Svjetski dan zdravlja - JU Zavod za zdravstvenu zaštitu žena i materinstva KS\nHome Svjetski dan zdravlja\nTekst preuzet sa: ZZJZKS.BA\nSvjetska zdravstvena organizacija Svjetski dan zdravlja 7. april 2022. godine posvetila je pitanju trenutačnog stanja naše planete i utjecaju nepovoljnih faktora okoliša na zdravlje ljudi sa sloganom „Naša planeta, naše zdravlje“. Kontinuirano na globalnom i lokalnom nivou bilježimo porast oboljenja kao što su karcinomi, astma, srčana oboljenja. Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da više od 13 miliona smrtnih ishoda na godišnjem nivou u svijetu imaju uzroke koji se mogu povezati sa nebrigom o našem okolišu.\nPolitike i odluke koje se donose na svim nivoima imaju snažan utjecaj na klimu i generiraju i zdravstvenu krizu. Činjenica da 90% ljudi u svijetu diše nezdrav zrak povezana je pored ostalog i sa zagađenjem čiji uzrok su i izgaranja fosilnih goriva. Ekstremni vremenski uslovi, degradacija tla i zagađenje pitke vode i voda postale su značajne prijetnje po zdravlje, a sve manje je prirodnih sredina u cijelom svijetu koje su zaštićene od degradacije. To se odražava na sve segmente našeg života, od hrane koju konzumiramo do zraka koji dišemo. Trećina svih svjetskih emisija stakleničkih plinova koje stvara čovjek povezana je s hranom, i to od proizvodnje, konzumacije pa do odlagališta otpada. Krčenje šuma, upotreba gnojiva, stoka i otpad doprinose emisijama stakleničkih plinova iz sistema za prehranu kako na našem lokalnom nivou, tako i globalno.\nPandemija COVID-19 pokazala je značaj nauke i uloge zdravstvenih sistema, ali istovremeno smo imali priliku suočiti se sa višestrukim nejednakostima u cijelom svijetu. Na osnovu lekcije koju smo naučili tokom pandemije COVID-19 uočili smo brojne slabosti u svim sferama društva kako na lokalnom tako i na globalnom nivou, što je naglasilo hitnu potrebu za stvaranjem društava blagostanja posvećenih jednakosti i pravičnosti u zdravlju kako za sadašnje, tako i za buduće generacije sa jasno postavljenim ciljevima i njihovom realizacijom kada je u pitanju očuvanje okoliša.\nTrenutačno ekonomski procesi u svijetu vode ka nejednakoj distribuciji prihoda, bogatstva i moći što za posljedicu ima veliki broj ljudi koji žive u siromaštvu i nesigurnosti.\nEkonomija blagostanja ima za ciljeve ljudsko blagostanje, pravičnost i ekološku održivost. Ovi ciljevi trebaju biti pretočeni u dugoročne investicije, budžete za dobrobit, socijalnu zaštitu i pravne i fiskalne strategije. Prekidanje ciklusa razaranja planete i zdravlja ljudi zahtijeva zakonodavnu akciju, korporativnu reformu i pojedince koji će biti podržani i podstaknuti da donose zdrave izbore. Zdravi izbori i zaštita okoliša od nivoa pojedinca, preko zajednice, društva i globalno su prioritet za ljudsko blagostanje i ekološku stabilnost.


Ministarstvo reagovalo u roku i po zakonu - Ministarstvo kulture i informisanja\nPrvo: prema Zakonu o javnom informisanju i medijima i pravilniku, ministar informisanja ima pravo da, u slučaju kada smatra da je odluka Komisije neadekvatna i ne odgovara javnom interesu, sam, bez konsultacija sa članovima Komisije, tu odluku izmeni. Drugim rečima, može ili da odbije njihov predlog, ili da sam smanji ili uveća iznos koji je predložila Komisija.\nDrugo: Još početkom juna, Ministarstvo je pozvalo članove Komisije na sastanak povodom uočenih nelogičnosti i nepravilnosti u njihovoj odluci, tražilo je da Komisija ponovo zaseda, ali je dobijen odgovor da su pojedini članovi sprečeni predavanjima i godišnjim odmorima, da su pojedini nedostupni (opet zbog godišnjih odmora) i da do početka jula nikakav sastanak nije moguć.\nTreće: Zapisnik o odluci nisu potpisali svi članovi komisije kao što ni sastanak nije "zatražen putem sajta Ministarstva" već standardnom procedurom, putem mejla koji je sekretar komisije uputio svakom članu komisije kao i uvek do sada.\nČetvrto: Ministar je u zakonom predviđenom roku doneo odluku da ponovo pozove članove Komisije na konsultacije, nadajući se i da su im godišnji odmori završeni, i da je to bolji put nego da sam menja njihove predloge.\nPeto: Nikakvog kašnjenja u radu i odlukama Ministarstva nema, rezultati pet od šest konkursa su objavljeni, a konkurs za javno informisanje, koji sadrži podršku štampi, produkcijama i elektronskim medijima ( televizija, radio i internet ) ne može biti parcijalno objavljivan, sve dok Komisija za elektronske medije ne završi svoj posao.