Ministri o migrantima i imovini u Hrvatskoj\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine razmatrat će na sjednici zakazanoj za danas Informaciju o stanju u oblasti migracija u BiH u vezi s povećanim prilivom migranata u BiH koju je pripremilo Ministarstvo sigurnosti.\nMinistar sigurnosti Dragan Mektić upoznao je novinare ove sedmice s najnovijim podacima o broju migranata koji su u BiH ušli u proteklim mjesecima, kazavši da je do sada ušlo 6.513 nelegalnih migranata, 292 njih je po postupku readmisije prihvaćeno iz susjednih zemalja.\nDržavni ministar naglasio je da za sada nema drastičnog povećanja broja migranata nakon zasjedanja Operativnog štaba o pitanju migracija koji se sastaje svake sedmice kako bi nadležni pratili stanje kada su migracije u pitanju.\nPred ministrima Vijeća ministara je i Informacija o aktivnostima u vezi sa zaštitom imovine i prava Bosne i Hercegovine u Republici Hrvatskoj koju je pripremio Pregovarački tim za provedbu Sporazuma o pitanjima sukcesije.\nTako će ministri biti upoznati s Informacijom u vezi s rješavanjem imovinsko-pravnih odnosa na nekretninama u državnom vlasništvu te Informacijom o predmetima koje je vodilo i vodi Pravobranilaštvo BiH u pravnim stvarima zaštite imovine i prava BiH u Hrvatskoj.\nMinistar pravde Bosne i Hercegovine Josip Grubeša ranije je kazao da u Vijeću ministara BiH postoji spremnost da se ovo pitanje riješi, ali je naglasio da je Vijeće ministara zaduženo samo za imovnu koja se registrira na državnom nivou, a u Hrvatskoj je to sedam objekata.\nNajvažnijim je tada nazvao da BiH ne ostaje bez imovine kako se to u medijima spekulira nakon usvajanja Zakona o upravljanju državnom imovinom u Hrvatskoj, koji omogućuje stavljanje u funkciju nekretnina za koje nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi.\nPred ministrima će se naći i izvještaj o izvršenju budžeta institucija i međunarodnih obaveza BiH za prva tri mjeseca ove godine i analiza vanjskotrgovinske razmjene BiH za prva tri mjeseca.\nNa dnevnom redu je i Prijedlog odluke o usvajanju Godišnjeg programa za zaštitu potrošača u BiH za ovu godinu i informacija o načinu i provođenju adekvatne kontrole nad finansijskim sredstvima koje Vanjskotrgovinska komora BiH ostvaruje u vršenju javnih ovlaštenja.


Sajber kriminalci koriste lažne napade kako bi zavarali žrtve i bezbednosne istraživa\nTema: Sajber kriminalci koriste lažne napade kako bi zavarali žrtve i bezbednosne istraživa\nSajber kriminalci koriste lažne napade kako bi zavarali žrtve i bezbednosne istraživače\nKriminalci koji sprovode ciljane napade koriste veliki broj različitih taktika obmanjivanja kako bi izbegli detekciju, pri čemu postavljaju lažne („false flag“) vremenske oznake, jezičke zamke, malver, a takođe radi i pod okriljem drugih, nepostojećih, grupa. Ovi rezultati prezentovani su na događaju Virus Bulletin, a do njih su došli istraživači kompanije Kaspersky Lab, Brajan Bartolomju (Brian Bartholomew) i Huan Andres Gerero Sade (Juan-Andres Guerrero-Sade).\nIdentitet grupe koja je iza ciljanog sajber napada je pitanje na koje svako želi da dobije odgovor i uprkos tome što je do tog podatka teško doći, nije nemoguće ustanoviti ko su počinioci. Kako bi demonstrirali sve veću složenost sajber napada, kao i činjenicu da je jako teško otkriti ko stoji iza njih, dva bezbednosna stručnjaka iz kompanije Kaspersky Lab objavila su dokument koji pokazuje koliko sajber napadača koristi takozvane ,,false flag” napade kako bi zavarali žrtve i bezbednosne istraživače.\nNeki od indikatora koje istraživači najčešće koriste kako bi ustanovili odakle dolaze napadi su:\nDokumenti koji su zaraženi malverom nose vremensku oznaku koja ukazuje na to kada su kompromitovani. Ukoliko istraživači sakupe dovoljan broj primera, oni mogu odrediti vreme kada programeri rade, što može ukazati na vremensku zonu kada oni uglavnom sprovode napade. Međutim, ove vremenske oznake je veoma lako menjati.\nMalver dokumenti često sadrže određene tragove koji mogu otkriti autora malvera. Najočigledniji tragovi su jezik, tj. jezici koji su korišćeni na malver virusu, kao i nivo jezičkog znanja. Ovi jezički tragovi mogu da otkriju ime korisnika kao i interne nazive projekata i kampanja. Takođe, "fišing" dokumenti mogu sadržati meta podatke koji mogu nenamerno sačuvati bitne informacije koje odaju informacije o autorovom računaru.\nMeđutim, sajber napadači mogu lako da manipulisati jezičkim markerima kako bi zbunili istraživače. Tragovi jezičke obmane koji su detektovani u malveru koji je koristila grupa Cloud Atlas sadržali su arapske karaktere u verziji za Blackberry uređaje, hindi karaktere u verziji za Android uređaje, i reči ,,JohnClerk” u verziji za iOS uređaje, iako mnogi sumnjaju da je grupa povezana sa istočnoevropskom mrežom. Malveri koje je koristila grupa Wild Neutron uključivali su jezičke markere na rumunskom i ruskom jeziku.\nInfrakstruktura i pozadinske veze\nPronalaženje komandnih i kontrolnih (C&C) servera koje koriste kriminalci je slično nalaženju njihove kućne adrese. C&C infrastruktura može biti skupa i komplikovana za održavanje, tako da čak i dobro opremljeni napadači imaju tendenciju da ponovo koriste C&C ili ,,fišing” infrastrukturu. Pozadinske veze mogu odati tragove o napadačima ukoliko oni neadekvatno sakriju internet veze kada vraćaju podatke sa mejl servera, pripremaju ,,fišing” server ili se prijavljuju na hakovan server.\nPonekad, takav „neuspeh“ može biti i nameran, pa je tako grupa Cloud Atlas pokušala da zbuni istraživače koristeći IP adrese koje su imale poreklo iz Južne Koreje.\nAlati: malver, kod, lozinke, exploit softver\nIako se neki sajber kriminalci oslanjaju na javno dostupne alate, mnogi od njih preferiraju da kreiraju ručno pravljene alate i exploit softvere, i ne žele da ih dele sa drugima. Prisustvo specifične porodice malvera može pomoći istraživačima da pronađu sajber napadače.\nČlanovi kriminalne grupa Turla odlučili su da iskoriste ovu pretpostavku kada je njihov malver bio opkoljen unutar zaraženog sistema. Umesto da povuku svoj malver, kriminalci su instalirali redak primerak kineskog malvera koji je komunicirao sa infrastrukturom lociranom u Pekingu, koja nema nikakve veze sa grupom Turla. Dok je bezbednosni tim žrtve jurio lažni malver, članovi grupe Turla su neprimetno uklonili sopstveni malver i izbrisali sve tragove iz sistema žrtve.\nMete napadača su još jedan način za njihovo otkrivanje, ali uspostavljanje precizne veze zahteva veštu interpretaciju i analizu podataka. U slučaju napada kriminalne grupe Wild Neutron, lista žrtava je bila toliko raznovrsna da je to istraživače dovelo u zabunu.\nNeki sajber napadači koriste činjenicu da javnost ima potrebu da stvori povezanost između napadača i njihovih meta, tako što rade pod okriljem drugih (često nepostojećih) hakerskih grupa. Ovo je pokušala grupa Lazarus tako što je prilikom napada na Sony Pictures Entertainment 2014. godine radila pod okriljem hakerske grupe „Guardians of Peace”. Smatra se da je hakerska grupa Sofacy takođe koristila istu taktiku.\nNe treba izostaviti i činjenicu da neki napadači čak pokušavaju da okrive druge sajber kriminalce. Ovo je tkatika koji je koristila grupa TigerMilk, tako što je potpisala svoj backdoor program istim ukradenim sertifikatom koji je prethodno koristila grupa Stuxnet.\n„Pripisivanje sajber napada određenim grupama ili pojednicima je komplikovano, nepouzdano i subjektivno, a sajber napadači se trude da manipulišu indikatorima na koje se oslanjaju istraživači, što situaciju čini dodatno zbunjujućom. Mi verujemo da je črsto nemoguće pripisati sajber napad određenoj grupi ili pojedincu. Pored toga, sakupljanje informacija o sajber pretnjama i napadačima ima veliku vrednost i prevazilazi pitanja kao što su „Ko je odgovoran za napad?“. Neophodno je da na globalnom nivou postoji razumevanje i shvatanje informacija koja ukazuju na to koje su glavne pretnje i napadaču u malver ekosistemu, kao i da se obezbede stabilne i aktuelne informacije o sajber pretnjama kompanijama koje žele da poseduju te podatke. Upravo to bi trebalo da bude naš fokus”, izjavio je Brajan Bartolomju (Brian Bartholomew), viši bezbednosni istraživač u kompaniji Kaspersky Lab.


FBI istražuje Milorada Dodika: Na meti i drugi visoki zvaničnici! – Haber.ba\nFBI istražuje Milorada Dodika: Na meti i drugi visoki zvaničnici!\nMinistar sigurnosti BiH Dragan Mektić je u oktobru prošle godine za “EuroBlic” izjavio da su stručnjaci iz FBI i tužilaštva SAD navodno spremni da dođu u Sarajevo kako bi, prema njegovim tadašnjim riječima, pomogli u prikupljanju dokaza o kriminalu i korupciji domaćih političara.\nAmerički FBI aktivno se uključio u istragu o navodnim sumnjivim poslovima predsjednika bh. entiteta Republike Srpske Milorada Dodika, saznaje “EuroBlic“…\nAdvokat Slobodana Pavlovića, vlasnika “Pavlović banke”, Miodrag Stojanović potvrdio je “Euroblicu” da su agenti FBI u Chicagu uzeli izjavu od Pavlovićeve supruge Mire u vezi sa poslovanjem banke na čijem se čelu nalazi njen muž.\n“Agenti FBI izvršili su kontrolu poslovanja Pavlović banke”, kratko je poručio Stojanović.\n“Amerikanci su preko svoje ambasade u Sarajevu još početkom 2016. ponudili pomoć vlastima na nivou BiH u prikupljanju dokaza protiv američkog državljanina Slobodana Pavlovića u vezi s kreditiranjem vile koju je tadašnji premijer (bh. entiteta) RS Milorad Dodik 2007. godine kupio na Dedinju. Iako je zbog toga u Sarajevo tad doputovao i “specijalista” FBI za finansijske malverzacije, tadašnji glavni tužilac Tužilaštva BiH Goran Salihović odbio je ponuđenu saradnju. To je, između ostalog, bio jedan od glavnih razloga zbog kojih je ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić kasnije ušao u žestoki sukob sa Salihovićem i što je, na kraju, dovelo do Salihovićeve suspenzije sa pozicije glavnog tužioca BiH”, ističu sagovornici “Euroblica”.\nDodaju da se američka ponuda za pomoć pri rasvijetljavanju sumnjivih poslova u koje su upleteni ovdašnji političari nije ograničila samo na aktuelnog predsjednika bh. entiteta RS, već da su SAD svoju asistenciju ponudile u svim slučajevima u kojima postoji sumnja da su u nezakonite radnje umiješani ovdašnji visoki državni zvaničnici.\n“Na tajnom sastanku, koji je početkom prošle godine održan u Ambasadi SAD u Sarajevu, predstavnicima pravosudnog i sigurnosnog sektora u BiH obećana je pomoć FBI u rasvijetljavanju čak i najsloženijih slučajeva privrednog kriminala. Amerikanci su tada otvoreno poručili da su istražnim organima BiH spremni da na raspolaganje stave svoje najbolje stručnjake za informacione tehnologije i profesionalne “hakere”, koji će “provaliti” u elektronsku poštu i privatne prepiske osumnjičenih”, ističu sagovornici “Euroblica”.\nTeme:FBI, istraga, kriminal, Milorad Dodik


Stejt Department: u Hrvatskoj raste verska netrpeljivost - BIGportal.ba\nVerska netolerancija u Hrvatskoj je u porastu, posebno na internetu, kao i upotreba prooustaških grafita, objavio je Stejt Department.\nU godišnjem izveštaju o verskim slobodama u 2018. godini, se između ostalog, navodi da su jevrejske i ateističke organizacije američkim posmatračima kazale da su nekatolička deca diskriminisana u javnim školama.\nU izveštaju se posebno ukazuje da su jevrejska i srpska manjinska zajednica i ove godine, treću godinu zaredom, komemoraciju u Jasenovcu održale mimo državne, nezadvoljne odnosom države prema veličanju ustaštva i ustaškim simbolima.\nIslamska zajednica je, navodi se, istakla da ima dobre odnose s vladom, kao i da je nakon susreta u aprilu s premijerom Andrejem Plenkovićem zagrebačko-ljubljanski metropolit Porfirije Perić iskazao zadovoljstvo pravnim statusom Srpske pravoslavne Crkve.\nU izveštaju Stejt departmenta se podseća da i Savet Evrope u svom izveštaju iz maja ove godine da je u Hrvatskoj u porastu verska netolerancija, uključujući i ona na internetu, kao i proustaški grafiti.\nUkazuje se da su manjinske verske zajednice izvestile o povremenim slučajevima verbalnog zlostavljanja i fizičkog napada, a u izvešštaju Evropskog Ombudsmana stoji da komentari na raznim internet portalima optužžuju Jevreje za potkopavanje demokratije, slobode i finansijskih institucija.\nStejt Department ističe da od ukupno 4,3 miliona stanovnika u Hrvatskoj, što je procena iz jula 2018, oko 86,3 odsto je katoličke, 4,4 odsto srpske pravoslavne, a 1,5 odsto muslimanske veroispovesti.\nGotovo četiri odsto se identifikuje kao nevernici ili ateisti.\nPreostali deo čine Jevreji, protestanti i drugi hršišćani, a prema podacima Saveza jevrejskih opština u Hrvatskoj živi između dve i 2,5 hiljade pripadnika jevrejske vere.\nDržžavni sekretarijat SAD takođe navodi da nevladine organizacije izveštavaju da se granična policija prema migrantima ponašala protivno njihovim verskim uverenjima, ali da vlada odbacuje te optužžbe.\nPodseća se i na upozorenja ombudsmana da su neke zdravstvene institucije odbile lečenje Jehovinim svedocima koji zbog svojih uverenja nisu hteli da prime transfuziju krvi, i da, kako jevrejski čelnici smatraju, vlada nije preduzela konkretne korake za vraćanje imovine ove zajednice zaplenjene tokom holokausta.\nStejt Department prenosi podatke kancelarije hrvatske Komisije za odnose s verskim zajednicama o tome kako je vlada 2018. dala oko 38 miliona evra Katoličkoj Crkvi za plate, penzije i u druge svrhe, što je pad s 40 miliona u odnosu na 2017. godinu.\nVlada je finansirala i druge verske zajednice koje imaju ugovor s državom, proporcionalno njihovoj veličini, s 2,8 miliona evra.\nGodiššnji izveštaj američkom Kongresu o verskim slobodama u svetu, objavljen proššle nedelje, govori o stanju u svim držžavama i sprovodi se od 1998. godine. Podaci se prikupljaju od vlada, verskih zajednica, nevladinih i drugih organizacija, novinara i drugih relevantnih institucija, navodi agencija.


