svoju veliku kolekciju dvotočkaša, ali bez uspeha. Mnogi smatraju da Honda ne želi da se odrekne ovog NSR500 delimično i zbog Rosijevog prelaska u Yamahu 2004. godine.\nKako je sam rekao, već je napravio mesto za nju u svojoj kolekciji, ali motocikl nije stigao. Rosi nije ulazio u razloge zašto se to dogodilo, ali je naglasio da bi voleo da Honda promeni svoje mišljenje i dozvoli mu da dobije dugo čekani motocikl.\n"O mašini ću se brinuti na pravi način, imaće posebno mesto u mom domu i mojoj kolekciji", poručio je Rosi.\nUprkos činjenici da je Rosi jedan od najpopularnijih MotoGP vozača svih vremena, to nije dovoljno da mu Honda omogući da šampionski NSR500 odnese kući. Pominje se i da mu japanski proizvođač i dalje zamera na incidentu s Markesom 2015. godine, koji je na kraju Rosija koštao desete titule.\n"Ovaj motocikl je izuzeto važan za Hondu i ima posebno mesto u našem muzeju. Ponosni samo na rezultate NSR500, kao i na sve što je Rosi uradio i osvojio tokom svoje karijere u Hondi. Želimo da nam ostane kao važan trofej, uspomena na sve pobede koje je NSR500 ostvario s Rosijem za upravljačem", izjavio je Albero Puđ, šef Hondinog tima.\nKako stvari sada stoje, NSR500 će ostati u Hondinom muzeju, a imajući u vidu odnose Rosija i kompanije, teško da će se ikada naći u Doktorovoj kolekciji.


Devet gradonačelnika sa Zapadnog Balkana potpisalo deklaraciju o smanjenju zagađenja vazduha\nDevet gradonačelnika sa Zapadnog Balkana potpisalo je deklaraciju kojom su prihvatili da preduzmu dobrovoljne mere za smanjenje zagađenja vazduha u svojim gradovima i opštinama, od kojih se većina nalazi u regionima sa ugljenokopima ili termoelektranama na ugalj.\nDeklaracija gradonačelnika je potpisana tokom nedavno održanog Foruma Energetske zajednice o pravednoj tranziciji, a u okviru inicijative koju su pokrenuli Sekretarijat Energetske zajednice i mađarski Zeleni centar za Zapadni Balkan (Western Balkans Green Center – WBGC), navodi se u saopštenju Sekretarijata.\nMere će uglavnom biti usmerene na grejanje u domaćinstvima, industriju i saobraćaj\nInicijativa za regione sa čistim vazduhom (Clean Air Regions Initiative – CARI) je fokusirana na najvažnije izvore zagađenja vazduha, kao što su grejanje u domaćinstvima, industrija i saobraćaj, a cilj je da se regioni i zajednice podstaknu na delovanje u oblasti kvaliteta vazduha na dobrovoljnoj osnovi, stoji u saopštenju.\nInicijativa CARI ostaje otvorena i za druge zainteresovane opštine\nDevet potpisnika deklaracije su Banovići, Kakanj, Lukavac, Maglaj i Tuzla u Bosni i Hercegovini, Bitolj u Severnoj Makedoniji, Pljevlja u Crnoj Gori, kao i Novi Sad i Niš u Srbiji.\nGradovi i opštine koji su pristupili inicijativi će, uz podršku Sekretarijata Energetske zajednice i WBGC-a, izraditi, usvojiti i sprovesti akcione planove za poboljšanje kvaliteta vazduha koji će sadržati ambiciozne politike i mere. Takođe će razmenjivati iskustva i informacije o napretku i rezultatima u drugim regionima i opštinama.\nTagovi: elektrane na ugalj, Energetska zajednica, grejanje, kvalitet vazduha, ugalj, zagađenje vazduha\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Devet gradonačelnika sa Zapadnog Balkana potpisalo deklaraciju o smanjenju zagađenja vazduha


Upravnik zgrade ne treba da dostavlja banci lične podatke o stanarima - Dosta je bilo\nOdržana još jedna redovna skupština...\nNeusklađivanje donešenih zakona sa drugim zakonima i podzakonskim aktima građanima Srbije može doneti glavobolju. Tako je i M.Z, upravnik zgrade u Ulici Pariske komune na Novom Beogradu, to osetio kad je nov Zakon o stanovanju i održavanju zgrada stupio na snagu te je imao obavezu da u banci, gde stambena zajednica ima otvoren račun izvrši izmenu postojeće, statusne dokumentacije stambene zajednice.