\nŠesto: Nikakvog pritiska na članove Komisije, nije bilo, niti pokušaja njihove diskreditacije, a pogotovo su nesuvisle primedbe da je bilo šta urađeno protivno zakonu. Naprotiv, sve je urađeno po zakonu, i u zakonom predviđenim rokovima. To što se Ministarstvo ne meša u agendu godišnjih odmora članova komisija, nadamo se da ne spada u pritisak i diskreditaciju.\nSedmo: Dinko Gruhonjić je u saopštenju Ministarstva pomenut tačno dva puta, jednom kao član, a drugi put kao predsednik Komisije. Izjava Nedima Sejdinovića da je "takav čin neprimeren, nekulturan i da nije u skladu sa zakonom" je čudna. Imena svih članova komisija se nalaze na sajtu ministarstva i ne vidimo šta je loše u transparentnosti koje se držimo tokom čitavog našeg mandata.\nOsmo: Kada je reč o “darovima” premijeru Aleksandru Vučiću, za šta nas je takođe optužio Nedim Sejdinović, predsednik NDNV, čiji je član i bivši predsednik gospodin Gruhonjić, nemamo komentar. Možda bismo mogli da imamo komentar na činjenicu da je upravo NDNV-u Komisija kojom je predsedavao dodelila milion dinara za internet projekat “Novinari protiv diskriminacije”. Kroz konstruktivan razgovor bismo sigurno mogli da pronađemo odgovor na pitanje zašto su tolika sredstva dodeljena projektu koji predviđa trideset pet “istraživačkih i analitičkih tekstova”, pošto ne znamo novinara u ovoj zemlji koji za jedan tekst na internet portalu dobije skoro trideset hiljada dinara.\nSve zajedno, Ministarstvo kulture i informisanja će nastaviti sa naporima da se na transparentan način, i uz dogovor, reše sve nedoumice, uz nadu da će članovi komisije, zbog sebe i svih kolega koji čekaju novac iz konkursa za štampu, elektronske medije i produkciju, pretpostaviti taj dogovor i pojavljivanje na ponuđenom sastanku, svojim godišnjim odmorima ili nekim drugim interesima. Ukoliko to ne urade, ministar će, u skladu sa svojim nadležnostima, sam ispraviti sve nelogičnosti.


Zimski raspust 2019: Besplatni sportski programi za osnovce i srednjoškolce – Lepe Vesti\nObjavio urednik Dana Jan 3, 2019\nUskoro će biti objavljeni svi besplatni sportski programi.\nZa škole plivanja potrebno je preuzeti vaučer u Sekretarijatu za sport i omladinu u Ulici Kraljice Marije 1 na 11. spratu. Vaučeri će biti deljeni od 14. do 31. januara radnim danima od 9.00 do 15.00. Za sve ostale sportske programe potrebno je prijaviti se organizatoru pre početka programa, jer je broj mesta ograničen. Učenici koji koriste sportske objekte u obavezi su da imaju neophodnu sportsku opremu.\nZa škole plivanja koje će se organizovati na teritoriji opštine Lazarevac i u naselju Batajnici, vaučeri će se deliti na teritoriji opštine gde se realizuju škole plivanja.\nPlivački klub Termoelektrana Kolubarara Veliki Crljeni će vaučere za „Zimsku školu plivanja 2019“ deliti u Savezu sportova Opštine Lazarevac, Savetu za sport MZ Veliki Crljeni i na blagajni Sportskog centra u Velikim Crljenima od 10. do 30. januara.\nBesplatni vaučeri za školu plivanja koju organizuje Plivački klub Aligator moći će da se preuzmu u osnovnim školama u Batajnici i u prostorijama plivačkog kluba u Ulici Majora Zorana Radosavljevića 315a u Batajnici.\nŠkole plivanja (obuka neplivača i usavršavanje tehnike plivanja) organizuju sportske organizacije (klubovi i centri) u sportskim centrima: Akcionarsko društvo kulturno-sportski centar „Pinki – Zemun“, Gradski centar za fizičku kulturu, Ustanova za fizičku kulturu Sportsko rekreativni centar „Tašmajdan“, Sportsko rekreativno obrazovni centar Vračar, Zavod za sport i medicinu sporta Republike Srbije, JP SC „Novi Beograd“, Sportsko udruženje „Tonus sport“, Plivački klub Taurunum, Plivački klub Aligator, Plivački klub Termoelektrana Kolubara Veliki Crljeni, Plivački klub Crvena zvezda, Beogradski plivački klub, Plivački klub 11. april, Plivački klub Vračar, Klub za vodene sportove Mornar, Plivački vaterpolo klub Zemun, Plivački vaterpolo klub Novi Beograd, Vaterpolo klub Stari grad, Ženski vaterpolo klub Crvena zvezda, Vaterpolo klub za dame TAŠ 2000 i Klub korektivnog plivanja, vaterpola i rekreacije Vračar.\nRekreativno klizanje organizuju sledeći sportski centri: JP SC „Olimp-Zvezdara“, JP za uređenje, korišćenje i održavanje „Ada Ciganlija“, i Ustanova za fizičku kulturu, SRC „Tašmajdan“.\nZimske kampove sa raznovrsnim sportsko-rekreativnim i kreativnim programom organizuju sledeći centri: Gradski centar za fizičku kulturu, SRC „Pionirski grad“, Javno preduzeće za obavljanje poslova iz oblasti sporta i rekreacije Surčin, SC „Voždovac“, JP SC „Olimp-Zvezdara“, Ustanova za vršenje javne službe u oblasti fizičke kulture SC „Ljubomir Ivanović Gedža“, Zavod za sport i medicinu sporta Republike Srbije i Ustanova „Voždovački centar Šumice“.