Otvoren konkurs za Oktobarski likovni salon - juGmedia\nU Kovid bolnici Opšte bolnice Leskovac hospitalizovano je na današnji dan 94 pacijenta, od…\nLeskovački kulturni centar raspisuje konkurs za izložbu ovogodišnjeg 58. Oktobarskog likovnog salona i poziva sve zainteresovane likovne, primenjene i multimedijalne umetnike, da prilože svoje radove.\nDostavljene ponude razmatraće stručni žiri, a rezultati će biti poznati do 10. oktobra\nRadovi se mogu doneti svakog dana od 9 do 14 časova, ili poslati poštom preporučeno na adresu: Leskovački kulturni centar, Bulevar oslobođenja 101, 16000 Leskovac.\nKonkurs je otvoren do 25. septembra 2020. godine.\nPosle završenog konkursa i selekcije, od strane stručnog žirija, biće dodeljene novčane nagrade autorima tri najbolja rada.\nU Jablaničkom okrugu 35 pozitivnih na virus korona, skoro svaki treći testiran\nU poslednja 24 časa u Zavod za javno zdravlje u Leskovcu stiglo je 96 rezultata testiranih uzoraka PCR testovima, iz grada Leskovca 51, od kojih je 35…\nHala „Partizan“ u centru Leskovca pu...\nSportska hala „Partizan“ u centru Leskovca biće punkt…


Juventus i Milan pristali, Iguain uskoro u Čelziju - SPORTSKI ŽURNAL\nČelzi je dogovorio sve detalje sa Milanom, ali i Juventusom koji ga je pozajmio ove sezone klubu sa San Sira, od ranije i sa Iguainom, pa bi čitav posao uskoro trebalo da se ozvaniči\nArgentinski golgeter Gonzalo Iguain trebalo bi da do kraja nedelje pređe u Čelzi iz Milana, pišu italijanski i britanski mediji.\nČelzi je dogovorio sve detalje sa Milanom, ali i Juventusom koji ga je pozajmio ove sezone klubu sa San Sira, od ranije i sa Iguainom, pa bi čitav posao uskoro trebalo da se ozvaniči.\nBritanski „Evening Standard“, dobro upućen u dešavanja u Čelziju, piše da će Iguain čak sutra stići u London kako bi dobio dozvolu da igra već u subotu u gradskom derbiju protiv Arsenala u Premijer ligi.\nIguain će do kraja sezone biti na pozajmici među „plavcima“ sa pravom otkupa na leto za 36 miliona evra, što će zavisiti od učinka 31-godišnjeg napadača.\nNa transferu je insistirao menadžer Čelzija Mauricio Sari, koji je uspešno sarađivao sa Iguainom u Napoliju, ali i sam igrač jer mu se ne ostaje više u Milanu.\nTokom karijere Iguain je nastupao još za Real Madrid i River Platu.


Sa 11 evropskih destinacija, 22 leta nedeljno, dva inostrana loukost prevoznika i jednim nacionalnim, niški aerodrom dostigao je rast od 300 odsto\nAerodrom u Nišu i dalje će napredovati ukoliko pogrešna politika ne umeša prste, ocenili su sagovornici Radija Slobodna Evropa. Nakon odluke države da ga preuzme od Grada, u delu javnosti pojavila se sumnja u svetlu budućnost niške vazdušne luke Konstantin Veliki koja je u 2017. ostvarila rekord sa više od 300.000 putnika.\n"Očekujem da će Aerodrom Niš i dalje da raste. On će se do jedne tačke razvijati skoro prirodnim tokom ukoliko mu onaj ko upravlja aerodromom, ne govorim tu samo o menadžmentu već mislim na Grad ili Republiku, ne bude smetao", kaže za RSE Predrag Vujović, nekadašnji direktor Jat Ervejza (Jat Airways), nacionalne aviokompanije iz koje je partnerstvom sa državom nastala današnja Er Srbija (Air Serbia).\n"Pa nema tu neke posebne tajne. Njegova lokacija je jako dobra”, odgovara Predrag Vujović na pitanje kako je uspeo Aerodrom Konstantin Veliki.\nAlternativa ili konkurencija? Aerodrom Nikola Tesla u Beogradu\n"Loukost kompanije svaki peni gledaju da uštede jer su one na taj način u mogućnosti ponude niske cene karata. Štede od toga koliko prtljaga možete da nosite, do raznih doplata kao što su izbor sedišta i slično… Ako im niški aerodrom nudi bolje uslove, svakako da će da lete više od Niša a manje od Beograda”, kaže Vujanić.\n"Loukost kompanija će da se pojavi na svakom aerodromu gde može da izdrži ekonomski. Cilj im je da imaju što više letova na što više aerodroma da bi privukle što veći broj putnika. One sigurno neće leteti samo tamo gde je ekonomski neisplativo. Mislim da su im trenutno isplativi i Beograd i niški aerodrom", navodi Vujanić.\n"Pušta se da tržište i putnici sami izaberu. Da sami procene da li im se isplati da iz, na primer, Beograda idu autom do Niša i onda odatle za Milano. A kod loukost kompanija je ključno da je rezultat njihove uštede u poslovanju niska cena karata koja se pojavi na tržištu", kaže Vujović.\nNiskobudžetne kompanije, objašnjavaju sagovornici RSE, razvile su specifičan način funkcionisanja radi što manjih troškova pa stoga imaju 80 ili 90 zaposlenih po avionu, dok je kod redovnih prevozilaca njihov broj i do pet puta veći. U okruženju Srbije mnoge države čak više i nemaju nacionalnu aviokompaniju, kao što su članice Evropske unije Mađarska, Bugarska, Slovačka, jer su odlučile da su neisplative.\n"Postoji mogućnost da se posrednim putem to reguliše. Ako donesete odluku da ne želite da favorizujete loukost kompanije, odnosno da ćete ih destimulisati, samo ćete im uvesti visoke cene usluga na aerodromima koje ne mogu da izdrže i dati im loša mesta za avione", smatra Vujanić.\n"Pušta se da tržište i putnici sami izaberu", smatra Vujović\n"Sigurno je da će takva investicija ubrzati porast broja putnika jer će aviokompanijama omogućiti kvalitetniji servis. A to da li će biti u vlasništvu Grada ili Republike ne daje plus ili minus. Stvar je u tome da se postavi stručno rukovodstvo koje će pratiti zahteve tržišta i prevozilaca šta korisnicima tog aerodroma treba", zaključuje Vujović.\nKontrola letenja Srbije i Crne Gore (SMATSA), saopšteno je 26. aprila 2018, potpisala je sa Evropskom investicionom bankom (EIB) ugovor o kreditu vredan 45 miliona evra za osavremenjavanje i izgradnju objekata kontrole leta i radarskih sistema na aerodromima u Srbiji. Najznačajnije ulaganje, kako se navodi, je na Aerodromu Konstantin Veliki gde će biti izgrađen novi kontrolni toranj vredan 5,5 miliona evra.\nZahtev za smenom čelnika Niša zbog poklanjanja aerodroma republičkoj vlasti


Javni poziv za podnošenje prijava za dodjelu bespovratnih sredstava u okviru projekta Via Dinarica - Službene stranice Grada Mostara\nGrad Mostar u saradnji sa UNDP-om imlementira i sufinansira projekt Via Dinarica. Via Dinarica je koncept koji povezuje sedam država, obuhvaćajući Dinarske Alpe od Slovenije do Albanije. U proteklih nekoliko godina, Via Dinarica je postala regionalna turistička destinacija koja nudi planinarenje svjetskog ranga, biciklizam, skijanje, ribolov, kajakaštvo, rafting, speleologiju i pregršt drugih mogućnosti za istraživanje Dinarida te upoznavanje tradicionalnog načina života i gastronomije. Stoga je Via Dinarica (http://viadinarica.com) platforma koja ima potencijal za razvoj lokalnih zajednica i malih preduzeća u području ugostiteljstva te pružanja turističkih usluga u okviru aktivnog turizma na lokalnom, državnom i međunarodnom nivou, kao i promociju istorijske i kulturne baštine.\nTrenutno je raspisan “Javni poziv za podnošenje prijava za dodjelu bespovratnih sredstava u okviru druge faze projekta Via Dinarica” koji implementira i sufinancira Razvojni program Ujedinjenih naroda u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH), uz finansijsku podršku Agencije Sjedinjenih Američkih Država za međunarodni razvoj (USAID BiH) i Agencije za razvojnu saradnju Republike Italije (AICS). Druga faza ovog projekta se provodi u saradnji s domaćim partnerima – Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, Federalnim ministarstvom okoliša i turizma, Ministarstvom trgovine i turizma Republike Srpske, lokalnim vlastima, nevladinim i privatnim sektorom aktivnim u turizmu, a među jedinicama lokalne samouprave na koje se ovaj poziv odnosi je i Grad Mostar.\nJavni poziv ima za cilj dodatno poboljšati ponudu i zadržati turiste na duži period, doprinoseći ugledu Via Dinarice kao regionalne turističke destinacije kroz poboljšanje i proširenje turističkih smještajnih kapaciteta i povećanje raznolikosti turističkih usluga i proizvoda (kulturnog, istorijskog, sportsko-rekreativnog i avanturističkog turizma i slično) duž bijele, zelene i plave staze u Bosni i Hercegovini. U širem smislu, ova shema za dodjelu bespovratnih finansijskih sredstava će doprinijeti oporavku od posljedica Covid -19 pandemije i jačanju cjelokupnog turističkog sektora u Bosni i Hercegovini.\nSve informacije možete pronaći na link-u:


Miodrag Lončarević direktor TORS: "Jesenji sajam" podstrek za promociju potencijala Srpske - Novosti Plus\nMiodrag Lončarević direktor TORS: “Jesenji sajam” podstrek za promociju potencijala Srpske\nU Banjaluci je danas otvoren “Jesenji sajam 2021” na kojem će se do 13. novembra predstaviti više od 100 izlagača iz regiona. “Jesenji sajam 2021” obuhvata 24. Međunarodni sajam lova, ribolova, ekologije i sporta “Lorimes 2021”, 24. Međunarodni sajam turizma i ugostiteljstva, te 24. Međunarodni sajam hrane i pića.\nDirektor Turističke organizacije Republike Srpske (TORS) Miodrag Lončarević kaže da na sajmu ima više od 100 izlagača znači da postoji interesovanje i potreba da se ovakve i slične manifestacije održavaju u Republici Srpskoj.\n-Ove grane koje su danas predstavljene razvojna su šansa Republike Srpske. Ovo su naši potencijali i u prehrambenoj industiji, u turizmu, u lovstvu i svemu onome što imamo priliku da vidim, kaže Lončaervić.\nOn kaže da ova organizacija, zajedno sa 29 lokalnih turističkih organizacija, predstavlja turističke potencijale i istakao da ovakve manifestacije daju podstrek svima da što više rade na promociji tih potencijala.\n“Ovdje smo da pokažemo i gastro turizam, kao i domaće proizvođače kućne radinosti i udruženja, istakao je Lončarević.\nOn je naveo da su na sajmu, između ostalih, Turistička organizacija Vojvodine, Turistička organizacija Crne Gore, te turističke organizacije iz Federacije BiH koje će razmijeniti iskustva u turističkom potencijalu i da bi prevazišli kovid pandemiju, te da ubuduće nastupaju zajednički prema evropskim i svjetskim tržištima.\nOn ističe da Republika Srpska u okviru turističke ponude, nudi različite sadržaje i programe za sve turiste koji dođu.\n– Ljubitelji avanture, aktivnog odmora, prirode, te svih mjesta koja čuvaju duh istorije i tradicije, pronaći će kutak za sebe. Pored svih vidova turizma i atraktivnih destinacija imamo i bogatu gastro ponudu, kao i neizostavnu „dobru kapljicu“ domaćih proizvođača, istakao je Lončarević.\n“Jesenji sajam 2021” u Banjaluci odličnu je priliku da turistička ponuda Republike Srpske bude predstavljena u najboljem svjetlu, rekla je ministar trgovine i turizma Srpske Suzana Gašić.\nOna je navela da je ova sajamska manifestacija prilika da se zajednički prave dobri aranžmani za sve zainteresovane iz regiona i šire da posjete Srpsku, njene ljepote i prirodna bogatstva.\nGašićeva je rekla da je sektor turizma i ugostiteljstva najpogođeniji u vrijeme pandemije i zahvalila svim izlagačima koji su se odazvali na poziv organizatora da dođu i predstave ponudu.\nOna je dodala da je “Jesenji sajam” objedinio i spojio tri sajma u jedno – Međunarodni sajam lova, ribolova, ekologije i sporta “Lorimes 2021”, Međunarodni sajam turizma i ugostiteljstva, te Međunarodni sajam hrane i pića.\n“Zadovoljstvo je danas biti ovdje, pogotovo nakon godinu i po dana koja je iza nas, veoma nezahvalna za sve ove sektore, osim za ribolovce i lovce koje pandemija nije pogodila, rekla je Gašićeva.\nPremijer Radovan Višković, koji je otvorio sajam kaže da izlagačima i organizatoru želim da čestitam na hrabrom potezu da i u godini korone i u vremenu zahtjevne ili teške epidemiološke situacije organizuju ovakav sajam.\n-Vlada Republike Srpske je pokrovitelj ovog sajma i mi ćemo to raditi i u narednom periodu, podržavati ovakve aktovnosti, najavio je Višković.\nOn je izrazio zadovoljstvo da se na sajmu nalaze ljudi iz Srbije i Vojvodine, jer Srpska sa njima ima više nego dobru saradnju.\n-Želim da i sa ostalima iz regiona napravimo saradnju kao što je sa Vojvodinom. Samo prije mjesec i nešto dana bili smo na Novosadskom sajmu, dogovorili smo se da ubuduće na svim sajmovima i u regionu i dalje u Evropi i svijetu nastupamo zajedno kako bismo promovisali naše proizvode i van granica, uslovno rečeno bivše Jugoslavije, na neke druge prostore i time omogućili plasman naših proizvoda i van prostora regiona”, rekao je Višković.\n← BOLNICA SRBIJA: Edukacijom kadra do kvalitetnih usluga\nLjubiša Ćosić oštro odgovorio “Hajat TV”: Iskonstruisali prilog da brane sarajevsku ”objektivnost” →\nSNIMA SE NOVA SEZONA SERIJE “DOBRO JUTRO, KOMŠIJA” (video)\n19 Septembra, 2019 Dragana Morača\t0\nMališani iz Mišinog Hana dobili svoje prvo igralište\n6 Septembra, 2021 6 Septembra, 2021 Dragana Morača\t0