\nIzmena statusne dokumentacije u banci podrazumevala je da upravnik zgrade dostavi PIB potvrdu, OP obrazac, Rešenje registra, Zapisnik sa sednice skupštine vlasnika stanova i podatke o vlasnicima stanova i to: ime i prezime, datum i mesto rođenja, JMBG i prebivalište/boravište svakog vlasnika stana.\nM.Z se našao između dva zakona, Zakona o zaštiti podataka o ličnosti kojim se zabranjuje davanje ličnih podataka koje neko lice prikuplja (u ovom slučaju upravnik zgrade) i Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma koji u članu 18. nalaže da Banka proveri identitet lica građanskog prava kao i iz člana 81. stav 1. tačka 2 i 15 pribavi podatke: ime i prezime, datum i mesto rođenja, prebivalište ili boravište, JMBG. Ukoliko upravnik zgrade ne dostavi podatke vlasnika stanova banci, stambena zajednica više neće moći koristiti svoj žiro-račun otvoren u banci.\nUpravnik zgrade se pismeno obratio Narodnoj banci Srbije – Centru za zaštitu i edukaciju korisnika finansijskih usluga tražeći obrazloženje zakonskog osnova banke za prikupljanje podataka svih vlasnika stanova od upravnika stambene zajednice, koji nema prava prikupljene podatke dostavljati drugim pravnim licima, i da li treba stambenu zajednicu tretirati kao pravno lice građanskog prava ili kao pravno lice u skladu sa novim zakonom o stanovanju i održavanju zgrada.\nUprava za sprečavanje pranja novca se dopisom izjasnila da Zakon o održavanju stambenih zgrada po kojem se stambena zajednica smatra licem građanskog prava, u skladu sa čime su banke dužne prilikom utvrđivanja i provere identiteta klijenata – lica građanskog prava da traže spisak članova lica građanskog prava (stambene zajednice) sa svim navedenim podacima, ne važi otkako je donešen važeći Zakon o stanovanju i održavanju zgrada (Sl. Glasnik RS, br. 104/2016).\nUprava još navodi da prema Zakonu o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, banaka ima obavezu da utvrđuju i proveravaju identitet pravnog lica i zastupnika pravnog lica (u konkretnom slučaju upravnika stambene zajednice) prilikom uspostavljanja poslovnog odnosa ili vršenja transakcije.\nOvim je “Dosta je bilo” ukazao na problem čime je rešen problem svih upravnika stambenih zajednica Republike Srbije te u svetlu gore navedenog banke su u obavezi da izmene svoje interne akte i dosadašnje prakse, i da ubuduće utvrđuju i proveravaju identitet samo upravnika zgrade.\nTo znači i da prilikom otvaranja računa stambene zajednice u banci nije potrebno dostavljati Zapisnik sa sednice skupštine stambene zajednice niti podatke o vlasnicima stanova u zgradi (konkretno datum i mesto rođenja i prebivališta) već samo podatke upravnika stambene zajednice i Rešenje registra.\nkoordinator OO Novi Beograd\nOznakeNovi Beograd Upravnici zgrada\nAko izlaziš na izbore ili si satelit ili parazit\nKako će Novosađani uštedeti strankama 32.000.000 dinara\nMirjana Pavlović kaže:\n9. jula 2018. u 22:25\nMeni je banka tražila podatke vlasnika stanova, nisam im dostavila, otvorila sam račun u drugoj banci koja mi to nije tražila. Inače g-dina Zorana M. lično poznajem i mnogo cenim njegov rad i trud, kao i pomoć koju mi je pružio.


Poljoprivrednicima na raspolaganju besplatni projekti za unapređenje proizvodnje - Edukaplus\nPoljoprivrednicima na raspolaganju besplatni projekti za unapređenje proizvodnje\nPoljoprivrednicima Srbije sada su besplatno na raspolaganju tehničko-tehnološki projekti iz gotovo svih oblasti poljoprivrede, čiju je izradu iniciralo i finansijski podržalo Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine. Ovi naučno-istraživački projekti predstavljeni su u utorak (1. marta 2016. godine) u Beogradu, a njihov cilj je kako podrška investicijama u toj oblasti, tako i da budu od koristi domaćim poljoprivrednicima da lakše planiraju proizvodnju i da je uvećaju i unaprede.