02.10.2020 u 09:53\nVAŠINGTON – Demokratski predsednički kandidat Džo Bajden stekao je prednost u kladionicama nad aktuelnim američkim predsednikom Donaldom Trampom nakon njihove prve predsedničke debate, rekli su predstavnici dve kompanije za klađenje. Britanski Smarkets sada daje Bajdenu 63 odsto šansi za pobedu na izborima 3. novembra, u odnosu na 55 odsto pre debate, dok je Tramp ostao na 43 odsto, prenosi Tanjug. „Očigledno je da se to zasniva na ličnost, pre nego na sadržaju. Ljudi koji se klade na to kako će različite države da glasaju, nisu čuli ništa novo”, rekao je direktor političkih tržišta u Samrketsu. Prema britanskoj kompaniji Betfer iksčejndž, Bajdenove šanse su porasle sa 56 odsto na 60, dok su se Trampove pogoršale i iznose 40 odsto, u odnosu na 43 odsto pre debate. „Bajden se\nMADRID – Španska vlada najavila je danas da planira da uvede najstrože propise u Evropskoj uniji o ograničavanju oglašavanja onlajn kladionica. Oglašavanje za klađenja, pre svega za sportska, u Španiji je naglo poraslo poslednjih godina i dominira u reklamama tokom fudbalskih utakmica, preneo je AP. Prema rečima ministra potrošnje Alberta Garsona, planirane mere će uticati na reklame na internetu, televiziji i na sportskim događajima i osmišljene su tako da zaustave oko 80 odsto trenutnih reklama za onlajn klađenje. Zakon će ograničiti reklame za klađenje na televiziji na termine između 1 i 5 sati ujutru, osim za vreme sportskih događaja, kada se mogu prikazivati tek nakon 20 časova, prenosi Tanjug. Vikendom, inače, mnogi fudbalski mečevi počinju pre 20 časova. Osim toga,\n18.12.2019 u 22:42\nDirektorka „onlajn” kladionice ove godine zaradila 320 miliona evra\nDenis Kouts, direktorka britanske „onlajn” kladionice „Bet365”, zaradila je ove godine 323 miliona evra i postala najplaćeniji menadžer neke britanske kompanije, prenosi u Bi-Bi-Si. Njoj je isplaćeno je 266 miliona evra plus dividende. To je veliki porast u odnosu na 220 miliona evra koliko je zaradila prethodne godine, prenosi „Jutarnji”. Više novca dobila je zbog rasta prihoda kompanije, i to u vreme kad se industrija suočava s kritikama zbog klađenja maloletne dece, navodi Bi-Bi-Si. Vlasnici ove kompanije su ona i članovi njene porodice, uključujući brata Džona, koji je glavni izvršni direktor, i oca Petera, predsednika nadzornog odbora. Kouts je završila studije ekonomije na Fakultetu u Šefildu, nakon čega se zaposlila u očevoj kompaniji. Prema istraživanju\n18.12.2019 u 16:09\nLONDON - Najplaćeniji direktor u Velikoj Britaniji je suosnivač i šefica onlajn kladionice „Bet365”, Deniz Koats, čija su primanja 2018. godine iznosila 323 miliona funti (411 miliona dolara), prema računovodstvenim podacima kompanije. Plata Koatsove, koja je glavna izvršna direktorka kompanije „Bet365”, porasla je na 276,6 miliona funti u periodu od 53 nedelje, do 31. marta 2019. godine, sa 220 miliona funti prethodne godini, prenosi Rojters. Firma je na ime dobiti za prošlu fiskalnu godinu akcionarima isplatila 92,5 miliona funti dividende, od čega je, prema medijskim izveštajima, Koatsova (52) dobila polovinu od ukupnog iznosa pošto je vlasnik oko 50 odsto kapitala kompanije. Privatna firma „Bet365” je u zajedničkom vlasništvu Deniz Koats i članova njene porodice - brata\n08.07.2019 u 16:19\nUhapšeni nakon pljačke kladionice\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su D.S. (1980) i G.V. (1979) zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo razbojništvo, saopšteno je iz MUP-a Srbije. Oni se sumnjiče da su noćas u jednoj kladionici na Trgu Nikole Pašića uz pretnju pištoljem od radnice oduzeli oko 200.000 dinara, nakon čega su odmah i uhapšeni. Policija je kod njih pronašla novac za koji se sumnja da je oduzet u ovoj kladionici, kao i pištolj kojim su izvršili razbojništvo. Osumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 časova i oni će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni Prvom osnovnom javnom tužilaštvu.\n04.06.2019 u 10:22\nSedmorica igrača Valjadolida osumnjičena da su namestila meč protiv Valensije\nVALjADOLID – Sedmorica fudbalera Valjadolida dobila su mito da „puste” utakmicu protiv Valensije u poslednjem kolu Primere, prenosi španski El Mundo. U velikoj akciji protiv nameštanja u Španiji mediji citiraju izjavu bivšeg španskog fudbalera Karlosa Arande, privedenog zbog umešanosti u nečasne radnje. „Sedmorica igrača su potkupljena, nijedan više”, rekao je Aranda, koji se kladio na 10.000 evra da bi zaradio duplo više, javlja Tanjug. Fudbaleri Valjadolida bili su informisani da Valensija mora da ostvari „duplu pobedu”, odnosno da vodi posle prvog dela igre i u nastavku takođe načini razliku, što se i desilo. Valensija je slavila u Valjadolidu 2:0 golovima Karlosa Solera u 36. i Rodriga Morena u 52. minutu i izborila plasman u Ligu šampiona. Izveštaji iz Španije navode da čelnici\n02.01.2019 u 16:53\nTIRANA - Prvog dana Nove godine u Albaniji je stupio na snagu Zakon o zabrani kockanja koji je usvojen pre nekoliko meseci i shodno tome zatvoreno je 4.300 kladionica. Zabrana kockanja ne odnosi se samo na kafiće s kladionicama, već i na onlajn klađenje i kockarnice, koje su se do sada mogle naći i u blizini škola. Kladionice će sada biti dozvoljene samo u hotelima sa pet zvezdica i to izvan urbanih područja. U Albaniji je klađenje bilo veliki problem, a statistika pokazuje da je u zemlji sa 2,8 miliona stanovnika jedan kladioničar na 670 stanovnika. Kako navodi sajt Kliks, albanski premijer Edi Rama bio je pod žestokim pritiskom kladioničarskog lobija, ali je zakon ipak stupio na snagu. Povodom zabrane kladionica, kao i povodom odluke vlade da se zabrani upotreba petardi i