ISTORIJA: Banjčani osvojili KUP | VRANJSKE\nISTORIJA: Banjčani osvojili KUP\n31.05.2018 10:20 » 04.06.2019 11:49\nFudbaleri Vranjske Banje osvojili su Kup Pčinjskog okruga pošto su u finalnom meču na svom terenu savladali drugog finalistu, Moravu iz Vladičinog Hana, rezultatom 4:0 (2:0).\nU izuzetno fer i korektnoj utakmici, pred rekordnih nekoliko stotina navijača koji su frenetično bodrili svoje igrače, Banjčani su pobedili solidan tim Morave sa 4:0 golovima Stojkovića u 65. minutu i trostrukog strelca Petrovića u 6, 17. iz jedanaesterca i 78. minutu.\nNajverniji navijači Vranjske Banje priredili su nesvakidašnji dekor na stadionu kraj železničke pruge, vatrenim i sportskim navijanjem za svoje ljubimce i pratećom pirotehnikom, da bi posle završetka utakmice zajedno sa domaćim fudbalerima burno proslavili osvajanje Kupa Pčinjskog okruga, što predstavlja istorijski uspeh tima sa Banjštice.\nFudbalerima Vranjske Banje pehar Kupa Pčinjskog okruga predao je Blagoje Tabaš, predsednik Okružnog fudbalskog saveza, u prisustvu potpredsednika Petra Stoiljkovića i sekretara Ivice Mladenovića.\nVelikim slavljem nakon uručenja pehara, fudbalera domaće ekipe i velikog broja navijača, okončan je fudbalski praznik u Vranjskoj Banji koji će se pamtiti i dugo prepričavati, ostavljajući trajan pečat u istoriji fudbalske igre u ovom mestu\nFINALE okružnog KUPA za ISTORIJU


Buš počinje višednevnu posetu zemljama Južne Amerike\nPredsednik Buš je danas krenuo u Brazil, na početku šestodnevne turneje po Južnoj Americi tokom koje će da promoviše demokratiju i slobodnu trgovinu. Američki predsednik će sa svojim brazilskim kolegom, Luišom Injacijom Lulom da Silvom, razgovarati o saradnji u preradi šećerne trske u etanol.\nProtivnici predsednika Buša i njegove politike će u nekoliko južnoameričkih gradova održati demonstracije, a u Brazilu, stotine ljudi su nakratko zauzele jedan rudnik, jedan pogon za proizvodnju etanola i druge objekte.\nU Kaliju u susednoj Kolumbiji, protestovali su studenti. Komandant kolumbijske nacionalne policije je danas izjavio za kolumbijski radio da je policija otkrila poruke gerilaca koji planiraju sabotaže i napade tokom boravka predsednika Buša u subotu i nedelju.\nKomandant Horhe Danijel Kastro je rekao da vlasti sprovode bezbednosne mere za sprečavanje takvih akcija.


SKUPŠTINA CG: Odbor za evropske integracije organizovao javnu tribinu na temu "Zakonodavstvo Crne Gore i EU u poglavljima 15 – Energetika i 19 – Socijalna politika i zapošljavanje"\nOdbor za evropske integracije organizovao je 3. jula 2015. godine javnu tribinu na temu "Zakonodavstvo Crne Gore i EU u poglavljima 15 – Energetika i 19 – Socijalna politika i zapošljavanje", u Plavoj sali Skupštine Crne Gore.\nModerator javne tribine bio je Slaven Radunović, predsjednik Odbora za evropske integracije Skupštine Crne Gore, a panelisti Alberto Kamarata (Alberto Cammarata), šef Sektora za politiku, evropske integracije i privredu Delegacije EU u Crnoj Gori, Angelina Živković, v.d. generalnog direktora Direktorata za državne puteve Ministarstva saobraćaja i pomorstva i pregovarač za poglavlje 15 – Energetika i Arijana Nikolić-Vučinić, v.d. generalnog direktora Direktorata za predškolsko i osnovno obrazovanje i vaspitanje i vaspitanje i obrazovanje lica sa posebnim obrazovnim potrebama Ministarstva prosvjete i pregovarač za poglavlje 19 – Socijalna politika i zapošljavanje.\nU uvodnom obraćanju, predsjednik Odbora, Slaven Radunović, je predstavio zakonodavni okvir i osnovne aspekte poglavlja 15 i 19, te istakao da obje tematike snažno utiču na život građana svakog dana. Kako je naveo, u oblasti energetike, ključan globalni cilj je povećanje energetske efikasnosti, koja može značajno doprinijeti poboljšanju kvaliteta života, stimulisanju inovacija i zaposlenosti i ekonomskom rastu. Sa druge strane, oblast socijalne politike i zapošljavanja podrazumijeva borbu protiv izazova kao što su dugoročna nezaposlenost, nezaposlenost mladih, nesklad između raspoloživih i traženih vještina radne snage, regionalne razlike u nivou zaposlenosti i diskriminacije u zapošljavanju.\nŠef Sektora za politiku, evropske integracije i privredu Delegacije EU, Alberto Kamarata, istakao je da politika energetike treba da se zasniva na diverzifikaciji, konkurenciji i održivosti, a u tom smislu Evropska unija radi na uspostavljanju nove slobode – slobodnog cirkulisanja energije, u kontekstu uspostavljanja Energetske unije. U pogledu socijalne politike i zapošljavanja, on je ovo poglavlje nazvao raskršćem između političkih i ekonomskih kriterijuma. Kamarata je naročito istakao rad Evropskog socijalnog fonda, zahvaljujući kojem 15 miliona evropskih građana godišnje unaprijedi svoje radne vještine u cilju pronalaženja zaposlenja.\nPregovarač za poglavlje 15, Angelina Živković, predstavila je zadatke koji u oblasti energetike očekuju Crnu Goru u narednim fazama pregovora. Istakla je da je Crna Gora u velikoj mjeri uskladila svoje zakonodavstvo sa pravnom tekovinom, a da je u toku izrada novog zakona o energetici, kojim će se država u potpunosti uskladiti sa Trećim energetskim paketom. Ona je dodala da je jedino mjerilo za otvaranje ovog poglavlja usvajanje detaljnog akcionog plana za usklađivanje sa direktivom koja propisuje održavanje minimalnih rezervi sirove nafte i/ili naftnih derivata.\nPregovarač za poglavlje 19, Arijana Nikolić-Vučinić, je navela da pravnu tekovinu EU u ovoj oblasti čine radno pravo, zdravlje i sigurnost na radu, jednako tretiranje muškaraca i žena po pitanjima zapošljavanja i socijalne sigurnosti, politika zapošljavanja i socijalni dijalog. Takođe, postoje posebna obavezujuća pravila u pogledu zabrane diskriminacije po osnovu rasne i etničke pripadnosti, religije i vjere, invaliditeta, starosne dobi i seksualne orijentacije. Nikolić-Vučinić je istakla da je Vlada u martu usvojila Akcioni plan za poglavlje 19, što je ujedno bilo i početno mjerilo za otvaranje poglavlja.\nTokom rasprave, učesnici su bili zainteresovani za mogućnosti zapošljavanja osoba sa invaliditetom, projekte za promociju energetske efikasnosti, te za različite modele rješavanja problema sa energetskim snabdijevanjem. Predstavnici nevladinih organizacija su govorili i o potrebi snažnije saradnje državnih institucija i nevladinog sektora, ne samo kroz radne grupe, već u cjelokupnom procesu pregovora.\nIzvor: Vebsajt Skupštine Crne Gore, 03.07.2014.