\nMinistarka poljoprivrede i zaštite životne sredine Snežana Bogosavljević Bošković rekla je da je veoma važno što su predstavljeni projekti iz gotovo svih oblasti, među kojima su stočarstvo, voćarstvo, povrtarstvo, ratarstvo, organska proizvodnja, bioenergija.\n– Reč je o projektima čiji su autori naši eminentni naučni i stručni radnici, a koji su pripremljeni u saradnji ministarstva i naših poljoprivrednih fakulteta i instituta. Prepoznali smo važnost izrade ovakvih projekata u skladu sa potrebom podrške novim investicijama u poljoprivredi – rekla je ona i dodala da će, osim sredstava iz nacionalnog budžeta i povoljnih kredita za ovu svrhu, poljoprivrednicima uskoro na raspolaganju biti i sredstva iz IPARD programa.\nMinistarstvo poljoprivrede je u toku 2015. godine podržalo sprovođenje osam tehničko-tehnoloških projekata u oblasti poljoprivrede. Između ostalog, podržani su projekti koji se odnose na mogućnosti i ekonomske aspekte upotrebe žetvenih ostataka za proizvodnju toplotne energije, zatim o unapređenju robne prizvodnje u stočarstvu, tehničko-tehnološki modeli intenzivnih zasada voćaka i jačanje ljudskih kapaciteta u funkciji unapređenja voćarske proizvodnje.\nPravo na korišćenje podsticaja po osnovu Pravilnika imale su naučnoistraživačke ustanove, a maksimalni iznos podsticaja bio je 10 miliona dinara (ukupan iznos izdvojen za ovu namenu iznosio je 39.438.350 dinara).\nProjekti će biti objavljeni na sajtu resornog ministarstva i u njihovoj realizaciji pomoći će savetodavne i stručne službe.\nMilan Lukić iz Instituta za voćarstvo u Čačku rekao je da je cilj da rezultati istraživanja koje je sprovela ta institucija budu dostupni krajnjim korisnicma, preko poljoprivrednih, savetodavnih i stručnih službi, do krajnjih potrošaca, odnosno korisnika. Sekretar banatske asocijacije poljoprivednika „Banatski paori“ Nenad Manić istakao je da je veoma korisno što je resorno ministarstvo organizovalo ovaj skup i da je to neka vrsta kontakta direktnih proizvođača, naučnih institucija i Ministarstva poljoprivrede.\nPredrag Puđa sa Poljoprivrednog fakulteta naveo je da je današnji sastanak izuzetno veliki napredak u realizaciji projekata i predstavlja kvalitetan iskorak resornog ministarstva prema poljoprivredi, posebno prema individualnim poljoprivrednim proizvođačima. Kako je kazao, veliki doprinos radu dalo je uključivanje poljoprivrednih stručnih službi, a da bi ubuduće aktivnosti koje se budu sprovodile na terenu bilo bi jako dobro da uključe resursi lokalnih samouprava.\nMirela Tomaš Simin sa Poljoprivrednog fakulteta Novi Sad rekla je da je taj fakultet predložio projekat koji se se odnosi na organsku prozivodnju koja može biti jako profitabilna.


Novi Put » ,,ŠKOLSKI RASPUST U BIBLIOTECI”\nNaslovna // Vesti // ,,ŠKOLSKI RASPUST U BIBLIOTECI”\n,,ŠKOLSKI RASPUST U BIBLIOTECI”\ndatum unosa Jan 17, 2014\nDečjem odeljenju Narodne biblioteke ,,Radislav Nikčević” u Jagodini u toku su tri kreativno – edukativne radionice u okviru tradicionalne manifestacije ,,Školski raspust u biblioteci”.\nKoordinator ovih radionica je Snežana Nena Vulić, urednik književnog i umetničkog programa Narodne biblioteke u Jagodini, a u radu joj pomažu Isidora Šišaković i Marija Stefanović, učenice Osnovne škole ,,Boško Đuričić” iz Jagodine\n– U sredu smo u okviru prve radionice, radili strip, a juče i danas bavimo se pričama i knjigom. Kroz ilustracije, asocijacije i bajke, radionice koje su održane u prepodnevnim časovima do sada, okupile su znatan broj dece. Radionice su, zaista, veoma zanimljive – objašnjava Snežana Vulić.\nNarodna biblioteka iz Jagodine već nekoliko godina organizuje ove kreativno – edukativne radionice za decu. Za vreme letnjeg i zimskog raspusta program se zove ,,Deca za decu” jer su i predavači, zapravo, deca – naravno uz pomoć koordinatora, dok se radionice organizuju i tokom školske godine, ali ih tada vode nastavnici i vaspitači.