Počela Alter kultura u Banjoj Luci - Klix.ba\n15.6.2012. u 13:25\nJuče je u Banjoj Luci, na inicijativu PRAVO LJUDSKI Film Festivala uličnim performansima na različitim lokacijama počela Alter Kultura – Platforma koja će tokom juna u 4 bh. grada kroz kulturno djelovanje promovirati inkluziju, dijalog i toleranciju. U dva dana u Banjoj Luci Alter Kultura će ponuditi projekcije dokumentarnih filmova, ulične performanse, javne diskusije kako bi kreirali prostor za kultivaciju postojećih ali i inicijaciju novih sadržaja, te pridonijeli decentralizaciji kulture. Alter Kultura Platformu čine Udruženje građana "Pravo ljudski" iz Sarajeva, UNSA GETO iz Banja Luke, OKC Abrašević iz Mostara i Centar za stvaralački, istraživački i građanski angažman "Grad" iz Tuzle.\n"MDG F Kultura za razvoj podržava ovu inicijativu u svrhu podrške razmjene umjetnika i umjetnica i kulturnih radnika i radnica u BiH. Ovakva vrsta interakcije je vrlo poželjna jer stvara ambijent za produktivnu kooperaciju i razmjenu mišljenja u različitim gradovima Bosne i Hercegovine", istakla je na povodom početka ovog projekta Renata Radeka, projektna koordinatorica i menadžerica MDG-F programa "Kultura za razvoj".\nPored jučerašnjih uličnih performansa, i projekcije filma "Convent" Jareda Altermana sa prošlogodišnjeg Pravo ljudski Film Festivala, u istom prostoru (Staklenac – Gradski park Petar Kočić) večeras, u petak, 15. juna u 20 sati bit će prikazan film "Stardust" sa Međunarodnog filmskog festivala Kratkofil Plus. Dražen Crnomat, aktivista DKK Slovo, najavio je za večeras u 19 sati u Staklencu okrugli sto na temu "Pravo i prakse javnog prostora" u okviru kojeg će se raspravljati o konkretnim prijedlozima za otvaranje pristupa javnom prostoru kao što je pristup osoba sa posebnim potrebama, pravljenje biciklističkih staza i sl., te apstraktna, teorijska određenja javnog prostora. Dvodnevni program u Banja Luci završit će večeras u 22 sata u Domu omladine nastupom DJ-eva iz Banja Luke, Sarajeva, Zagreba i Zenice.\nOrganizatori su najavili podizanje Alter Kultura web platforme koja će djelovati kao mjesto susreta za organizacije i pojedince koji djeluju na polju kulture u čitavoj BiH. Također, ostvarena je i lokalna saradnja sa Crnom Ovcom u okviru programa Fusion Design Week.\n"Pozivamo sve umjetnikece i organizacije da se uključe u platformu Alter Kultura i razvojem saradnje između aktera kulture daju svoj doprinos decentralizaciji i ujedinjavanju kulturne scene u BiH", istakla je Ena Bavčić ispred Udruženja Pravo Ljudski. Vesna Malešević, aktivistkinja partnerske organizacije UNSA GETO, pozvala je zainteresirane kulturne djelatnike ovog grada da se uključe kako bi Platforma dobila svoj puni smisao – da kreira prostor za osviješteno i odgovorno djelovanje.\n15.06.2012. u 13:08


Marko Ratić - Ubod kulture\nJuče smo u podkastu „Ubod kulture“ spomenuli i ovog dečaka. Dragan Kresoja tražio je po čitavoj tadašnjoj Jugoslaviji dečaka koji bi mogao da iznese ulogu Vukole u njegovom filmu „Kraj rata“, a kako nikako nije uspeo da ga nađe, vratio se u Beograd. Ispostavilo se da glumac koga traži nije tako zavučen, već sasvim suprotno. U centru Beograda pronašao je Marka Ratića (čak nekako simbolično i prezime ide uz film) koji je tada sam šetao ulicama i odlučio je da ga pozove na kasting za film u kojem je glavnu ulogu tumačio Velimir Bata Živojinović. Markovi roditelji su bili oduševljeni činjenicom da je njihov sin dobio ulogu jer im je to, između ostalog, predstavljao jedan od izvora prihoda. Četiti godine kasnije dobija novu ulogu Čavke u istoimenom ostavarenju Miloša Radivojevića. Uspeo je da porodicu preseli u novu kuću u kojoj su mogli normalno da žive. Na filmskom festivalu u Nišu Marko osvaja prvo mesto i dobija brojne ponude za filmove.\nMeđutim 1990. godine se odlučuje za radikalan zaokret i zauvek napušta glumu. Nikada se više nije pojavljivao u javnosti, o njegovom životu se malo znalo, osim da je preminuo 2013. godine, imao je samo 38 godina. Ostaje nekoliko njegovih uloga u rasponu od 1984. do 1990., kada je kao dečak demonstrirao moć svog talenta.\nDa se nikada ne bi zaboravili takvi ljudi, ali i da takvi talenti ne bi bili u zapećku, počeo sam sa novim podkastom, u kome će biti predstavljeni široj javnosti mnogi nepoznati umetnici (ali i poznati samo u drugom svetlu bez trivijalnih pitanja), pa ko tu vidi opšte dobro može da podrži ovu priču, a za početak je dovoljno i da podeli ovaj link podkasta.