Korona fond za oporavak od 750 milijardi evra: dogovor koji je (za sada) spasao EU - Mašina\nEmanuel Makron i Angela Merkel na EU samitu, jul 2020; Izvor: Council of the European Union; ©European Union\nU trenutku kad smo saznali da sprečavanje širenja epidemije koronavirusa van granica prvobitnih lokalnih žarišta u Kini i Italiji neće biti moguće, kao i da su jedini efikasan način borbe protiv koronavirusa mere socijalnog distanciranja, postalo je jasno da, osim ogromnih zdravstvenih posledica, svet u narednom periodu očekuje i ekonomska kriza neslućenih razmera.\nPrema poslednjim podacima, bruto domaći proizvod (BDP) Evropske unije u drugom kvartalu ove godine dostigao je pad od 11,9%, što predstavlja ubedljivo najveći ekonomski pad otkako se podaci prikupljaju na ovaj način. Najveća ekonomija EU, Nemačka, pala je za 10,1%, što predstavlja najveći pad kvartalnog BDP-a ove zemlje u poslednjih 50 godina. Evropska komisija predviđa da će stopa pada evropskog BDP-a na kraju 2020. godine iznositi 8,3%, mada je realno da ta stopa bude i veća. Poređenja radi, u doba ekonomske krize 2009. godine BDP Evropske unije pao je za 4,3%.\nKoje je ekonomske mere EU do sada sprovela?\nEvropska centralna banka (ECB) je od početka pandemije sprovela niz ekonomskih mera s ciljem da obezbedi neophodnu likvidnost banaka i ekonomskih sistema. Najznačajniji instrument predstavlja takozvani Pandemic emergency purchase programme (PEEP), kojim se ECB obavezala da će do kraja 2020. godine kupovati evropske državne i privatne obveznice u vrednosti do 750 milijardi evra i na taj način upumpati ogroman novac u sistem. Kasnije je budžet za ovaj instrument povećan za dodatnih 600 milijardi, dok je vreme sprovođenja ove aktivnosti produženo do juna 2021.\nVeć 23. marta EU je odlučila da prvi put od uvođenja Pakta o stabilnosti i razvoju, aktivira izlaznu klauzulu kojom se suspenduju sva strukturna prilagođavanja koja su bila uslov sprovođenja mera fiskalne ekspanzije zemalja članica. Drugim rečima, zemlje EU više nisu morale da prilagođavaju svoju fiskalnu politiku u skladu s targetom godišnjeg deficita do 3% BDP-a i javnog duga do 60% BDP-a. To je omogućilo zemljama EU neophodnu fleksibilnost u formulisanju i sprovođenju programa fiskalne ekspanzije radi minimiziranja negativnih posledica pandemije. Samo nekoliko dana kasnije, Bundestag je suspendovao tzv. debt break, ustavni amandman koji je ograničavao dozvoljeni federalni deficit na maksimalnih 0,35% kako bi Nemačka mogla da realizuje ambiciozan paket ekonomskih mera u vrednosti od 756 milijardi evra. Nemački ministar finansija, Olaf Šulc, već je najavio da će suspenzija pomenutog ustavnog amandmana biti neophodna i sledeće godine.\nNakon donesene odluke o suspenziji Pakta o stabilnosti i razvoju, devetnaest ministara finansija zemalja članica Evrozone nastavili su zasedanja u okviru Evrogrupe. Sve oči Evrope bile su uprte upravo u ove pregovore, jer se na osnovu njih moglo naslutitii na koji način će EU odlučiti da krene u one odlučnije korake u pogledu rešavanja novonastale ekonomske krize.\nPočetak pregovora nije bio obećavajući. Evrogrupa se vrlo brzo podelila u dva tabora – prvi, predvođen Italijom, Španijom i drugim zemljama koje su pretrpele relativno najveći deo ekonomske štete izazvane pandemijom i koje su zagovarale radikalnije i sveobuhvatnije mere ekonomske pomoći od bogatijih zemalja ka najviše pogođenim zemljama, i drugi tabor, predvođen bogatijim zemljama čiji su glasnogovornici najčešće bili predstavnici Holandije i Austrije, koje su zagovarale pre svega zajmove i uslovljavanje ekonomske pomoći na dotad dobro poznat način.\nRetorika je s vremenom postala i zapaljiva, a optužbe su prštale na sve strane. Najveći negativac u okviru Evrogrupe u očima velikog dela evropske javnosti ubrzo je postao holandski ministar finansija Vopke Hoekstra, koji je izjavama poput one da bilo koja ekonomska podrška van postojećeg mehanizma evropske stabilnosti (ESM), koji podrazumeva ispunjavanje rigoroznih uslova tzv. Trojke, oličenih u merama fiskalne konsolidacije – stvara moralni hazard, stekao nadimak „Gospodin ne”.\nHoekstra je na jednom od sastanaka čak rekao kako bi evropske institucije trebalo da istraže zašto neke zemlje EU (aludirajući na Italiju i Španiju pre svega) nisu imale dovoljno fiskalnog prostora da prebrode negativne ekonomske posledice krize, kao i da bi Evropska komisija trebalo da napiše izveštaj koji bi sadržao i odeljak „naučene lekcije” za ove zemlje, kako bi mogle da nauče na primeru drugih zemalja koje su bile uspešne u izgradnji odbrambenih mehanizama u slučaju finansijske krize. Najoštriji odgovor na ovu izjavu imao je portugalski premijer, Antonio Košta, koji ju je nazvao „odvratnom”, a potom je rekao i kako „niko nema više vremena da sluša iste izjave holandskih ministara finansija još od 2008, 2009. i 2010. godine”.\nGlavno razmimoilaženje između dva suprotstavljena tabora bila je mogućnost uvođenja tzv. korona obveznica. Emitovanje korona obveznica EU u praksi bi značilo da bi se zemlje EU zajednički zadužile na finansijskom tržištu, što bi bio istorijski presedan i nešto protiv čega se većina uticajnih evropskih zemalja (u prvim redovima Nemačka) svim silama borila još od 2008. godine, kada se ovo pitanje i prvi put ozbiljno poteglo. Razlog tome je taj što bogatije zemlje EU poput Nemačke nisu htele da imaju ništa s dugom siromašnijih, južnih zemalja s periferije Evrope. Glavni argument za nepristajanje na zajedničko zaduživanje u vreme krize Evrozone nalazio se u samoj prirodi nastanka krize na zemljama periferije koja je prema dominatnom narativu bila isključivo i jedino interne prirode.\nTek sredinom marta su članice EU postigle kakav takav dogovor oko borbe protiv korone. Bogate države severa ne pokazuju interes za solidarne politike, međutim, upravo to im se može obiti o glavu; Foto: Nemanja Jovanović / Kamerades\nMeđutim, pošto je ekonomska kriza izazvana pandemijom udžbenički primer eksterno izazvane krize, ovaj argument je postao neupotrebljiv.\nUpravo to je grupa od devet evropskih zemalja, koju čine Francuska, Belgija, Luksemburg, Irska, Italija, Španija, Portugal, Slovenija i Grčka, naglasila u svom pismu predsedniku Evropskog saveta, Šarlu Mišelu, u kome predlažu upotrebu instrumenta zajedničkog zaduživanja.\n„Argumenti za upotrebu takvog zajedničkog instrumenta su jaki, budući da se svi suočavamo sa simetričnim eksternim šokom za koji nije odgovorna nijedna zemlja, premda njegove negativne posledice trpimo svi”, glasi jedna od rečenica pisma koji su potpisali šefovi ovih devet evropskih država.\nU nastojanju smirivanja tenzija na evropskom tlu, nemački ministri spoljnih poslova i finansija, Heiko Mas i Olaf Šulc početkom aprila uputili su pismo štampanim medijima na francuskom, španskom, italijanskom, portugalskom i grčkom jeziku u kome se obavezuju na evropsku solidarnost u borbi protiv krize. Ovi nemački visoki zvaničnici su u svom pismu naveli kako im „ne trebaju Trojka, inspektori i program reformi za svaku zemlju koju bi napisala Evropska komisija”. Međutim, kao glavni instrument ekonomske pomoći najpogođenijim zemljama i dalje se pominjao Mehanizam evropske stabilnosti (ESM), dok o potencijalnim korona obveznicama nije bilo reči.\nNakon višednevnih intenzivnih pregovora u okviru Evrogrupe i zajedničke medijacije Nemačke i Francuske između Holandije, sa jedne, i Italije i Španije sa druge strane, devetog aprila je konačno postignut dogovor. Članice EU su se složile o lansiranju novih ekonomskih mera, čija ukupna vrednost iznosi 540 milijardi evra. Ekonomski paket mera sastojao se od 240 milijardi koje su putem nove kreditne linije ESM-a na raspolaganju zemljama u limitiranju negativnih ekonomskih posledica pandemije, 200 milijardi vrednim pozajmicama namenjenim evropskim kompanijama i 100 milijardi evra vrednom programu osiguranja u slučaju nezaposlenosti, koje bi države koristile za mere protiv otpuštanja radnika uključujući smanjivanje broja radnih sati radi očuvanja zaposlenosti.\nKorona obveznice nisu imale svoje mesto u zvaničnoj verziji dogovora. Umesto toga, u nacrtu dogovora u okviru sekcije „Fond oporavka” našle su se samo dve rečenice koje su govorile o korišćenju novca iz budžeta EU kako bi se oživele ekonomije zemalja moguće i pomoću „inovativnih finansijskih instrumenata”. Iako nije bilo reči o količini novca, niti vremenskog roka do uspostavljanja takvog fonda, ove tri magične reči bile su dovoljne da italijanski ministar finansija izjavi kako su „evroobveznice na stolu”. Da suprotstavljeni tabor nije baš imao isti utisak može se zaključiti na osnovu izjave Hoekstre u kojoj kaže: „Jednostavno je. Evroobveznice su predlog koji za mene nije bio prihvatljiv, i nikada neće biti prihvatljiv.” Ono što je u tom trenutku bilo presudno jeste činjenica da je Nemačka iza ovog stava Holandije, ali i drugih zemalja evropskog Severa zvanično još uvek stajala.\nUprkos dogovorenom paketu mera u okviru Evrogrupe, nepremostive razlike između evropskih zemalja u pogledu zajedničkog odgovora EU na ekonomsku krizu očigledno su i dalje postojale.\nMeđutim, šanse za postizanjem dalekosežnog dogovora na nivou EU znatno su porasle nakon što su Angela Merkel i Emanuel Makron u ime Nemačke i Francuske evropskoj javnosti predstavili plan prema kome bi se zajedničkim zaduživanjem svih zemalja EU stvorila sredstva za poseban fond namenjen ekonomskom oporavku pojedinačnih zemalja EU. Novac iz fonda za oporavak bio bi raspodeljen isključivo u vidu bespovratne pomoći zemljama EU koje su pretrpele najveću štetu usled pandemije. Ukupna vrednost ovakvog instrumenta finansiranja bila bi 500 milijardi evra.\nOva objava šefova država Nemačke i Francuske predstavljala je iznenađenje pre svega zbog odluke Nemačke da napravi potpuni zaokret (makar i privremenog karaktera) u svojoj spoljnoj ekonomskoj politici. Mnoge zemlje s periferije EU s pravom mogu da upere prst upravo u Nemačku kao delimičnog krivca za trenutno stanje svojih ekonomija, a posebno javnog sektora (uljučujući i zdravstvo). Upravo su beskompromisne mere štednje koje su zahvaljujući nemačkoj evropskoj hegemoniji postale neizostavan deo ekonomske politike južnih evropskih zemalja dovele do postepenog urušavanja zdravstvenih kapaciteta i posledično – jako limitiranih mogućnosti u kontekstu reakcije na bilo koju veću zdravstvenu krizu.\nMeđutim, ovoga puta, zahvaljujući zajedničkom delovanju nekih od najpogođenijih zemalja uz krucijalnu podršku Francuske, kao i određenim pritiskom koji je dolazio iz pojedinih ekonomskih krugova (čak i u Nemačkoj) Merkelova je bila primorana da preispita svoju ekonomsku poziciju. Pošto se i Francuska ovoga puta našla na dugačkom spisku zemalja koje su pretrpele ogromne zdravstvene i ekonomske posledice usled pandemije, Makron je bio svestan potrebe da francuskoj javnosti pokuša da plasira drugačiju sliku sopstvenog imidža, u kome više ne bi bio viđen kao strastveni zagovornik restriktivnih ekonomskih mera kako ne bi povećao šanse svojim političkim protivnicima u trci za novi predsednički mandat.\nStopama profita: O koronavirusu i o krizi; Evropska centralna banka u Frankfurtu; Foto: Epizentrum / Wikimedia Commons\nSa druge strane, Angela Merkel, suočena s rizikom stvaranja još veće političke krize u EU, pre svega usled rasta podrške evroskeptičnim političkim snagama na periferiji u momentu kada potencijal preoblikovanja geopolitičke moći u svetu doživljava svoj vrhunac, donosi odluku da je za opstanak EU, ali i Nemačke kao najvažnijeg geopolitičkog igrača u okviru iste, najbolje da stane na stranu zemalja koje zahtevaju veću ekonomsku solidarnost.\nNemačka će mnogo lakše ubediti svoje bogatije partnere poput Holandije i Austrije da ovoga puta naprave ustupak, nego što će ubediti južne zemlje, najviše pogođene krizom, da odustanu od insistiranja na većoj finansijskoj pomoći. Uostalom, u očima pojedinih analitičara stajanje na „pravu stranu” u ovom konfliktu potencijalno može i stajati rame uz rame u okviru „pozitivnog” političkog nasleđa Angele Merkel, zajedno s politikom otvorenih granica na početku migrantske krize.\nUprkos svemu, nemačko-francusku inicijativu nije očekivao nimalo lak zadatak u ubeđivanju ostalih zemalja EU da je emitovanje zajedničkog duga i posledična raspodela novca u vidu grantova najbolje rešenje za novonastalu krizu.\nPremijer Austrije, Sebastijan Kurc npr. nastavio je da insistira da bilo koja pomoć na nivou EU mora doći u vidu pozajmica, a ne bespovratne pomoći.\nEvropska solidarnost na testu\nDesetak dana nakon što su Nemačka i Francuska predstavile evropskoj javnosti ideju o 500 milijardi evra vrednom fondu za oporavak, i Evropska komisija je podržala ovakvo rešenje.\nPredsednica EK, Ursula fon der Lajen, predložila je stvaranje još izdašnijeg fonda za oporavak, koji bi pored 500 miljardi evra vrednih grantova, sada obuhvatao i dodatnih 250 milijardi zajmova zemljama EU.\nPredsednik Evropskog saveta, Šarl Mišel, sazvao je vanredni EU samit za 17. jul, kako bi se na njemu šefovi zemalja EU dogovorili oko detalja uspostavljanja fonda za oporavak i usvajanja višegodišnjeg budžeta EU.\nUprkos nemačko-francuskoj inicijativi (uz podršku EK), premijeri četiri evropske zemlje koje su zajedno činile tzv. štedljivu četvorku i dalje su se oštro protivili ideji o zajedničkom emitovanju duga na nivou EU. Štedljivu četvorku činili su Holandija, Austrija, Danska i Švedska, dok je njihov najglasniji predstavnik i nezvanični lider grupe bio premijer Holandije, Mark Rute.\nLideri ove grupe zemalja zalagali su se za povoljne zajmove umesto bespovratne pomoći, i to uz strogu kontrolu trošenja novca isključivo na posledice pandemije kao i funkcionisanja pravne države (targetirajući pre svega Mađarsku i Poljsku).\nOvakav stav štedljive četvorke naišao je na brojne osude iz redova drugih zemalja EU čije su ekonomije pretrpele najveću štetu usled pandemije, pre svega Italije i Španije, i koje su s pravom očekivale da većina novca iz budućeg fonda za oporavak ode njima.\nSadašnji nastup bogatijih zemalja EU previše ih je podsetio na krizu evrozone i mere štednje koje su nakon direktiva iz Brisela morali da implementiraju, a na to ovoga puta nisu bile spremni da pristanu. Sa druge strane, uslovljavanje pomoći funkcionisanjem pravne države, koliko god to dugoročno možda bilo opravdano, bilo je apsolutno nerealno. Krajnje je naivno očekivati da se vladavina prava u Mađarskoj može tek tako uspostaviti preko noći. Viktor Orban naravno nije propustio priliku da prozove Rutea da glumi „policajca Evrope”.\nTenzije na samitu postajale su sve veće, Merkelova i Makron su revoltirano napuštali sastanke, a prema navodima medija, francuski predsednik je u jednom trenutku čak i lupao šakom o sto.\nDani su prolazili, kompromisa nije bilo ni na vidiku, a javnosti je postajalo sve jasnije da se ovde ne radi samo o nekim bitnim odlukama o budžetu i finansijama EU, več da je reč o budućnosti same evropske zajednice.\nNeuspeh makronizma u Francuskoj; Izvor: en.kremlin.ru\nOd uspostavljanja Evropske unije bogatije zemlje poput Nemačke i Holandije višestruko su profitirale od postojanja jedinstvene zajedničke valute, jer su svake godine zahvaljući niskoj vrednosti evra mogli da računaju na visok izvoz svojih proizvoda u zemlje poput Kine ili SAD.\nNiža vrednost evra značila je da će strani trgovinski partneri poput Kine u svojoj valuti platiti manje za iste proizvode, čime se njihova zainteresovanost za uvoz robe iz EU povećava.\nBez ostalih relativno siromašnijih zemalja EU koje koriste evro kao svoje valute, bogatije zemlje poput Nemačke i Holandije morale bi da izvrše apresijaciju svoje valute, što sa sobom povlači mogućnost visokog izvoza domaće robe na koje su ove zemlje trenutno navikle. Sa druge strane, kad nastupi kriza, zemlje poput Grčke ne mogu da devalviraju vrednost sopstvene valute i na taj način oporave svoje javne finansije, jer su se postojanjem evra odrekli monetarnog suvereniteta.\nKako bi ostali u EU, umesto sprovođenja ekspanzivnih fiskalnih mera, koje mnogo bolje deluju u vremenima krize, zemlje poput Grčke i Španije bile su prinuđene da sprovode restriktivne fiskalne mere koje su uvek išle na štetu već dovoljno uzdrmanog javnog sektora (poput smanjenja plata i investicija u zdravstvo, obrazovanje itd.).\nSada kad konačno mogu da ostvare benefite članstva u monetarnoj uniji zaduživanjem na finansijskom tržištu zajedno sa bogatijim zemljama Severa, po kamatnim stopama koje bi bile neuporedivo niže zbog kreditnog rejtinga EU kao celine, te da dobiju nazad deo novca iz zajedničkog budžeta EU, štedljiva četvorka blokira i takvu mogućnost.\nRute takav stav može da priušti s obzirom na to da se čak 71% biračkog tela u Holandiji slaže s pozicijom svoje vlade.\nSa gledišta „škrtica”, zajedničko zaduživanje na finansijskom tržištu predstavlja „moralni hazard”, kako je govorio Hoekstra.\nIpak, „moralni hazard” kada je u pitanju fiskalna politika Holandije, zemlje koju Hoekstra predstavlja, izgleda da ne postoji iako je ova zemlja na visokoj trećoj poziciji u rangiranju globalnih fiskalnih rajeva, odmah iza Bermuda i Kajmanskih ostrva. Upravo zahvaljujući takvoj politici, „Fiat” je odlučio da preseli svoje sedište u Amsterdam i uštedi između 20 i 30 miliona evra godišnjeg poreza koji bi otišao upravo Italiji.\nI škrtice site i članice na broju.1\nNakon maratonskih pregovora, koji su trajali duže od četiri dana, čime je ovaj EU samit postao drugi najduži u istoriji, kompromis između dve „zaraćene strane” ipak je postignut.\nEvropska komisija, koja će upravljati fondom za oporavak, zadužiće se u ime svih članica EU na finansijskom tržištu za planiranih 750 milijardi evra. Međutim, škrtice su uspele da predloženih 500 milijardi u obliku grantova ili bespovratnih sredstava spuste na 390 milijardi, dok će ostatak od 360 milijardi evra biti isplaćeno u vidu zajmova. Grantovi će se dodeljivati na osnovu ponderisane formule čija će vrednost 70% biti određena tzv. indikatorom otpornosti koji se određuje na osnovu ukupne populacije zemlje i dugoročne nezaposlenosti, dok će ostalih 30% vrednosti formule biti određeno prema ekonomskoj šteti koju je virus izazvao u vidu pada BDP-a.\nPrema ovom planu, najveći deo bespovratnih sredstava trebalo bi da ode Italiji (oko 81 milijardi) i Španiji (oko 70 milijardi). Pored ovog novca, Italija i Španija će dobiti dodatnih 127 i 70 milijardi evra iz fonda u vidu veoma povoljnih kredita.\nZauzvrat, sve četiri zemlje iz grupe „štedljive četvorke” ostvariće određeni „popust” za članstvo u EU. Naime, Holandija, Austrija, Švedska i Danska, kao „neto uplatioci” u budžet EU, ispregovarali su solidno povećanje godišnjeg povraćaja novca iz EU budžeta (Austrija je svoj iznos čak i duplirala), dok se Nemačka, koja prima skoro polovinu ukupne vrednosti ovih povraćaja (oko 3,6 milijarde), zadržala na postojećem nivou. Inače, ovaj tzv. rabat prva je ispregovarala Margaret Tačer u ime Ujedinjenog Kraljevstva davne 1985. godine, a namere Evropske komisije pod vođstvom Francuske pre ovih pregovora bile su da se ovaj mehanizam u potpunosti ukine.\nTakođe, umesto izravnog vetoa na isplatu novca bilo kojoj zemlji koja ne troši novac na određeni način, za koji se sve vreme zalagao, Mark Rute je morao da se zadovolji samom opcijom sazivanja hitnog sastanka Evropskog saveta.\nKada je reč o vladavini prava kao uslovu pomoći, pravna metodogija je ostala prilično nedorečena i dvosmislena, što je stvorilo prostor za potpuno kontradiktorne poruke lidera Poljske i Mađarske, koji su proglasili pobedu u eliminisanju ovog uslovljavanja EU s jedne, dok se sa druge strane moglo čuti slavodobitno najavljivanje postojanja ovog uslova prvi put u istoriji EU.\nOko dve trećine novca iz fonda za oporavak biće raspodeljeno 2021. i 2022. godine, dok će krajnji rok za povraćaj celog duga biti 2058. godina. Lideri EU su za sada dogovorili uspostavljanje poreza na plastični otpad na nivou Evrope, ali to predstavlja tek mali korak ka obezbeđivanju izvora finansiranja fonda za oporavak. Pitanje duga u narednim godinama ostaće pitanje od milion (ili u ovom slučaju trilion) dolara. Iako je došlo do izvesnog odstupanja od dosadašne ekonomske prakse u ovom pogledu, izvesno je da će rešenje ovako važnog pitanja zahtevati mnogo ambicioznije promene u budućnosti.\nMinistar spoljnih poslova Francuske je pred kraj samita izjavio da je „ulog ovih pregovora prisutnost Evrope među svetskim silama u XXI veku. Da li će pored SAD i Kine biti mesta i za EU?”. Zahvaljujući velikom stepenu političkog pragmatizma koji ih odlikuje, lideri Nemačke i Francuske su shvatili da je neophodno da promene nešto – kako bi evropska pozicija ostala nepromenjena. Evropska unija, za sada, nastavlja da postoji.\nOvaj naslov je prvi upotrebio Andrej Ivanji u svom tekstu za Vreme.