Vreme 1271 - Velika Britanija posle izbora: Pobeda u senci referenduma\nNOVI STARI PREMIJER I PORAŽENI IZAZIVAČ: Dejvid Kameron sa suprugom Samantom Return...\nVelika Britanija posle izbora >\nProšlonedeljni parlamentarni izbori u Velikoj Britaniji najavljivani su kao jedni od najneizvesnijih do sada. Rezultat je iznenadio sve, uključujući i premijera Dejvida Kamerona, koji je osvojio apsolutnu većinu. Sa druge strane, Škotska nacionalna partija je oborila sve rekorde. Tako i u novom mandatu starog premijera ostaju otvorena dva ključna pitanja – ostanak Škotske u Velikoj Britaniji i ostanak Britanije u Evropskoj uniji. Kameron je najavio da bi referendum o izlasku zemlje iz EU mogao da bude održan već sledeće godine, a ne 2017. kako je obećao\nPo osmehu Dejvida Kamerona na fotografiji koju je postavio na Tviter dan nakon izbora uz reči "Ovo je za svetliju budućnost", bilo je jasno da rezultat parlamentarnih izbora nije iznenadio samo analitičare i demantovao istraživanja javnog mnjenja koja su danima pred izbore predviđala koalicionu vladu već i samog Kamerona. Zahvaljujući britanskom većinskom sistemu, Kameronova stranka, koja je osvojila 37 procenata glasova, dobila je 331 odbornika u parlamentu (326 je potrebno za većinu) i po prvi put nakon 23 godine ima mandat da samostalno sastavi vladu. Već u petak, dan nakon izbora, premijer je počeo da objavljuje imena ministara, a već u ponedeljak je predstavio sve članove nove vlade. Da je pobeda konzervativaca iznenadila sve, videlo se i po skoku funte odmah nakon objavljivanja rezultata.\n...i šef laburista Ed Miliband sa suprugom Justinom Arive\nŠkotska nacionalna partija, zagovornik nezavisne Škotske, koju predvodi Nikola Sturdžon, sada već i zvanično zvezda ovogodišnjih izbora u Britaniji, osvojila je 56 od 59 škotskih mesta u Britanskom parlamentu i odnela istorijsku pobedu.\nLaburisti su pretrpeli najveći poraz u poslednjih trideset godina, delom zbog Škotske nacionalne partije koja im je oduzela glasove u svim tradicionalno laburističkim izbornim jedinicama u Škotskoj, osim u jednoj. Laburisti su pobedili jedino u Londonu. Zbog preteranih napada na bogate, udvaranja levici i ignorisanja podela u sopstvenoj stranci završili su u opoziciji, a britanska štampa ocenjuje da Laburističku partiju očekuje traženje sopstvenog identiteta. Ed Miliband je podneo ostavku ubrzo nakon objavljivanja rezultata, a u narednih sat vremena to su uradili i vođa Liberalno-demokratske stranke Nik Kleg i lider Stranke za nezavisnost Ujedinjenog Kraljevstva Najdžel Faradž.\nZA UJEDINJENU NACIJU: Dejvid Kameron je u jednom od prvih obraćanja javnosti poručio da će se u narednih pet godina boriti za sve ono što je započeo, ali i za "ujedinjenu naciju". U euforičnom raspoloženju u danima nakon izbora i sa duboko poraženim laburistima, koji su predstavljali glavnu pretnju konzervativcima, Kameron je izgledao bar nekoliko puta jači i snažniji nego pred izbore dok su se istraživanja javnog mnjenja igrala procentima.\nMeđutim, dan nakon izbora Britanija je počela da se vraća u realnost – stari premijer znači da pitanje izlaska zemlje iz Evropske unije ostaje aktuelno, a snažna Škotska nacionalna partija u Vestminsteru dalje otvara pitanje škotske autonomije i pretnje otcepljenjem. Parola "Škoti dolaze" koju je Kameron koristio u izbornoj kampanji da bi upozorio na opasnost eventualne koalicije laburista i Škota, sad je postala njegova realnost, iako u potpuno drugom kontekstu. Sa laburistima u opoziciji, Škoti nisu dobili važnu ulogu jezička na vagi pri formiranju koalicione vlade, ali ih je apsolutna većina lansirala kao Kameronove glavne opozicione oponente. Dok laburisti pokušavaju da shvate šta se desilo i rade na izboru novog rukovodstva stranke, Nikola Sturdžon je istakla da će njena stranka vršiti najveći mogući pritisak na vladajuću većinu u parlamentu.\nPreko vikenda u Londonu su nezadovoljni građani ispred Dauning strita protestovali sa parolama "Izbacite torijevce napolje" i pozivali Kamerona da dâ ostavku zbog nepravde koja je nanesena neproporcijalnim izbornim sistemom. Jedna od najpopularnijih poruka na društvenim mrežama u Britaniji bila je "Torijevci su osvojili 37 odsto glasova, više od 50 odsto mesta u parlamentu i SVU moć". Tabloidi danima sastavljaju liste stvari kojima Britanci "i dalje mogu da se raduju", sada kad ih čeka još pet godina sa Kameronom na čelu. Ozbiljnija štampa piše o mudrosti koja će Kameronu biti potrebna, ne samo da bi sačuvao svoje mesto nego i Veliku Britaniju kakva je danas.