Radio BIR - Objavljena nova verzija Android aplikacije radija BIR\nObjavljena nova verzija Android aplikacije radija BIR\nObjavljena je nova verzija android aplikacije radija BIR, kao poklon posjetiocima portala i slušaocima radija BIR! Nova aplikacija, u izvedbi tima app.ba može se pohvaliti modernim dizajnom i jednostavnom navigacijom.\nBIR.ba Android aplikacija u ovom trenutku, osim slušanja radijskog programa, omogućava i pristup vijestima sa portala BIR.ba, kao i ostale sadržaje: pregled video priloga, fotogalerija, audio zapisa, te dijeljenje sadržaja na društvene mreže.\nNova verzija aplikacije objavljena je uz godišnjicu radija BIR (eksperimentalni radijski program RTV IZ "BIR" je počeo sa emitovanjem 1. muharrema 1429., odnosno 10. januara 2008. godine), i radit će na android verzijama 4.0 i novijim.\nBesplatno preuzmite aplikaciju radija BIR na vaše Android uređaje i uživajte u svim prednostima još bržeg i jednostavnijeg pregledavanja vijesti sa našeg portala i slušanja našeg radijskog programa! Aplikaciju možete preuzeti OVDJE\nViše iz kategorije: « Od 1998. do 2015. godine dijaspora u BiH poslala oko 35 milijardi KM Popis: Više od polovine stanovnika BiH govori bosanskim jezikom »


Severna Koreja preti da će otkazati susret s Trampom - Vijesti.me\nZvaničnici Severne Koreje smatraju da je Džon Bolton odgovoran za moguće otkazivanje sastanka i tvrde da neće odustati od nuklearnog oružja.\nDva lidera će se sresti u Singapuru 12. juna\nIz Severne Koreje stigla je najava da je moguće da će se ova zemlja povući sa samita sa predsednikom SAD Donaldom Trampom, ako Amerika bude insistirala na tome da Severnokorejanci odustanu od nuklearnog oružja.\nDugoočekivani sastanak između Trampa i Kim Džong-una je zakazan za 12. jun.\n„Ne krijemo koliko nam se on gadi", rekao je Kim Kje-gvan.\nBolton je predložio da Severna Koreja treba da prati „libijski model" denuklearizacije.\nSmeo predlog da se Tramp i Kim sretnu došao je u trenutku kada je Severna Koreja najavila da je posvećena denuklearizaciji korejskog poluostrva.\nŠta to ustvari znači nije najjasnije, ali su strani novinari pozvani u Severnu Koreju da krajem meseca prisustvuju demontiranju glavnog poligona za testiranje.\nU Kimovoj izjavi, koju su preneli državni mediji, stoji da ako „nas SAD priteraju u ćošak i jednostrano zahtevaju da odustanemo od nuklearnog oružja, nećemo biti zainteresovani za pregovore" i „moraćemo da razmotrimo" prisustvo na samitu 12. juna u Singapuru.\nRekao je da je Severna Koreja „polagala velike nade u sastanak", ali da je „nezgodno što nas Sjedinjene Države provociraju pre samog samita izbacivanjem suludih izjava."\nKim Kje-gvan je veoma cenjen član vrhovne vlasti u Severnoj Koreji i već je učestvovao u pregovorima s Sjedinjenim Državama ranije. Malo je verovatno da njegove komentare ne podržava lično Kim Džong-un.\nNekoliko sati pre ove izjave, kao znak mogućih problema, Severna Koreja je otkazala sastanak sa Južnom Korejom zakazan za danas.\nTo je reakcija na početak zajedničkih vojnih vežbi Sjedinjenih Država i Južne Koreje. Severne Koreja je prvo pristala na to, a zatim je ovu vežbu nazvala „provokacijom", koja urušava diplomatske napore.\nZašto je Džon Bolton lično napadnut?\nOvaj ratoborni konzervativac žestoko brani američku moć i zagovara da se ona demonstrira širom sveta. Nedavno je izjavio kako bi bilo „savršeno legitimno da se izvedu preventivni napadi" na Severnu Koreju.\nU intervjuima medijima datim prošlog vikenda, Bolton je izjavio kako bi Severna Koreja morala da prati libijski model denuklearizacije - Libija je odustala od razvijanja nuklearnog oružja i tek onda dobila ekonomsku pomoć i odnosi sa SAD su normalizovani.\nMeđutim, tokom ustanka protiv režima pukovnika Gadafija 2011. godine, zapadne sile su intervenisale u Libiji, a pobunjenici su uhvatili i ubili Gadafija.\nNaš dopisnik kaže da su Severnokorejanci pratili šta se priča i to im se nije dopalo.