- Video: Kako je VJ za vreme rata, prebacivala tenkove prve armije na Kosovo, i sve to pod NATO bombama !\nTenkovi i druga borbena vozila prve armije, trebalo je da budu prebačeni na Kosovo i metohiju, kao pomoć trećoj armiji. U vreme neprestanog bombarodavanja i apsolutne vazdušne nadmoći NATO pakta, to je bila samoubilačka misija, ali je VJ odlučila da se upusti u nju i izvela je uspešno.\nOperacija je izvođena u strogoj tajnosti, za nju su znali samo tenkisti i komandni kadar VJ.\nRadnici ŽTP Srbije dali veliki doprinos u izvođenju ove tajne operacije, pogledate video ispod i saznajte kako je VJ izvela , jednu od nakomplikovanijih operacija za vreme rata 1999.\nRelated Topics:1999nato bombardovanjenato pakttajan operacijatenkovi t-84VJvojska jugoslavije\nPogledajte Video: “Do godine u Prizrenu” da se naježiš !


„Agencija „McCann Beograd“ je zahvaljujući kreativnosti mladih profesionalaca i kvalitetu rada i usluga koje doprinose dobrim poslovnim rezultatima naših klijenata još jednom dokazao da je najuspešnija agencija, zbog čega sam veoma ponosan. Ova nagrada potvrda je naše vizije da budemo najpoželjniji komunikacijski partner svim našim partnerima, bilo da se radi o lokalnim, regionalnim ili multinacionalnim kompanijama.”, rekao je povodom ovog značajnog priznanja Srđan Šaper, osnivač „I&F McCann Grupe”, u okviru koje posluje agencija „McCann Beograd“.\nKampanja „Drama u taksiju“ dobila je i nagradu „SoMoBorac“ koja se na Weekend Media Festivalu dodeljuje najboljim kampanjama u oblasti digitalnih medija i društvenih mreža.\n„Jako nas raduju obe nagrade, prva za najuspešniju agenciju, druga za viralni block buster za kampanju „Drama u taksiju“. Mnogo je izazova u svakodnevnom radu što od nas zahteva da se stalno usavršavamo. Potvrda od strane same industije za nas je značajan pokazatelj da u tome uspevamo i inspiriše nas da budemo najbolji što možemo.“, izjavila je Olivera Perković, direktorka agencije „McCann Beograd“.


Samit NATO u Briselu povodom ukrajinske krize - Kosovo Online\n24. Mart 2022. • 07:59\nNa današnjem samitu NATO u Briselu povodom ukrajinske krize lideri zemalja Alijanse trebalo bi da se dogovore, između ostalog, o jačanju snaga na istočnom krilu NATO, uz raspoređivanje četiri nove borbene trupe u Bugarskoj, Mađarskoj, Rumuniji i Slovačkoj, što će sa već postojećim borbenim jedinicama u Poljskoj i baltičkim zemljama činiti ukupno osam multinacionalnih NATO grupacija na severoistoku Alijanse, prenosi RTV.\nOčekuje se da će se lideri NATO, kako prenosi Tanjug, osvrnuti i na bezbednost Moldavije i BiH za koje se procenjuje da mogu biti ugrožene ruskim podrivajućim delovanjima.\nOčekuje se i poziv NATO Belorusiji da okonča saučesništvo u Putinovoj invaziji.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg je pred sutrašnji samit lidera NATO u Briselu upozorio na ponašenje Kine u svetlu invazije Rusije na Ukrajinu i ocenio da će lideri NATO sa samita pozvati Peking da se kao članica Saveta bezbednosti UN uzdrži od podrške ruskim ratnim aktivnostima i da se pridruži ostatku sveta u pozivu na trenutni mirni kraj rata.\nStoltenberg napominje da će odluke koje sutra lideri članica NATO donesu imati dugoročne implikacije u cilju jačanja bezbednosti, što će zahtevati i značajna izdvajanja za odbranu.\nOn je još jednom istakao činjenicu da su Evropa i Severna Amerika ujedinjene u suprotstavljanju ruskoj agresiji, podršci Ukrajini i zaštiti svih saveznika.\nNATO Brisel samit Rusija Ukrajina Jens Stoltenberg Belorusija\nStoltenberg: NATO će sutra dogovoriti novu pomoć Ukrajini, ali i pojačati podršku BiH\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg kaže da će se čelnici NATO-a dogovoriti o raspoređivanju četiri nove borbene grupe Saveza u istočnoj Evropi, i to u Slovačkoj, Mađarskoj, Bugarskoj i Rumuniji, prenosi Kliks.\nStoltenberg: BiH i Gruzija ugroženi željom Rusije da proširi sferu uticaja\nStoltenberg: Nikada nije kasno za Rusiju da odluči da ne napada


ATP tenis: Krajinović napravio skok od 44 mesta! - Meridianbet Vesti\nAktuelnosti Author:\tCentrala Bg - 06/11/2017\nFilip Krajinović nije uspeo da osvoji svoju prvu ATP titulu u karijeri, ali je onim što je činio tokom svog boravka u Parizu je definitivno postavio bar jedan izuzetak za poslovicu da dok jednom ne smrkne, drugom ne može da svane!\nAmerikancu Džeku Soku je svanulo posle osvajanja Mastersa u Gradu svetlosti jer ga taj uspeh neočekivano odveo u London, ali je svoje svanuće dočekao i Filip Krajinović iako se pehar u Bersiju nijemogao podeliti na dva dela.\nNo, za to nije ni bilo potrebe, jer kako u sportu obično, da je srpskom teniseru neko pre polaska u Pariz ponudio mesto u finalu, verovatno bi potpisao takvu ponudu i pre kraja rečenice kojom bi mu bila izložena!\nMeđutim, kad god bi izašao na teren u dvorani Bersi da odigra meč, Krajinović je izgledao da mu je mesto među vodećim svetskim teniserima iako je do glavnog žreba stigao kroz kvalifikacije. Iako i dalje nema nijedan ATP trofej u svojoj kolekciji, savladao je protivnike koji ih ukupno imaju dvadeset i sedam. Faktor sreće je takođe odigrao svoju ulogu, jer mu je fortuna namignula kada je saznao da mu je Rafael Nadal predao četvrtfinalni meč zbog povrede. Ne bi bilo teško prognozirati ishod tog duela, ali je Krajinoviću očigledno bilo suđeno da u Parizu ostane sve do poslednjeg dana turnira.\nKo se sada seća početka 2017. godine koju je Krajinović počeo sa 234. mesta na ATP listi? Ko sada može da tvrdi da je nemoguće da se samo za nedelju dana napreduje čak 44 pozicije? Od ovog ponedeljka dvadesetpetogodišnji Somborac je najbolje plasirani srpski teniser posle Novaka Đokovića i kraj sezone dočekuje na 33. mestu (bio bi 25. da je pobedio Soka) ATP liste!\nOgroman trud koji je Filip ulagao tokom cele godine se višestruko isplatio na samom kraju. On je ove sezone prema nekim izvorima imao više od sedamdeset pobeda na terenima širom sveta, uključujući ATP turnire, mečeve u kvalifikacijama, a posebno one na Čelindžerima gde je osvojio čak pet titula! Imao je ovaj momak i dosta problema sa povredama tokom svoje karijere zbog čega nije u potpunosti uspeo da ostvari svoj teniski talenat, a ono što je uradio ove sezone svrstava ga među kandidate za nagradu koja se dodeljuje teniseru koji je napravio najveći povratak posle pauze.\nPovratak je bio takav da će mu omogućiti da u narednoj sezoni ne mora da igra Čelindžere da bi prikupljao bodove, već da nastupa u konkurenciji tenisera koji pripadaju klasi onih sa kojima se suočavao u Parizu.\nNije da nije mogao da posle Iznera u polufinalu, dan kasnije od Filipovog reketa padne i Sok, ali ga je posle dobijenog prvog seta stigao umor, koji je pogotovo bio vidljiv u trećem u kojem je osvojio samo jedan gem. Ko zna kako bi se finale okončalo da Krajinović u Parizu nije imao tri meča više od Amerikanca!\nKrajinović je tenisom počeo da se bavi u Somboru, jedno vreme je proveo i na čuvenoj akademiji Nika Boletijerija na Floridi, a sadašnji trener mu je Petar Popović (naprasno poznat široj javnosti posle skidanja majice u Bersiju da bi proslavio trijumf Krajinovića u meču sa Iznerom) koji je sarađivao sa Andreom Petković i Ivom Karlovićem.\nPlanovi srpskog tenisera za sledeću godinu obuhvataju osvajanje prvog ATP trofeja, u šta ne bi trebalo da bude sumnje ako ga zdravlje posluži, kao i nastupe za reprezentaciju Srbije u novom ciklusu Dejvis kupa.\n5.11.2017. ATP tenis: ponovo jedan Srbin u finalu Pariza!\nTags:ATP, čelindžer, Džek Sok, Filip Krajinović, finale, masters, Novak Đoković, Petar Popović, Rafael Nadal, tenis, turnir\nČelsi u panici: pa kud baš sad Murinjo?\nPartizan ”zreo” da obori šampiona!


Porastao optimizam investitora u evrozoni u aprilu\nTanjug 6. aprila 2021. 12:38\nBERLIN – Indeks poslovnog raspoloženja investitora u evrozoni porastao je u aprilu na najviši nivo od avgusta 2018. godine, vođen poboljšanom percepcijom trenutne ekonomske situacije, pokazuju rezultati nemačke firme za tržišna istraživanja Sentiks (Sentix), objavljeni danas.\nSentiksov indeks investicionog raspoloženja za zonu evra popeo se na 13,1 poena u aprilu sa pet poena u martu, dok su analitičari u anketi Rojtersa predviđali da će iznositi 7,5 bodova.\nIndeks očekivanja investitora za predstojeći period skočio je na rekordnih 34,8 poena sa 32,5 poena u martu, dok se indeks o viđenju aktuelne poslovne situacije oporavio na minus 6,5 bodova sa martovskih minus 19,3 poena.\nU saopštenju Sentiksa se navodi da nove mere zaključavanja imaju iznenađujuće mali uticaj na ukupan ekonomski oporavak 19-članog bloka.\n„Investitori zasnivaju svoja očekivanja na ubrzanju vakcinacije širom Evropske unije“, navodi se u izveštaju, prenosi Rojters.\nAnketom Sentiksa, sprovedenom od 1. d0 3. aprila, bilo je obuhvaćeno 1.156 investitora.