\nREFERENDUM O IZLASKU IZ EU: Referendum o izlasku Britanije iz Evropske unije sada je izvestan, ali pitanje je kada će biti održan – do kraja 2017. godine ili ranije. Pritisak na premijera da jasno objavi svoje namere počeo je da raste odmah nakon objavljivanja izbornih rezultata. U danima nakon izbora Kameron je rekao da se već bacio na posao i kontaktirao telefonom neke od kolega iz Evropske unije. Dok su britanski mediji kao pozitivnu preneli reakciju nemačke kancelarke Angele Merkel koja je pozdravila reizbor Kamerona, predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker je nakon izbora rekao da se nada "fer dogovoru" sa Kameronom. Kako će taj fer dogovor izgledati, evropski lideri žele da vide što pre, a po nekim izjavama evropskih zvaničnika zahtevaće od Kamerona da svoj program za Evropu predstavi najkasnije do samita EU u junu. Iako je UKIP na izborima sravnjen sa zemljom i izbrisan iz trke, na Kameronu je ostao pritisak evroskeptika iz njegove sopstvene partije. Jedan od glavnih problema u pregovorima sa Evropskom unijom biće želja Velike Britanije da smanji slobodu kretanja radnika, čemu se Evropa oštro protivi jer to predstavlja jedno od njenih osnovnih načela.\nBivši predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo rekao je da je Kameron sada u jačoj poziciji nego pre godinu dana. Međutim, sada kada nema liberaldemokrata, ni većine od 70 poslanika u Vestminsteru, Kameronu je svaki poslanik važan. Jedan od evroskeptičnih torijevaca, koji je ostao anoniman, rekao je listu "Independent" da veruje da će Kameron dobro pregovarati, ali da sigurno neće dobiti ono što Britanci žele, ne zbog toga što je slab, nego zbog evropske birokratije. "Ti ljudi žive na drugoj planeti", rekao je.\nKamerona očekuje smirivanje strasti u partiji u kojoj i najmanji izliv besa i neslaganja može da ga košta mnogo. To što više nema liberal-demokrata je mač sa dve oštrice. Evroskeptici u Konzervativnoj stranci su do prošle nedelje imali municiju protiv premijera zbog liberaldemokrata i brenda "libaralnog konzervativizma" koji je Kameron zastupao, dok je većina njih mrzela koaliciju.\nSENZACIONALNA POBEDA: Šefica Škotske nacionalne partije Nikola Sturdžon\nKako to može da izgleda videlo se u avgustu 2013. godine. Tada je Kameron pretrpeo jedan od najvećih udara na svoj autoritet kada su se evroskeptici pridružili laburistima i blokirali intervenciju Britanije u Siriji. Kameron se upisao u listu prvog premijera u poslednjih sto godina koji je izgubio poverenje svojih poslanika po pitanju spoljne politike. Na koji način planira da smiri strasti u novim uslovima biće jasno posle 27. maja kada će predstaviti detaljan program vlade i planove o pregovorima sa Evropskom unijom. On je već najavio da će najpre insistirati na "posebnom položaju" Velike Britanije u EU, na priči koja je do sada išla na živce velikim igračima iz Evrope. Čovek broj jedan u pregovorima biće Džordž Ozborn, Kameronov dugogodišnji saradnik, reimenovani ministar finansija, koji je u novoj vladi i prvi državni sekretar, odnosno zamenik premijera.\nSpekulacije o ranijem održavanju referenduma o izlasku Britanije iz Evropske unije mnogi povezuju i sa Škotskom – vrlo je verovatno da će prva ministarka Škotske Nikola Sturdžon u isto vreme tražiti još jedan referendum o nezavisnosti Škotske, koja želi da ostane u Evropskoj uniji. Kameron će morati da žonglira između pritiska evroskeptika iz svoje partije, koji nisu zadovoljni obećanjima datim Škotskoj o prenosu nadležnosti, jake prve ministarke, ali i evrofobičnog raspoloženja Britanaca – 13 procenata glasača je glasalo za desno orijentisani, evroskeptični UKIP, samo što je izborni sistem pojeo glasove.\nŠTA HOĆE ŠKOTSKA: Apsolutni individualni pobednik izbora je, po mnogima, Nikola Sturdžon, koja je već najavila da će tražiti poseban status kada je reč o referendumu o izlasku zemlje iz Evropske unije, odnosno pravo veta škotskih poslanika. Iako je malo verovatno da će to pravo dobiti, mnogi ocenjuju da šarmantna političarka može da bude pogubna po Kamerona. Za sada je odbacila mogućnost raspisivanja još jednog referenduma o nezavisnosti Škotske, ali je u danima nakon izbora, na prvi komentar Dejvida Kamerona da drugog referenduma o Škotskoj neće biti, burno reagovala, rekavši da nije na njemu da o tome odlučuje i da će odluku doneti građani Škotske.\nPrepucavanja između Nikole i Kamerona počela su dan nakon izbora. Iako je Kameron obećao da će detaljan plan o prenosu ovlašćena Škotima biti gotov u narednih 100 dana, a implementiran već početkom sledeće godine, Sturdžon je izjavila da Kameron pokazuje kako nije spreman da ide do kraja i sprovede u delo sve što je obećano nakon referenduma o nezavisnosti održanog u septembru prošle godine.