\nKim Kje-gvan je izjavio kako ovo „nije izraz namere da se kroz dijalog bavimo tom temom".\n„To je manifestacija neverovatno zlobnih namera da se našoj dostojanstvenoj državi nametne sudbina Libije ili Iraka, koji su propali zbog toga što su prepustili sve u svojim zemljama velikim silama."\n„Ne krijemo naše gađenje prema njemu (Boltonu)".\nKim je upozorio Trampa da ako „krene stopama svojih prethodnika" - odbijajući da razgovara sa Severnom Korejom, ako ona ne odustane od nuklearnog oružja - „biće zapamćen kao tragičniji i neuspešniji predsednik u poređenju s prethodnicima, veoma daleko od svoje početne ambicije da stvori neviđeni uspeh."\nNuklearno oružje je suštinski važno za ideologiju Severne Koreje\nPravi razlog zašto je Severna Koreja provela godine gradeći nuklearni arsenal, koji ju je koštao toliko mnogo, jeste opstanak.\nOvo je znak upozorenja za Trampovu administraciju. Oni su svesni koliko Tramp želi ovaj samit i kako se on već prikazuje kao uspeh, koji je postigao korišćenjem strategije pritiska.\nIma znakova da je ovo hvalisanje iziritiralo Pjongjang, a sada je neko ko ima moć odlučio to i da iskaže.\nOslobađanje troje Amerikanaca iz zatvora je veliki ustupak Severne Koreje\nSeverna Koreja želi da ceo svet zna da pristupa pregovaračkom stolu iz pozicije moći i da ne žele da oni budu ti koji će pristati na sve zahteve.\nOdložili su dalja testiranje nuklearnih raketa, oslobodili američke zarobljenike, Kim Džong-un se sreo s južnokorejskim predsednikom Munom i zajedno su potpisali deklaraciju, a sada će pred međunarodnim medijima demontirati pogon za nuklearne testove.\nZato vest o tome kako Trampova administracija preuzma sve zasluge za dogovor, koji Severnoj Koreji ne odgovara, predstavlja kap koja će preliti čašu.\nOvakve izjave nagoveštavaju da je Severna Koreja spremna da odustane od samita predsednika Trampa u Singapuru, dok ne dobije predlog koji će joj odgovarati.


Niš: Medju HIV pozitivnim i dva deteta\nBeta 1. decembra 2016. 14:50\nOd početka godine na području Nišavskog i Topličkog okruga otkriveno je devet HIV pozitivnih osoba, a medju njima su i dva deteta kojima su tu bolest prenele majke, izjavila je šef Odseka za polno prenosive bolesti niškog Instituta za javno zdravlje Biljana Kocić.\nOna je kazala da je od 1987. godine na području ta dva okruga evidentirano 158 HIV pozitivnih osoba.\n„Medju inficiranim osobama četiri puta je više muškaraca nego žena, a 60 odsto svih inficiranih ovu bolest dobilo je nezaštićenim homoseksualnim odnosom“, rekla je Biljana Kocić na konferenciji za novinare povodom 1. decembra, Svetskog dana borbe protiv side.\nBiljana Kocić je istakla da je proteklih godina u tom delu zemlje zabeleženo da su četiri majke rodile bebe koje nisu bile HIV pozitivne.\n„Bebe nisu bile inficirane zahvaljujući pravovremenom otkrivanju i adekvatnom lečenju te bolesti“, rekla je Biljana Kocić.\nNišlijka Sandra Mančić, koja 16 godina živi sa HIV-om, istakla je da su problemi osoba obolelih od side mnogo lakše rešavani kada je bilo sredstava iz globalnog fonda.\nOna je naglasila da se bez tih para HIV pozitivne osobe vraćaju tri koraka unazad.\n„Primera radi, od avgusta ove godine ja ne mogu da pronadjem stomatologa koji bi mi popravio zub. U ordinacijama su vrlo neprijatni kada me odbijaju, pronalaze različite izgovore, kažu mi da dodjem za mesec, dva“, izjavila je Sandra Mančić.\nDoktorka Vesna Mihailović sa Klinike za zarazne bolesti Kliničkog centra u Nišu istakla je da HIV pozitivne osobe imaju sasvim dobro lečenje u našoj zemlji.\n„Lekovi koji se sada koriste vrlo su efikasni i kvalitet života HIV pozitivnih osoba se ni malo ne razlikuje od kvaliteta života zdravih osoba“, naglasila je Vesna Mihailović.\nOna je kazala da problem nastaje kada HIV pozitivne osobe počnu da stare i počnu da obolevaju od bolesti koje prate starost, poput kardiovaskularnih i endokrinoloških bolesti, kao i da je problem što se lekari drugih specijalnosti jako malo uključuju u lečenje HIV pozitivnih osoba.