Vozač motornih vozila — Srednja medicinska i IT gimnazija\nOrganizuje se redovno i vanredno školovanje za obrazovni profil vozač motornih vozila, a u ponudi je i prekvalifikacija, stručno osposobljavanje i dokvalifikacija.\nProfili Vozač motornih vozila\nUkupno tri godine bi trebalo da pohađa školovanje svako ko želi da stekne diplomu za zanimanje vozač motornih vozila. Nastava podrazumeva i praktični i teorijski deo, a svako ko bude postao vlasnik diplome za ovo zanimanje će steći status profesionalnog vozača. Na taj način će svakako biti u prednosti u odnosu na ostale kandidate, koji imaju vozačku dozvolu u okviru zahtevane kategorije, ali su se školovali za neko drugo zanimanje.\nPored mogućnosti da se zaposle u kompanijama, koje su primarno fokusirane na prevoz putnika ili robe, lica koja se školuju za pomenuti obrazovni profil trećeg stepena mogu zaposlenje da pronađu i u svakoj drugoj kompaniji koja ima potrebu za profesionalnim vozačima.\nDodatna je prednost i to što imaju mogućnost da pohađaju specijalizaciju za vozača - instruktora, te da se kvalifikuju za instruktora vožnje. Prema aktuelnom zakonu, to mogu da učine svi, koji su stariji od 21 godine.\nInače, IT gimnazija Kragujevac organizuje i u svom sedištu i u okviru izdvojenog odeljenja u Beogradu redovno školovanje za obrazovni profil vozač motornih vozila. A u ponudi te institucije se nalazi i mogućnost za vanredno školovanje i za stručno osposobljavanje, dok su dostupni i programi dokvalifikacije i prekvalifikacije.\nSvi koji žele da steknu diplomu za pomenuto zanimanje bi trebalo da znaju i to da je školski program, koji ova obrazovna institucija nudi, usklađen sa pravilima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije.\nNastava podrazumeva i teorijski deo, u okviru koga se izučavaju i opšteobrazovni i stručni predmeti, ali i praksu.\nU saradnji sa mnogim specijalizovanim stručnim školama širom naše zemlje, kao i sa brojnim pravnim licima će IT gimnazija da organizuje praktičan deo školovanja za pomenuti obrazovni profil. A to u suštini znači da kandidati stiču praktično iskustvo, te da imaju priliku od eminentnih stručnjaka da dobiju sve potrebne informacije.\nU toku svake školske godine su zastupljena četiri opšteobrazovna predmeta i to srpski jezik i književnost, potom strani jezik i matematika, kao i opšti predmet fizičko vaspitanje. Svakako će izučavati i opšteobrazovne predmete istorija i geografija, zatim fizika i hemija, a u programu se nalaze i predmeti likovna kultura, zatim računarstvo i informatika, muzička umetnost i predmet ustav i prava građana.\nPravilnikom pomenutog ministarstva je predviđeno i da svaki kandidat treba da izabere između predmeta verska nastava i građansko vaspitanje, jer je jedan obavezan izborni predmet zastupljen u toku svake školske godine.\nKada su u pitanju stručni predmeti, svako ko želi da se školuje za zanimanje trećeg stepena vozač motornih vozila ima obavezu i da pohađa nastavu u okviru predmeta tehničko crtanje, tehnologija materijala i motorna vozila. Inače se u programu nalaze i predmeti osnovi mašinstva, zatim osnovi saobraćajne psihologije, te predmeti tehnička mehanika i ekologija i zaštita životne sredine. Izuzev njih, kandidati imaju nastavu i u okviru predmeta električni i elektronski uređaji na vozilu, te predmeta bezbednost saobraćaja, teret sa integralnim transportom i regulisanje saobraćaja. Još su zastupljeni i predmeti bezbednost saobraćaja, poslovanje saobraćajnog preduzeća i saobraćajna infrastruktura, kao i predmet prevoz putnika i robe i predmet transportno pravo i špedicija.\nPrema zvaničnom pravilniku pomenutog ministarstva je predviđeno da praktičnu nastavu kandidati u tačno definisanom trajanju treba da pohađaju u toku svake školske godine. Moramo napomenuti i to da diploma, koju će izdati IT gimnazija u Kragujevcu, odnosno njeno izdvojeno odeljenje u Beogradu, važi za pravno validan dokument. Naime, ova škola poseduje sve dozvole koje su neophodne, a izdate su od strane relevantnih državnih institucija za sprovođenje svih programa. Dakle, bez obzira da li nekoga zanima stručno osposobljavanje ili ga interesuje program prekvalifikacije za zanimanje vozač motornih vozila, odnosno dokvalifikacije ili redovno, te vanredno školovanje, steći će pravno validnu diplomu nakon završetka izabranog programa. Svakako je i opšta preporuka kandidatima da kontaktiraju nadležne u Nacionalnoj službi za zapošljavanje i zvanično od njih zahtevaju da diploma bude upisana u radni dosije. Zakonom je predviđeno da upravo zaposleni u toj državnoj instituciji jedini imaju dozvolu da izvrše upis diplome za navedeno zanimanje ili za bilo koje drugo. Obavezno je da svi zainteresovani izvrše prijavu, te da osnovne podatke o sebi dostave zaposlenima ove institucije ili lično ili putem telefona, odnosno elektronski, što znači da te informacija treba da pošalju na mejl adresu.\nPrilikom zvaničnog upisa je svaki prijavljeni dužan da dostavi uverenje o državljanstvu, kao i izvod iz matične knjige rođenih. Bitno je da tom prilikom priloži i dokaz o nivou obrazovanja, koji poseduje. Očekuje se da priloži kako diplomu prethodno završene srednje škole, tako isto i svedočanstva za svaki razred.\nU skladu sa tim za koji program se kandidat bude odlučio će da zavisi i princip školovanja. Jednostavno govoreći, najbitnije je da osobe koje su zainteresovane za program dokvalifikacije za obrazovni profil vozač motornih vozila ili prekvalifikacije dostave dokaz o prethodno stečenom nivou obrazovanja, a kako bi uvidom u ta dokumenta nadležni doneli odluku o tome koji su predmeti, odnosno ispiti diferencijalni, to jest koje će morati da polaže da bi stekao diplomu za ovo zanimanje.\nPraktična nastava prema pravilniku Ministarstva, a u skladu sa programom za ovaj obrazovni profil


Dačić sa socijalistima sa Kosova o položaju Srba - Radio Kontakt Plus\nDačić sa socijalistima sa Kosova o položaju Srba\n22:37, 18.03.2019Izvor: Beta\nPredsednik Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić, razgovarao je sa predstavnicima opštinskih i okružnih odborа SPS sа Kosova, o funkcionisаnju lokаlnih sаmouprаvа, zdrаvstvа, prosvete i drugim pitаnjimа položаjа Srbа.\nKako je danas saopšteno, Dačić je na sastanku povodom 15 godinа od pogromа Srbа nа Kosovu posebno istаkаo potrebu dа doprinos kаdrovа SPS-а u obavljanju znаčаjnih držаvnih funkcijа bude sve izrаženiji u cilju širenjа istine o položаju kosovskih Srbа.\nDačić, koji je i ministar spoljnih poslovа pružio je podršku zаštiti Srbа mаksimаlnim nаporimа koje ulаže u diplomаtskim аktivnostimа nа širenju istine u svetu o stvаrnom položаju Srbа nа Kosovu.\nDodaje se da Srbi s Kosova ocenjuju kаo nemerljiv Dačićev doprinos odluku 13 zemalja da povuku priznаnjа Kosovа, kontinuirаne аktivnosti za odbijаnjа zаhtevа zа prijem u člаnstvo UNESKO-а i Interpolа kаo i posebno zаlаgаnje Ivice Dаčićа nа sednicаmа SB UN o Kosovu.\nPredsednik pokrаjinskog odborа SPS-а Zvonimir Stević govorio je o problemima sа kojimа se suočаvаju Srbi nа Kosovu u svim sredinаmа, u Grаčаnici, Kаmenici, Gnjilаnu, Novom Brdu i Vitini, Sirinićkoj župi, Štrpcu, Orаhovcu kаo i u Gorаždevcu, Klini i Istoku.\nPredstаvnici kosovskih socijаlistа izrazili su rešenost za ostanak na Kosovu, a upoznali su predsednikа SPS sа neodrživošću stаnjа u sredinаmа u kojimа žive, i posebno istаkli pritisаk аlbаnskih vlаsti i stаlne incidente i nаpаde nа Srbe kojih je sаmo u prvoj polovini prošle godine registrovаno više od 100, dodaje se u saopštenju.\nTagovi: KosovoIvica DačićSrbi


Referentna kamatna stopa zadržana na 2,25 | Kamatica\nPočetna > vest > Referentna kamatna stopa zadržana na 2,25\nTekst objavljen: 12.12.2019 15:55\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na današnjoj sednici da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 2,25 odsto\nDonoseći takvu odluku, IO je imao u vidu očekivano kretanje inflacije i drugih makroekonomskih pokazatelja iz domaćeg i međunarodnog okruženja u narednom periodu, kao i dosadašnje ublažavanje monetarne politike, saopšteno je iz NBS.\n"Nakon toga, pod uticajem rasta agregatne tražnje, očekuje se postepeno približavanje inflacije centralnoj vrednosti cilja, koju bi trebalo da dostigne u srednjem roku".\nDodaje se da je i dalje potrebna opreznost u vođenju monetarne politike, pre svega zbog kretanja u međunarodnom okruženju. NBS ocenjuje da su međunarodno finansijsko i robno tržište u velikoj meri pod uticajem neizvesnih trgovinskih politika vodećih svetskih ekonomija i usporavanja globalnog rasta.\nPodršku globalnoj ekonomiji daju i monetarne politike vodećih centralnih banaka, Evropske centralne banke i Sistema federalnih rezervi, što bi trebalo da pruži dodatni pozitivan doprinos globalnim finansijskim uslovima. Međutim, neizvesno je koliko će se monetarna politika vodećih centralnih banaka u narednom periodu razlikovati od očekivanja tržišta, što bi moglo da utiče na tokove kapitala prema zemljama u usponu, napominje se u saopštenju.\n"Javne finansije su, kao i u prethodne dve godine, u suficitu, a deficit tekućeg računa platnog bilansa petu godinu zaredom u punoj meri pokriven neto prilivom stranih direktnih investicija. Rast bruto domaćeg proizvoda je u trećem tromesečju ubrzan i prema preliminarnoj proceni Republičkog zavoda za statistiku iznosio je 4,8 odsto u odnosu na isti period prethodne godine", podsećaju iz centralne banke.\nRastu BDP su, dodaje se, doprineli domaći faktori koji su u dosadašnjem delu godine uspešno kompenzovali nižu eksternu tražnju, a posebno rast investicija, koji je bio pod snažnim uticajem nastavka realizacije infrastrukturnih projekata, i unapređenje poslovnog ambijenta.\nTakođe, rastu privredne aktivnosti doprineli su i povoljni uslovi finansiranja, čemu doprinosi i prethodno ublažavanje monetarne politike NBS. Beleži se i dalji rast potrošnje domaćinstava, pre svega zahvaljujući nastavku pozitivnih kretanja na tržištu rada, kao i nižim troškovima finansiranja. U prilog nastavku pozitivnih trendova na tržištu rada govori i pad stope nezaposlenosti u trećem tromesečju na 9,5 odsto, čime se ona prvi put našla na jednocifrenom nivou, zaključuje se u saopštenju.\nnivo kamatne stope referentna kamatna stopa Narodna banka Srbije referentna stopa


TotalCar.rs » “Fijat 500 L“ tek od jeseni\n0 komentara 5677 pregleda\nPočetak prodaje i izvoza “fijata 500 l” proizvedenog u kragujevačkim pogonima mogao bi, kako saznaju “Novosti”, da bude odložen za septembar. Razlog je, tvrdi se iz više izvora “Novosti”, nedostatak novca koji je, za ovo zajedničko preduzeće, trebalo da obezbedi država Srbija. Od planiranih 83 miliona evra za pokretanje proizvodnje obezbeđeno je, zasad, samo osam. I taj, deset puta manji iznos dogovorene uplate, isplaćivaće se, u narednom periodu, dnevno – po 200.000 evra!\n– “Fijat” potpuno razume probleme u finansiranju države i potrebu da se rashodi potpuno minimizuju, bar do rebalansa budžeta – tvrdi izvor “Novosti”.\n– Međutim, italijanska kompanija je, za posao u Kragujevcu, uzela kredite i uplata države joj je neophodna.\nGrupacija “Fijat”, prema sporazumu sa Vladom Srbije, potpisanim 26. septembra 2008. godine je većinski vlasnik FAS sa 67 odsto, dok je preostalih 33 odsto vlasnik država Srbija.\nZanimljivo je i da je, u planovima “Fijata” obelodanjenim u sredu, za tržište SAD do početka 2014. godine, generalni direktor torinskog giganta Serđo Markione naveo da će tom, najzahtevnijem tržištu na svetu, biti ponuđeno devet modela “fijata 500”, među kojima nema “fijata 500 l”, čija proizvodnja počinje u Kragujevcu. Međutim, pominje se model “fijat 500 lh”, verzija “šumadinca” sa sedam sedišta, koji bi, takođe kao srpski proizvod, na tržištu trebalo da se pojavi 2014. godine.