\nApsolutna većina daće Nikoli vetar u leđa da zahteva više od Londona. Ona je u ponedeljak došla u London i u Vestminster dovela izabrane škotske poslanike čiji je glavni prioritet borba protiv Kameronovih mera štednje. Iako je raspoloženje u Škotskoj među nacionalistima opalo jer nisu dobili ulogu jezička na vagi, Sturdžon je naglasila da posle apsolutne pobede razgovori sa Londonom ne mogu biti "obični".\nPored referenduma o izlasku iz Evropske unije protiv koga se Škotska nacionalna partija zalaže i mogućnosti da nakon što on bude eventualno raspisan i sama Nikola zatraži još jedan referendum o nezavisnosti Škotske, glavne rasprave između Londona i Edinburga vodiće se oko ekonomije. Konzervativni i škotski birači glasali su za različite političke programe. Škoti, kao glasni protivnici mera štednje Londona u kojima više ne žele da učestvuju, zahtevaju da o svojim porezima i taksama sami odlučuju. Međutim, Škotska će morati da smanji visoka očekivanja birača – i sama Sturdžon je, kada su je na BBC-ju pitali da li će odmah krenuti u borbu za punu fiskalnu autonomiju, dala neodređen odgovor – da fiskalna autonomija ostaje cilj, ali cilj kome će se težiti u narednih nekoliko godina. Kameron je dao znak da je puna fiskalna autonomija moguće rešenje, ukoliko Škotska i dalje bude slala određene sume novca Velikoj Britaniji za troškove odbrane i otplate duga. Sa cenama nafte koje padaju, jasno je da će Sturdžon ovo pitanje odložiti za kasnije.\nProcenjuje se da mnogi Škoti nisu toliko glasali za Škotsku nacionalnu partiju koliko protiv laburista i konzervativaca, a to samo znači da će od predstavnika u Vestminsteru zahtevati da što pre srede pitanje novca.\nAleks Salmond, bivši vođa Škotske nacionalne partije, a sada poslanik u Vestminsteru, najavio je da će njegova stranka "vedriti i oblačiti u Londonu" i da to znači da je tlo pod Kameronovim nogama nestabilno. Podsetio je šta se desilo vladama Margaret Tačer i Džona Mejdžora koji su izgubili podršku zbog Evrope i najavio da sa Škotskom nacionalnom partijom u opoziciji Kameron može da leti iz vlade, ne za godinu ili dve, već za nekoliko meseci.\nKISELA POBEDA: Na Kameronu je da Škotima da dovoljno, ni premalo ni previše, i da sačuva Uniju u najefikasnijem obliku. Dok najavljuje da Škotima želi da dâ dovoljno autonomije kako bi se osećali dobro, moraće da izbalansira i očekivanja evroskeptika iz svoje partija, ali i da ubedi Engleze da Škoti ne dobijaju previše.\nProgram Konzervativne partije uključuje i takozvane "engleske glasove za engleske zakone", a po kome bi engleski poslanici imali pravo veta kada na red dođu zakoni koji se odnose na finansije, odnosno po kome bi škotski poslanici bili izuzeti iz glasanja. Ukoliko se i kada ovaj predlog usvoji, Kameron će morati da Škotima obezbedi nešto zauzvrat.\nKameronova izjava nakon objavljivanja rezultata da je odneo "slatku pobedu" nedelju dana nakon izbora izgleda pomalo bizarno. Dok politički protivnici spekulišu o tome koliko je Kameronova većina u stvari jaka i koliko će izdržati, analitičari ističu da je Kameronu najpametnije da što pre osmisli i kaže šta i kada planira u vezi sa Evropskom unijom i Škotskom i tako spase sebe i Uniju slabljenja i potencijalnog haosa.


U Topoli prezentovan projekat navodnjavanja Vinče, Plaskovca i Blaznave\nTopola, uz Smederevo, jedina lokacija koja je dobila projekat južno od Save i Dunava. Značaj projekta veliki za voćarstvo Gornje Jasenica\nU skupštinskoj sali opštine Topola održana je prezentacija prve faze Projekta navodnjavanja Vinče, Plaskovca i Blaznave.\nPrezentaciju su vodili direktor JVP „Srbijavode“, Goran Puzović“, pomoćnik direktora za tehnička pitanja Veljko Dimitrijević i glavni inženjer Miloš Radovanović, a goste su pozdravili čelnici opštine Topola Dragan Jovanović i Dragan Živanović. Učešće na skupu ispred Instituta za vodoprivredu „Jaroslav Černi“ uzeo je projektant Mile Božić sa saradnicima kao i predstavnici Udruženja korisnika voda „Jaseničke kapi“.\nO značaju navedenog projekta govori i podatak da je pored njega u Srbiji, južno od Save i Dunava, prihvaćen još samo projekat navodnjavanja u selu Udovice koje pripada gradu Smederevu, tako da je gost Opštine Topola na prezentaciji bio i predstavnik Grada Smedereva.\nPre pet godina voćari opštine Topola koji svoje zasade imaju u gornjem toku reke Jasenice osnovali su Udruženje korisnika voda pod nazivom „Jaseničke kapi“. Osnovni cilj je, što je predviđeno i sačinjenom projektnom dokumentacijom, da se voda Jasenice zajazi i napravi sistem za navodnjavanje koji bi obuhvatao površinu od oko 350 hektara. Predračunska vrednost ovog projekta iznosila bi preko 2 miliona evra.