Građani polažili cvijeće na mjesto pogibije Nemcova\nProminentni ruski opozicionar i bivši zamjenik premijera Boris Nemcov (55) ubijen je u petak uveče u Moskvi.\nNepoznata lica su iz bijelog automobila, na oko 200 metara od Kremlja, na dobro osvjetljenom Moskvoreckom mostu, ubili Nemcova iz vatrenog oružja.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin izjavio je u subotu da će biti učinjeno sve kako bi organizatori i izvršioci ubistva jednog od lidera opozicije bili kažnjeni.\n"Biće učinjeno sve kako bi organizatori i izvršioci tog podlog i ciničnog ubistva bili kažnjeni", navodi se u Putinovom telegramu saučešća porodici, objavljenom na internet stranici Kremlja.\n"Boris Nemcov je ostavio svoj trag u historiji Rusije, u politici i javnom životu. Radio je na važnim funkcijama u teškom prelaznom periodu za našu državu. Uvijek je direktno i pošteno iznosio svoju poziciju, branio svoje gledište", navodi se u telegramu.\nRuski Istražni odbor je u saopštenju ocijenio da je ubistvo Nemcova "pažljivo planirano", prenosi AFP.\n"Nema sumnje da je ovaj zločin pažljivo planiran, kao i mjesto izabrano za ubistvo na mostu, odmah pored Kremlja", navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da izgleda da je za ubistvo je upotrebljen pištolj tipa "makarov", koji se koristi u ruskoj policiji i vojsci, i prema tome koje je veoma rasprostranjeno oružje.\nIstražitelji su, takođe, na licu mjesta našli šest čaura od devet militmetara različitih proizvođača, što otežava utvrđivanje njihovog porijekla. Prema saopštenju, svjedoci ubistva već su ispitani.\nU nedjelju Marš žalosti\nMoskvske vlasti dozvolile su da bude održan u nedjelju (1. mart) Marš žalosti posvećen Borisu Nemcovu a koji bi, prema pisanjima svjetskih medija, mogao da okupi oko 50.000 ljudi.\nOrganizatori opozicionog protesta "Proljeće" otkazali su zbog ubistva Nemcova protest predviđen za nedjelju i saopštili da namjeravaju da organizuju šetnju posvećenu njemu, ali su moskovske vlasti prvobitno odbacile takvu mogućnost.\nMeđutim, kasnije je marš dozvoljen.\n"Dali smo odobrenje za održavanje tog događaja", rekao je za RIA Novosti jedan zvaničnik grada Moskve, te dodao da će šetnja proći kroz centar Moskve i preći preko mosta blizu Kremlja gdje je izvršen zločin.\n(Fotogalerija: Ruski servis RSE)\nMoskva: Ubijen Boris Nemcov\nProminentni ruski opozicionar i bivši zamjenik premijera Boris Nemcov (Nemtsov) ubijen je u petak uveče u Moskvi. Press centar ruskog Ministarstva unutrašnjih poslova potvrdio da je Nemcov ubijen kod Boljšoj kamenog mosta u centru Moskve 27. februara naveče, u blizini Kremlja. Osude i zahtjev za brzom istragom stižu iz cijelog svijeta.\nNekada smatran najvjerovatnijim nasljednikom prvog ruskog postsovjetskog predsjednika, Borisa Jeljcina, Nemcov je postao poznata opoziciona figura i oštar kritičar ruskog predsjednika Vladimira Putina.\nStekao je ugled kao guverner oblasti Nižnji Novograd a kasnih 1990-tih godina postao zamjenik premijera u vrijeme posljednjeg mandata Jeljcina kao predsjednika.\nNemcov je napustio Dumu, donji dom ruskog parlamenta 2003. godine, od kada je osnovao i predvodio nekoliko opozicionih partija i grupa, posljednju Republikansku partiju Rusije - Partiju narodne slobode.\nAmerički predsjednik Barack Obama je među prvima osudio "brutalno ubistvo" Borisa Nemcova.\nU saopštenju Bijele kuće, takođe, se poziva ruska vlada da provede "hitnu, nepristrasnu i transparentnu istragu" i osiguraju da "odgovorni budu privedeni pravdi".\nUkrajinski predsjednik Petro Poroshenko svoj je šok izrazio na Twitteru.\n"Šok. Ubili su Borisa. Teško je povjerovati. Ne sumnjam da će ubice biti pronađene, prije ili kasnije. Uvijek će živjeti u sjećanju", napisao je Poroshenko.\n"Važno je raditi na otkrivanju ubica Nemcova, ali ovakva ubistva će se dešavati dok god nam iz visokih pozicija poručuju da su oni - koji žele vidjeti Rusiju u Evropi - izdajnici nacije", izjavio je za ruski servis RSE Vadim Prohorov, advokat Nemcova.\n(Video: RSE na mjestu ubistva Nemcova)\nRSE na mjestu ubistva Nemcova\nNjemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik François Hollande osudili su ubistvo Nemcova.\nMerkelova je pozvala predsjednika Rusije Vladimira Putina da "učini sve da ubistvo bude rasvijetljeno i da počinioci odgovaraju za zločin koji su počinili", navedeno je u saopštenju iz njene kancelarije.\nŠef njemačke diplomatije Frank-Walter Steinmeier pozdravio je to što su ruske vlasti odmah preduzele mjere u cilju hapšenja odgovornih za ubistvo Nemcova.\nDmitrij Gudkov, opozicioni poslanik iz Samo Rusija partije napisao je na Twitteru:\n"Ovo je jasno političko ubistvo.Ako i nije bilo naručeno ono je rezulatat propagande mržnje koju sprovodi naša vlada" naveo je Gudkov.