Verenička viza za Australiju | Partnerska, bračna i verenička viza\nProspective marriage (verenička) viza je namenjena onima koji su vereni i u vezi sa državljaninom ili stalnim rezidentom Australije ili podobnim državljaninom Novog Zelanda, kako bi se pridružili svojim partnerima u Australiji.\nVerenička viza (podklasa 300) je privremena viza, koja se izdaje na period od 9 meseci. U ovom periodu potrebno je da se partneri venčaju i da aplikant podnese aplikaciju za onshore partner vizu (podklasa 820).\nOva viza predstavlja dobru opciju za aplikante koji žele da se bolje upoznaju sa svojim australijskim partnerima ili za partnere koji su trenutno fizički razdvojeni i/ili iz nekog razloga ne mogu da se venčaju sa svojim partnerima.\nUslovi za dobijanje vereničke vize\nDa ste se bar jednom uživo videli sa partnerom iz Australije\nDa dokažete da imate nameru da se venčate sa partnerom u Australiji, nakon odobrenja ove vize\nDa je vaša veza verodostojna i da možete da dokažete ovo\nProces apliciranja za vereničku vizu\nPre svega potrebno je da prvo pripremite dokumenta potrebna za ovu vizu, a nakon toga da podnesete aplikaciju za vereničku vizu. Aplikacija za vizu se podnosi elektronski, preko zvaničnog sajta imigracione službe Australije.\nAplikacija za vereničku vizu je obimna i potrebno je pripremanje velikog broja dokumenata, pa je veoma bitno da se dobro informišete koja dokumenta treba da pripremite pre nego što krenete sa procedurom. Online aplikacija za vizu je takođe obimna i biće potrebno da odgovorite na veliki broj pitanja. Tačno odgovaranje na pitanja je od ključnog značaja za uspešno dobijanje vize.\nŠta vam omogućava ova viza\nVerenička viza vam omogućava da boravite u Australiji na period od 9 meseci. U ovom periodu možete da radite i studirate u Australiji, kao i da izlazite i ulazite u Australiju u toku trajanja vize. Verenička viza ne omogućava zdravstveno osiguranje (Medicare).\nTaksa za obradu aplikacije za vereničku vizu iznosi 7.715 AUD. Prosečno vreme obrade aplikacije iznosi od 15 do 20 meseci (menja se na mesečnom nivou). Ukoliko kasnije aplicirate za onshore partner vizu, taksa za obradu aplikacije iznosi 1,285 AUD.\nPosedujemo veliko iskustvo i uspešnost u pripremanju aplikacija za vereničku vizu i možemo stručno da vodimo ceo proces pripremanja vaše aplikacije. Naš kvalifikovan tim na čelu sa agentom Elenom Simić pružiće vam maksimalnu podršku i savetovanje kako biste što lakše, brže i bez stresa pripremili završili ceo proces.\nNaša usluga uključuje kompletno vođenje procedure i savetovanje u vezi potrebne dokumentacije ispunjenosti uslova za dobijanje vereničke vize, proveru dokumentacije, popunjavanje aplikacije i svih formulara za vizu, zastupanje aplikacije u pisanoj prepisci sa imigracionom službom Australije i savetovanje u toku procesiranje vaše aplikacije.


08:35 >> 11:23\nNajnovija prognoza EBRD-a, objavljena jutros, predviđa snažan oporavak Srbije ove godine, praćen rastom od tri i po procenta u 2022. godini\nU svojoj prognozi, EBRD očekuje oporavak potrošnje nakon pandemije kovida 19 i povećanje javnih investicija u skladu sa nastavkom ekspanzivne fiskalne politike. U prvom kvartalu 2021. srpska ekonomija je porasla za 1,7 procenata u odnosu na isti kvartal 2020, potkrepljena snažnim razvojem građevinskog sektora, ali i rastom industrijske proizvodnje, kao i rastom trgovine, transporta i turizma.\nRast BDP-a u 2021. godini biće podržan dodatnim Vladinim izdacima u zdravstvu, subvencijama za zarade i jednokratnim isplatama penzionerima i drugim kategorijama stanovništva. Mateo Kolanđeli, direktor EBRD-a za Srbiju i Zapadni Balkan, kaže da su zadovoljni snažnim ekonomskim oporavkom u u našoj zemlji.\nEfekti kovida bili umereni\n– Ostajemo posvećeni pružanju podrške vlastima u održavanju ovog ubrzanog rasta. Jačanje konkurentnosti privatnog sektora, podrška dobro strukturisanim ulaganjima u transportnu i ekološku infrastrukturu, kao i tranzicija ka zelenoj energiji biće ključni prioriteti u boljoj izgradnji nakon krize izazvane kovidom 19 – naglasio je Kolanđeli.\nZa 2022. EBRD očekuje da se srpska ekonomija vrati prepandemijskoj brzini ekspanzije, sa stopom rasta od tri i po procenta.\nPrivreda uspešno odolela udaru krize prošle godine; Foto:24sedam/Goran Sivački\n– Generalno, efekti pandemije kovida 19 na srpsku ekonomiju u 2020. godini bili su umereni – navodi se u najnovijem izveštaju EBRD-a.\nStruktura ekonomije, sa ograničenim prihodima od turizma i relativno visokim udelom osnovnih dobara u proizvodnoj strukturi, zaštitila je zemlju od dubljeg šoka. U kombinaciji sa velikim Vladinim paketima i manje restriktivnim merama “zaključavanja” tokom većeg dela godine, to je rezultiralo ekonomskom kontrakcijom od samo jedan odsto prošle godine.\n– Vlada je reagovala na pandemiju kovida 19 2020. godine sa dva paketa pomoći ukupne vrednosti 13 procenata BDP-a (5,8 milijardi evra). Iako su mere bile efikasne, takođe su bile i skupe: javni dug se povećao za oko pet procentnih poena u 2020. godini, dostigavši na kraju godine 58 procenata BDP-a – istaknuto je u izveštaju.\nZa ekonomije u razvoju rast 4,2 odsto\nŠto se tiče Zapadnog Balkana, očekuje se da će proizvodnja u ovom regionu porasti za 5,1 odsto 2021. godine, što je odraz snažnih rezultata u dosadašnjoj godini i nastavka fiskalnih podsticaja, kaže se u novom izveštaju EBRD-a. Međutim, kontinuirana nesigurnost zbog ograničenja putovanja opterećuje izglede za ekonomije zavisne od turizma. Očekuje se da će se rast u regionu ublažiti na 3,8 odsto u 2022. godini.\nOstaje neizvesnost u daljem razvoju… Foto: Pixabay/klimkin\nSa rastom od 4,2 procenta u 2021. godini, oporavak ekonomija u razvoju u istočnoj Evropi, Centralnoj Aziji i Severnoj Africi ubrzava se nakon pandemije kovida 19. Ovo je revizija naviše za 2021. godinu, sa 3,6 procenata koje je Banka prognozirala u svom prethodnom izveštaju u oktobru 2020. Za 2022. godinu, EBRD očekuje dalju solidnu ekspanziju sa rastom od 3,9 procenata.\nSmanjivanje ekonomskog autputa u 2020. godini takođe je bilo blaže nego što se ranije predviđalo (2,3 procenta umesto 3,9 procenta), nakon poboljšanja u ukupnom ekonomskom okruženju krajem prošle godine zahvaljujući snažnom izvozu i fiskalnoj podršci.\nGlavni ekonomista EBRD-a Beata Javorčik izjavila je da iako revidirane prognoze daju razloge za optimizam, ostaje velika neizvesnost u pogledu kretanja kovida 19 delta soja.\n– To predstavlja posebno velike rizike za zemlje koje su postigle manji napredak u vakcinaciji i za ekonomije koje se u velikoj meri oslanjaju na međunarodni turizam. Slika za 2020. je raznolika. Iako je nekoliko zemalja u centralnoj Evropi i baltičkim državama imalo dobar učinak u poređenju sa mnogim naprednim evropskim ekonomijama zahvaljujući velikom oporavku izvoza, ekonomije u velikoj meri oslonjene na turizam bile su teško pogođene. A u zemljama koje su bile pogođene izazovnim ekonomskim okolnostima pre pandemije, kovid 19 je samo dodatno pojačao postojeće probleme – naglasila je ona.\nVakcinacija najbolja zaštita i za privredu\nSve veće sprovođenje programa vakcinacije i poboljšanje stanja u sektoru zdravstva omogućili su postepeno ukidanje mera socijalnog udaljavanja i drugih ograničenja. Kao rezultat, ekonomija se ponovo pokrenula: Industrijska proizvodnja i prodaja na malo uglavnom su se oporavile, a prosečna mobilnost ljudi u regionima u koje Banka ulaže, uključujući Srbiju, u velikoj meri se vratila na nivo pre pandemije.\nViše cene primarnih proizvoda, povećana potražnja za proizvodima prerađivačke industrije, deprecijacije valuta i viša inflacija u zemljama trgovinskim partnerima povećali su inflaciju u regionima EBRD-a (za 0,8 procentnih poena u proseku u odnosu na nivo pre pandemije), uprkos zaostajanju na tržištima rada u mnogim ekonomijama.\nAgregatne brojke takođe kriju značajne razlike u uticaju kovida 19 na stanovništvo, gde su posebno pogođeni mladi i oni sa nižim nivoom obrazovanja i prihoda. Štaviše, fiskalna ranjivost se povećala imajući u vidu da su veliki podsticajni paketi povećali javni dug u regionima EBRD-a za 11 procentnih poena BDP-a u proseku.\nU mnogim ekonomijama javni dug je sada na nivoima koji su poslednji put viđeni tokom tranzicione recesije ranih devedesetih i može dalje da se poveća. Iako su slučajevi bankrota do sada bili pod kontrolom zahvaljujući širokoj podršci ekonomske politike, ranjivost se može ispoljiti kada se povuku mere državne podrške.\nIako su troškovi pozajmljivanja u proseku i dalje niski, a isplate kamata stabilne, u nekim zemljama je došlo do naglog povećanja plaćanja kamata.\nProjekcije su vrlo osetljive na dalje kretanje infekcije kovida 19 i pretpostavke koje se odnose na vladine politike i učinkovitost mera za ograničavanje trajne ekonomske štete. Inicijative ekonomske politike za podršku oporavku, koje su preduzele pojedinačne zemlje, sažete su na EBRD stranici pod nazivom “Odgovor na koronavirus u 2021 godini: Postavljanje boljih temelja“.\nEBRD oporavak privreda Srbije prognoza rast privrede


Super utorak u bioskopima u Novom Sadu - filmovi za 150 dinara\nCena ulaznica 150 dinara\nSinepleks Promenada i Arena sinepleks poklanjaju u utorak, 25. februara, svim posetiocima Superutorak.\nCena ulaznica za svaki od filmova s repertoara će taj dan biti 150 dinara, sem za mx4d formate u Sinepleksu Promenada, ali bez doplate za 3D i specijalna sedišta.\nIz Arene sinepleks poručuju da će svi filmofili moći da uživaju i u specijalnoj Superkombo ponudi, koja obuhvata srednje kokice i točeni sok od 0,25 litra po 200 dinara.\nNeki od filmova koji su na repertoarima obeju biskopa tog dana su aktuelni naslovi, kako za najmlađe, tako i za stariju publiku.\nPosetioci ovog super bioskopskog dana moći da pogledaju filmove poput „Led 2”, „Ivica i Marica”, „Ptice grabljivice”, „Zov divljine”, „Sonikov film”, „Sluga”, „Ostrvo fantazija”, „Male žene”, „Loši momci zauvek”, „Dulitl”, „Patrolne šape” i mnoge druge.\nZbog velikog interesovanja, karte nije moguće rezervisati nego će biti omogućena isključivo fizička prodaja na blagajnama bioskopa.\nakcija arena bioskop centar cineplexx cineplexx promenada film Novi Sad promenada


U Srbiji skoro 250.000 deviznih penzionera, evo šta je potrebno ispuniti za ček iz inostranstva | Novosadski informativni portal 021\nU Srbiji skoro 250.000 deviznih penzionera, evo šta je potrebno ispuniti za ček iz inostranstva\nEuronews Srbija piše da najviše uplata dolazi iz Hrvatske, Nemačke, BiH, Austrije, Francuske i Švajcarske, a prema podacima Zavoda sa socijalno osiguranje, ukupna količina novca na godišnjem nivou veća je od pola milijarde evra.\nNeki od njih primaju i više penzija, odnosno, uz onu stečenu iz Srbije stiže im i devizna iz jedne ili više država.\nKatarina Kisić Miler iz Zavoda za socijalno osiguranje kaže da je Srbija potpisala međunarodne ugovore o socijalnom osiguranju, odnosno socijalnoj sigurnosti sa 32 države i napominje da se prava ostvaruju po nacionalnim zakonima koji važe u svakoj od država u kojima je osiguranik radio.\n"U situaciji kada korisnik ostvari pravo na penziju po propisima različitih zemalja tada je moguće ostvariti pravo na više penzija, u skladu sa uslovima i zakonom svake pojedinačne zemlje. Pri tome, treba imati u vidu da ostvarivanje prava na penziju u Srbiji ne znači da su uslovi ispunjeni i u inostranstvu i obrnuto", objašnjava Kisić Miler za Euronews Srbija.\nOna napominje da najveći broj međunarodnih sporazuma predviđa da je za ostvarivanje prava na inostranu penziju odnosno njen srazmerni deo neophodno da je osoba ostvarila staž u inostranstvu u trajanju od najmanje 12 meseci, mada postoje odstupanja u pogledu zahtevane dužine navršenog staža.\n"O pravu na penziju odlučuje svaka država ugovornica na čijoj teritoriji je osiguranik radio primenom svojih nacionalnih propisa i međunarodnog ugovora o socijalnom osiguranju. Lice koje je steklo uslov, zahtev za penziju podnosi u državi u kojoj ima prebivalište. Na osnovu međunarodnih sporazuma olakšava se postupak ostvarivanje prava na penziju, jer se zahtev podnet u jednoj državi smatra zahtevom u svim državama u kojima je lice radilo", objašnjava Kisić Miler.\nZahvaljujući međunarodnim ugovorima, budući korisnici penzija su oslobođeni obaveze da sami prikupljaju dokumentaciju iz inostranstva i dokaze da su ostvarili staž. Taj postupak se po službenoj dužnosti obavlja komunikacijom između srpskog i inostranog penzijskog organa na propisanim dvojezičnim obrascima.\n"Najveći broj država sa kojima Srbija ima zaključene međunarodne sporazume previđa odlazak u penziju sa 65 godina života, uz različita odstupanja odnosno nižu granicu koja se propisuje za žene i koja iznosi od 60 do 65 godina. Pojedine zemlje predviđaju nešto višu opštu starosnu granicu kao što Italija propisuje 67 godina starosti, dok je niža granica propisana u Rusiji i iznosi 61,6 godina života za muškarce i 56,6 za žene", navodi Kisić Miler.\nOna ističe i da treba imati u vidu da se penzijski sistemi u Evropi menjaju gotovo svake godine i da pojedine države propisuju nacionalnim zakonima prelazni period za pomeranje odnosno postepen rast starosne granice koja se primenjuje svake godine. Osim toga, svaki penzijski sistem ima svoje specifičnosti i razlikuje se u pogledu činjenica koje se uzimaju u obzir prilikom ostvarivanja prava na penziju, kao što su godina rođenja, pol, staž, broj dece ili period boravka u toj zemlji.\nNajviše penzionih čekova korisnicima sa prebivalištem u Srbiji prošle godine je stizalo iz Hrvatske čak 59.917, dok u Srbiji živi 44.258 penzionera koji primaju penzije iz Nemačke. Iz BiH stiže 41.090 uplata, a iz Austrije 26.028. Među najbrojnijim stranim penzionerima su i oni koji su radni staž stekli u Francuskoj i ima ih 22.795 i Švajcarskoj 16.628.\nKada su u pitanju države bivše SFRJ, osim najbrojnijih penzionera iz Hrvatske, iz Republike Srpske stiže penzija za 20.619, a iz Federacije Bosne i Hercegovine za 20.471 osoba, dok penzione čekove iz Slovenije dobija 13.363 najstarijih stanovnika Srbije, iz Crne Gore 6.032, a iz Makedonije 6.030 korisnika, navodi Euronews Srbija.