GOSTOVANJA U SERIJI A Juventusu dovoljan gol, Lacio ne može bez Sergeja\nItalijanski šampion Juventus ne posustaje, u 29. kolu trijumfalno je prošao kroz Đenovu, gde mu je bio dovoljan gol za tri boda protiv Sampdorije.\nVeć u sedmom minutu, pokazalo se, odlučen je pobednik na Marasiju. Asamoa je centrirao s leve strane, a Kvadrado glavom zakucao loptu u mrežu domaćina - 1:0.\nCeh trijumfu Juve je platio u 27. minutu, kada se povredio napadač Paulo Dibala i morao van igre.\nLacio nije bio tako uspešan na gostovanju. Bez našeg mladog reprezentativca Sergeja Milinković-Savića, koji je preskočio put na Sardiniju, Rimljani su uzeli samo bod na terenu Kaljarija. Anderson, Imobile, Keita i društvo nisu uspeli da zatresu mrežu Rafaela, te je na kraju bio rezultat s početka - 0:0.\nDušan Basta je igrao do 80. minuta u timu Lacija, a Filip Đorđević je ušao u 67.\nMinimalan trijumf na strani, poput Juventusa, ostvarila je Fjorentina. Ali, za razliku od "stare dame", ekipa iz Firence se mučila do finiša i tek u 90. minutu Kalinić je pogodio za trijumf - 0:1.\nKjevo, za koji je igrao naš internacionalac Ivan Radovanović, pretrpeo je težak poraz u Bolonji. Posle minusa u prvom poluvremenu, tim trenera Roberta Donadonija je dao gas u drugom i čak četiri puta matirao golmana "letećih magaraca" iz Verone - 4:1.\n(Paredes 16, Salah 45+3, Džeko 68 - Defrel 9)\nBRAT KAO MAMAC Juventus krenuo po Sergeja, uz pare nudi i Torino\nSERIJA A Juventus ne da vrh, Lacio doveo u pitanje plasman u Ligu šampiona


Zagađen vazduh - problem koji privremeno odleti sa košavom - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Zagađen vazduh – problem koji privremeno odleti sa košavom\nNenad Spasojević04.02.2020. 14:30\nBeograd, Kosjerić, Valjevo, Smederevo, Bor, Kraljevo, samo su neki od gradova gde su državne merne stanice više desetina puta pokazale prekomerna zagađenja u vazduhu.\nPovodom alarmantnog stanja tokom januara meseca sazvana je i sednica Vlade, gde je iznet zaključak da nema mesta panici i da je ovo trend koji se ponavlja godinama. Međutim, iako je tačno da se ponavlja, primetno je da se on iz godine u godinu pogoršava, a da država pritom ne pristupa sistematskom rešavanju istog.\nPredstavnici vlasti su kao glavne razloge prekomernih zagađenja najčešće pominjali individualna ložišta i stara vozila. Ova dva problema jesu neminovno jedni od izvora zagađenja, ali šta država radi da ih reši?\nIndividualna ložišta zapravo oslikavaju ekonomsko stanje stanovništva, a samim tim se i energetska (ne)efikasnost izdvaja kao dodatni izvor problema.\nAli odgovora od strane države u vidu konkretnih propisa ili subvencija za rešavanje ovog problema nema godinama u nazad. Slična je situacija i sa vozilima, gde je prihvaćena ideja da u junu mesecu stupi na snagu zabrana uvoza vozila sa euro 3 motorima, odnosno vozila starija od 14 godina.\nOvakav odgovor države može se smatrati donekle zakasnelim, jer se godinama odlagalo sa ovakvom odlukom, a broj ovih vozila je došao do cifre od 800.000.\nU oba slučaja uočeni su problemi, ali konkretnih dugoročnih rešenja za sada nema na vidiku.\nNo i pored pomenutih izvora zagađenja, predstavnici vlasti retko pominju termoelektrane i fabrička postrojenja koja takođe enormno zagađuju.\nIako su neminovno bitne za energetski sektor Srbije, termoelektrane su ujedno i među najvećim zagađivačima na nivou cele Evrope.\nOvo je za razliku od države primetila Energetska zajednica, te je zato pokrenula postupak protiv Srbije, zbog nepotpune primene Direktive o velikim ložištima sa fokusom na smanjenje emisije iz istih.\nNa termoelektrane se kao problemi nadovezuju i Železara i RTB Bor, gde se očito zarad kineskih investitora prikriva stanje zagađenog vazduha u ova dva grada i pored stalnih protesta i apela građana za rešavanje problema.\nNa to se postavlja pitanje šta je preče i važnije prihod ili zdravlje ljudi?