Vukčević prvi predsjednik Skupštine, Pajković od sada profesionalac\nVANREDNA SKUPŠTINA ODBOJKAŠKOG SAVEZA\nKako je saopšteno, Skupština je održana “zbog usklađivanja rada i akata Saveza sa novim Zakonom o sportu”.\nVanredna Skupština OSCG\nNa dan svečane Skupštine, povodom jubiileja - 60 godina postojanja, u hotelu “Aurel” u Podgorici održana je, bez prisustva medija, vanredna Skupština Odbojkaškog saveza Crne Gore.\nNa sjednici su usvojeni novi Statut OSCG, Pravilnik o disciplinskoj i materijalnoj odgovornosti, Pravilnik o arbitraži OSCG i Poslovnik o radu Skupštine OSCG.\nShodno novom Statutu, “a za koji je OSCG dobio saglasnost od Ministarstva sporta, na predlog ŽOK Morača i OK Jedinstvo, za predsjednika Skupštine OSCG jednoglasno je izabran Zoran Vukčević”, direktor i bivši trener Budućnosti.\n“Skupština je danas, takođe, i verifikovala odluke o imenovanju predsjednika OSCG Cvetka Pajkovića do isteka mandata 2020.godine i donijela odluku o njegovom profesionalnom angažovanju”, navodi se u saopštenju.\nPajković je do sada bio volonterski na funkciji predsjednika OSCG, kao i svi predsjednici nacionalnih sportskih asocijacija…\nShodno novom Statutu, članovi Skupštine ŽOK Budućnost, ŽOK Luka Bar, ŽOK Galeb, AOK Rudar i OK Jedinstvo imaće po dva delegata, shodno članu 12 Statuta u kojem glasi da “članovi OSCG koji su, od obnove i sticanja nezavisnosti (od sezone 2006/2007), osvajali titulu prvaka Crne Gore ili pobjednika Kupa Crne Gore, mogu u Skupštini imati i dva predstavnika o čemu , na predlog Predsjednika saveza, odluku donosi Skupština saveza.”\nMiloš ĆulafićZoran VukčevićCvetko PajkovićOSCG


Vesić i Godfri o podizanju spomenika Vudru Vilsonu u BG - EMBARGO 011\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić razgovarao je danas u Starom dvoru sa ambasadorom SAD u Beogradu Entonijem Godfrijem o zajedničkim projektima u srpskoj prestonici, među kojima je i podizanje spomenika Vudru Vilsonu.\n„Dogovorili smo se da sledeće sedmice bude organizovana prva sednica odbora za podizanje spomenika na kojoj ćemo doneti odluku o raspisivanju međunarodnog konkursa za spomenik. Nadam se da ćemo u narednih nekoliko meseci konačno i dobiti ovaj spomenik“, rekao je Vesić.\nPodsetio je da od nedavno i jedan bulevar u Beogradu nosi naziv Vudro Vilson.\nNaveo je da je Vudro Vilson za nas možda i najznačajniji američki predsednik, koji je mnogo pomagao Srbiju za vreme i nakon Prvog svetskog rata i da zaslužuje spomenik u Beogradu.\nPrema njegovim rečima, u narednih nekoliko meseci biće podignuta spomen-tabla Edvardu Rajanu.\nPodsetio je da je to američki lekar koji je tokom austrougarske okupacije 1915. godine u jednom trenutku bio gotovo jedini lekar u Beogradu i zajedno sa američkim medicinskim sestrama i drugim lekarima lečio naše ljude, naročito tokom epidemije pegavog tifusa.\n„Neke od tih sestara su umrle, a on je i sam bio zaražen. Dve godine je uspevao da organizuje zdravstvenu zaštitu u Beogradu i Beograđani su ga veoma voleli“, rekao je Vesić, navodi se u saopštenju Gradske uprave.\nDodao je da je Edvard Rajan kasnije, kada je Amerika ušla u rat, napustio Beograd da bi se zajedno sa srpskom vojskom, koja je probila Solunski front 1918. godine, vratio u prestonicu Srbije.\n„Podići ćemo tablu u znak sećanja na Edvarda Rajana i medicinske sestre koje su pomagale i bile u Beogradu“, istakao je Vesić i ocenio da je to još jedan dokaz zajedničkog prijateljstva i zajedničke istorije.\nVesić je naveo da je sa američkim ambasadorom razgovarao i o odnosima Beograda sa Čikagom i drugim američkim gradovima, kao i o tome šta dodatno može da se učini kako bi se pojačala saradnja.\nBilo je reči i o američkoj školi u Beogradu i drugim otvorenim pitanjima, navodi se u saopštenju.\nSastanku su, dodaje se, prisustvovali i zamenica predsednika Skupštine grada Andrea Radulović i narodni poslanik Vladimir Marinković.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Abolirati prekršajno kažnjene za upad u RTS / print=true\nVUČIĆ ZATRAŽIO 19. 03. 2019. 14:04 >> 13:33 0\nAbolirati prekršajno kažnjene za upad u RTS\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, potvrdio je da Vučić razmatra mogućnost aboliranja uhapšenih učesnika protesta u Beogradu koji nijesu počinili teža prekršajna i krivična djela.\n"Ono što predsjednik jeste rekao je da oni koji nijesu počinili teža krivična i prekršajna djela mogu biti abolirani i da on razmatra taj potez. Vjerujem da će on taj potez i primijeniti", kazao je Stefanović za televiziju Prva.\nStefanović je kazao da je jedan od lidera Saveza za Srbiju Dragan Đilas, tražeći od Vučića da abolira uhapšene, već optužio te ljude.\n"Formalno pravno gledano, Đilas je time što je tražio aboliciju, već optužio te ljude zato što predsjednik može da abolira nekoga protiv koga se vodi krivični postupak ili ko je osuđen. Kada kažete tražim aboliciju, vi ste ga već optužili", kazao je Stefanović.\nĐilas je juče pozvao nadležne i predsjednika Vučića da oslobode uhapšene ljude zbog nereda na protestima i najavili da će u suprotnom organizovati mirne proteste i dežurstva ispred Predsjedništva.\nMUP je saopštio da je policija u prethodna dva dana privela 18 osoba u vezi sa protestima i upadom u zgradu RTS, od kojih devet zbog prekršaja zakona o javnom redu i miru, a osam zbog učinjenih krivičnih djela. Među njima je jedan učenik Filološke gimnazije u Beogradu, zbog čega su njegovi drugari organizovali protest "Pravda za Pavla".\nNa protestu se juče okupilo stotinak đaka, a oni su, sa pojedinim profesorima, krenuli oko 14:30 časova u protestnu šetnju do zgrade beogradske policije u Bulevaru despota Stefana. Odatle su poručili vlastima da imaju 48 sati da oslobode njihovog druga, ili će pozvati đake ostalih škola da im se pridruže u protestu. Novi protest najavili su za dva dana.\nUbrzo nakon toga, stigla je vest da je predsjednik Srbije zatražio od nadležnih da aboliraju sve učesnike protesta koji su prekršajno gonjeni.\n09. 12. 2019. 14\nSrbija ima dva i po političara, ostalo su bolidi\nSAD: Ne mijenjamo politiku prema Srbiji\n30. 11. 2019. 15\n"Dobro je potvrditi kurs vojne i političke neutralnost"\n25. 11. 2019. 18


RPK „Izgradnja otpornosti MSP u Srbiji“. – RTV Brus\nRPK „Izgradnja otpornosti MSP u Srbiji“.\nEvropska regionalna kancelarija Ujedinjenih nacija za smanjenje rizika od katastrofa u saradnji sa Privrednom komorom Srbije organizovala je okrugli sto na temu „Izgradnja otpornosti MSP u Srbiji“.\nU prethodnoj godini sprovedeno je istraživanje koje je uključilo 550 privrednih subjekata i rezultati su jasno ukazali da je niska spremnost MSP da se suoče sa katastrofama. Na osnovu istraživanja je započet nacionali dijalog o ovoj temi. Rezultat prvog okruglog stola u okviru dijaloga, održanog 21. februara 2021. godine, su smernice i preporuke za izgradnju otpornosti privrednih subjekata da se suoče sa prirodnim i tehnološkim nepogodama i da se olakša njihov oporavak nakon katastrofa.\nPrezentaciju nalaza istraživanja, smernica i preporuka, na sastanku Parlamenta privrednika Regionalne privredne komore Rasinskog upravnog okruga u proširenom sastavu, održala je Vidosava Džagić, pomoćnik direktora PK Beograda.\nPostoji velika zavisnost od komunalnih usluga, na prvom mestu električne energije, zatim interneta, a slede telekomunikacione usluge i voda. MSP su visoko zavisna od lanaca snabdevanja i smatraju da nemaju adekvatno osiguranje za slučaj rizika od katastrofa. Preko 80% MSP je izjavilo da ne postoje podsticaji u smislu poreskih olakšica, lakšeg pristupa kreditima, smanjenja premije osiguranja koje obezbeđuju nacionalna/lokalna uprava ili druge zainteresovane strane prilikom investiranja u otpornost. Najveći broj (oko 90%) MSP su izjavila da nisu upoznata sa inicijativama ili projektima koji mogu da im pomognu da zaštite svoje poslovanje od katastrofa. Sveukupno, MSP nedostaju kapaciteti i resursi da identifikuju rizike od katstrofa, da procene njihov uticaj na poslovanje kako bi pripremili mere i planove da se suoče sa katastrofama, odnosno da se što pre oporave od njihovih posledica. Upravo o preventivnim merama za izgradnju otpornosti MSP prisutne je upoznao Zoran Dimitrijević, državni sekretar u Ministarstvu privrede.\nUčesnici Okruglog stola bili su predstavnici ključnih zainteresovanih strana iz javnog i privatnog sektora, uključujući predstavnike državne uprave, lokalnih samouprava, institucija, akademske zajednice, javnih preduzeća, malih i srednjih privrednih društava, osiguravajućih kompanija. U diskusiji su učestvovali predstavnici osiguravajućih kuća, privrednici iz sektora prehrambene industrije i predstavnici obrazovnih institucija i javnih preduzeća, koji su izneli predloge za unapređenje osiguranja u svim privrednim delatnostima kao i potrebu za modernijim sistemom obuke kadrova kako bi se komunikacija i dijalog u ovoj oblasti što više unapredili.\n„Sweet home“ Brus – od male porodične firme do uspešne kompanije\nNajava aktivnosti PKS RPK Kruševac\nIz programa „Moja prva plata“


Rukometašice Radničkog započinju evropsku odiseju - KRAGUJEVAČKI SPORT\nRukometašice Radničkog ovog vikenda očekuje debitantski nastup na evro-sceni. Kragujevčanke će u subotu, 16. oktobra, od 19 časova u „SBB hali Jezero“ odmeriti snage sa švedskim Horsom, u prvoj utakmici druge runde kvalifikacija Lige Evrope.\nSvesne su rukometašice Radničkog kvaliteta predstojećeg rivala, koji u svojim klupskim vitrinama, pored titule prvaka Švedske, ima i trofej namenjen pobedniku Čelendž kupa, ali su odlučne da u prvoj utakmici pred svojim navijačima ostvare što je moguće bolji rezultat, pred put na revanš u Švedsku kroz sedam dana.\n– Očekuje nas duel sa ekipom koja spada u sam krem evropskog rukometa i koja gaji prepoznatljiv, skandinavski stil igre. Za nas je velika čast što ćemo imati priliku da predstavljamo naš grad i našu državu na međunarodnoj sceni, i nastojaćemo da ostavimo što je moguće bolji utisak u ovom dvomeču. Svakako da bi plasman u narednu rundu takmičenja bio izuzetan uspeh, kako za naš klub, tako i za srpski rukomet. Zbog toga pozivam naše navijače da nas podrže u što je moguće većem broju i pomognu nam da napravimo iskorak na evropskoj sceni – istakao je pomoćni trener Radničkog Vladimir Mladenović, uz zahvalnost lokalnoj samoupravi i Rukometnom savezu Srbije, koji su kragujevačkom timu omogućili izlazak na evropsku pozornicu.\nPrevious Šumadinci rešeni da pomrse konce dvostrukom prvaku Evrope\nNext Radnički „istopio“ Metaloplastiku


Predsednika boli istina - #PočeloJe\nPredsednika boli istina\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić se u više navrata oglašavao tokom dvanaestodnevne blokade Rektorata koju su inicirali studenti #1od5miliona. Njegove izjave, kao i izjave drugih funkcionera Srpske napredne stranke: predsednice Vlade, predsednice Skupštine, ministara, narodnih poslanika i zamenika gradonačelnika, očigledan su pokazatelj da oni suštinski ne razumeju autonomiju Univerziteta.\nSvojim izjavama i organizovanim upadom njihovih aktivista i batinaša u zgradu Rektorata predsednik i ostali funkcioneri Srpske napredne stranke sami su sebe isterali na čistinu, jasno potvrđujući da postoje pritisci na Univerzitet, zbog kojih su studenti ušli u blokadu. Ovim izjavama oni su isterali na čistinu i ko su studenti koji već deset meseci na ulicama organizuju proteste #1od5miliona, a koje mesecima obeležavaju kao strane plaćenike, marsovce, huligane, batinaše.\nPozivamo predsednika države, predsednika svih građana Republike Srbije, da obavlja svoju funkciju onako kako je to predviđeno Ustavom, da prestane da vrši pritiske na nezavisne institucije i da prestane da štiti ministra finansija Sinišu Malog, koji svojim plagiranim doktoratom sramoti i Univerzitet u Beogradu i celu državu.\nProtest #1od5miliona u Majdanpeku – sada ćemo biti još glasniji\nPredati potpisi za oslobađanje Aleksandra Obradovića