\nZagađen vazduh je ozbiljan problem, prekomerna koncentracija raznih čestica, a u prvom redu PM 2.5 i PM 10 i te kako dovodi do zdravstvenih problema i prevremenih smrti (prema podacima SZO 11.500 ljudi godišnje umre u Srbiji).\nOdgovor na ove probleme nije sadnja drveća kako predlaže resorni ministar, jer ono iako može rešiti problem to predstavlja samo deo rešenja, ali sistemskog odgovora još uvek nema.\nIzgleda da tako nadležni vide spas.\nČim zaduva Košava Beograd i okolina progledaju i prodišu, a nadležni odahnu od pritisaka javnosti, ali samo privremeno.\nMeđutim, proći će i ova zima, ali brzo će opet doći oktobar mesec, a sa ovakvim pristupom očito i ponavljanje priče koja se gura pod tepih.\nkošavaLični stavNenad SpasojevićvetarZagađen vazduh


Mobilni telefoni, 21.11.2014, 00:06 AM\nAnalizirajući treću verziju trojanca NotCompatible koja regrutuje Android uređaje u bot mrežu istraživači iz firme Lookout su zaključili da je NotCompatible.C postavio nove standarde u pogledu sofisticiranosti malvera i operativne kompleksnosti. Malver je neuhvatljiv i otporan u toj meri da podseća na “kišnu glistu sa odsečenim zadnjim krajem koja se obnavlja i napreduje”, kažu istraživači.\nMalver NotCompatible stoji iza jedne od višenamenskih mobilnih bot mreža koje najduže traju a sa novom verzijom postao je još nevidljiviji i otporniji. Malver je pravi primer kako napreduje kompleksnost mobilnih malvera i kako se pozajmljuju tehničke taktike već viđene kod malvera za računare.\nPrva verzija malvera, NotCompatible.A, je prvi put otkrivena 2012., a pretnja je delovala kao proksi na inficiranim uređajima. Sa verzijom C ovog malvera uočljivo je da je tehnologija sazrela ali da je upotreba ostala ista. Bot mreža NotCompatible se koristila za slanje spama na Live, AOL, Yahoo i Comcast adrese, masovnu kupovinu karata na Ticketmaster, Live Nation, EventShopper i Craiglist, za pokretanje brute-force napada protiv WordPress sajtova i za kontrolu kompromitovanih sajtova. Istraživači su uvereni da se bot mreža iznajmljuje kriminalcima za različite aktivnosti. Malver se može koristiti i za ciljane napade na korporativne mreže jer omogućava napadačima da koriste inficirane uređaje kao proksije.\nKada je otkriven pre dve godine, NotCompatible je bio prvi malver za Android koji se širio u drive-by download napadima sa kompromitovanih sajtova.\nUređaji koji bi posetili takve sajtove automatski bi preuzeli maliciozni .apk fajl. Korisnici bi tada videli obaveštenje o završenom preuzimanju i kada bi kliknuli na njega od njih bi se tražilo da instaliraju aplikaciju ako je u podešavanjima telefona omogućeno instaliranje aplikacija preuzetih iz nepoznatih izvora.\nMetod distribucije malvera je i sa novom verzijom ostao uglavnom nepromenjen, ali su sam malver i njegova C&C infrastruktura značajno evoluirali od 2012. godine,\nNotCompatible.C šifruje sve komunikacije sa C&C serverima za komandu i kontrolu, tako da se taj saobraćaj ne može razlikovati od legitimnog saobraćaja. Malver takođe može direktno komunicirati sa drugim inficiranim uređajima, formirajući peer-to-peer mrežu.\nNapadači balansiraju opterećenje i koriste geolokacijske tehnike na strani infrastrukture tako da se inficirani uređaji preusmeravaju na jedan od više od 10 različitih servera koji se nalaze u Švedskoj, Poljskoj, Holandiji, Velikoj Britaniji i SAD.\nIako do sada ovaj malver nije korišćen u napadima na korporativne mreže, proksi kapaciteti malvera omogućavaju da on bude potencijalna pretnja takvim okruženjima. Ako se uređaj inficiran malverom NotCompatible.C unese u kompaniju, oni bi mogao omogućiti operaterima bot mreže pristup kompanijskoj mreži.\n“Uz pomoć NotCompatible proksija, napadač može uraditi bilo šta, od popisivanja ranjivih računara unutar mreže, do iskorišćavanja ranjivosti i traženja podataka. Mi verujemo da je NotCompatible već prisutan u mnogo korporativnih mreža jer smo primetili, preko baze korisnika Lookouta, stotine korporativnih mreža sa uređajima koji su se susreli sa malverom NotCompatible”, kažu istraživači.