\nŠahovski šampion i takođe prominentni Putinov kritičar, Gari Kasparov na Twitteru je reagovao referirajući se na Putinovo saopštenje da je ubistvo provokacija.\n"Novinarka Ana Politkovskaja je ubijena. Malezijski avion MH17 je pogođen u vazduhu (iznad zone sukoba na istoku Ukrajine, op.a.). Sada je Boris mrtav. Kao i uvijek, Kremlj će kriviti opoziciju ili CIA-u ili koga god već", napisao je na Twitteru Kasparov.\nBivši američki ambasador u Rusiji, Michael McFaul, na Twitteru je, povodom ubistva istaknutog kritičara ruskog predsjednika, napisao:\n"Nemcov je bio pravi patriota, koji je vjerovao u velike mogućnosti Rusije. Plačem za oboma, i za njegovom porodicom i za ruskom zemljom koju je toliko volio."\nGeneralani sekretar Savjeta Evrope, Thorbjorn Jagland, izrazio je šok i zapanjenost zbog ubistva Nemcova.\n"Ubice moraju biti privedene pravdi", poručio je.\nAzil u Litvaniji\nInače, Nemcov je planirao da traži politički azil u Litvaniji 2012. godine strahujući od progona Kremlja, izjavio je u subotu bivši litvanski premijer Andrius Kubilius.\nKubilis je tada obećao Nemcovu da će ga primiti u Litvaniju, ali je ruski opozicionar odlučio da ostane u Rusiji.\n"Nemcov je rekao da je strahovao da će biti uhapšen", nakon protesta opozicije protiv trećeg predsjedničkog mandata Vladimira Putina 2012. godine, rekao je Kubilius u izjavi AFP.\nPripremajući se za veliki anitiratni miting 1. marta, sam Boris Nemcov je izazio sumnju da mu je život ugrožen.\nZa Sobesednik vijesti je 10. februara izjavio: "Plašim se da će me Putin ubiti", rekao je dodajući: "Vjerujem da je on taj koji je započeo rat u Ukrajini. Ne mogu ga manje voljeti", rekao je prije 15 dana sada pokojni Boris Nemcov.\nNemcov veruje u ruski veto


Beta 17. maja 2017. 16:10\nNovi francuski ministar finansija u vladi predsednika Emanuela Makrona biće konzervativni političar Bruno Le Mer, dok je zašefa diplomatije izabran Žan-Iv Le Drijan.\nLe Mer (48) je član Republikanske partije, a od 2009. do 2012. za vreme predsednika Nikole Sarkozija, bio je ministar poljoprivrede.\nBivši ministar odbrane 69-godišnji Le Drijan imenovan je za ministra spoljnih poslova, saopštio je danas generalni sekretar predsedništva Aleksis Koler.\nLe Drijan je bio član vlade za vreme predsednika Fransoa Olanda i bio je jedan od najpopularnijih ministara socijalističke vlade. Nadgledao je vojne operacije Francuske u Maliju, Centralnoj Africi, Iraku i Siriji.\nNova ministarka odbrane biće proevropska političarka centra 59-godišnja Silvi Gular koja je karijeru počela u Ministarstvu spoljnih poslova gde je bila član tima koji je pregovarao o posledicama ujedinjenja Nemačke.\nZa ministra unutrašnjih poslova imenovan je 69-godišnji socijalista Žerar Kolom, koji je od 2001. bio gradonačelnik Liona, trećeg po veličini grada u Francuskoj. Kolomb je prvi visoki političar socijalista koji je odlučio da podrži Makrona na izborima za predsednika.


AVALSKI TORANJ UZ PRISUSTVO 1500 POSETILACA ISPRATIO STARU 2019. GODINU - PRess Serbia | PR PRess team\n“Čuvar grada” je ovog vikenda ličio na magičnu Laponiju – domovinu Deda Mraza\nU nedelju, 29. decembra organizovana je tradicionalna novogodišnja zabava na vrhu Avale, kojom su Beograđani, ali i brojni posetioci našeg glavnog grada ispratili staru godinu. JP Emisiona tehnika i veze, u čijoj je nadležnosti rad Avalskog tornja, za najmlađe goste priredio je mađioničarski spektakl, druženje sa Deda Mrazom, potragu za\nblagom, facepainting, kreativne radionice, kao i igraonicu sa stazama za autiće.\nPorodičnu atmosferu upotpunila je bogata novogodišnja ponuda na etno-tezgama, pa su slatkiši, suveniri i druga roba doprineli da vrh Beograda liči na magičnu Laponiju – domovinu Deda Mraza.\nPreko 1500 posetilaca tradicionalno je ispratilo izuzetno uspešnu sezonu, sa preko 186 hiljada prodatih ulaznica za posetu čuvenom vidikovcu, koji se nalazi na 122. metru tornja. Novogodišnjom zabavom Avalski toranj je najavio sledeću sezonu, koja će obeležiti prvu deceniju od svog obnavljanja. Ulaganje u inovativne sadržaje će se nastaviti i u 2020. godini, kao i intenziviranje saradnje sa studentima iz IT sektora kroz otvaranje kreativnog Hub-a u sadašnjem prostoru Muzeja emisione tehnike, što će doprineti da Avala i naredne sezone bude omiljeno mesto Beograđana, ali i turista za provod u prirodi.\nTokom cele 2020. godine, koja će biti godina jubileja, Javno preduzeće Emisiona tehnika i veze će organizovati brojne nagradne konkurse. Jedan od njih je i konkurs za učenike četvrtog razreda osnovne škole, koji će imati zadatak da, zajedno sa drugarima iz odeljenja, kreiraju repliku Avalskog tornja, maketu od različitih\nmaterijala po izboru, na temu: “Avalski toranj, simbol Beograda”.\nAvalski toranj, simbol Beograda, jedinstven u pogledu svoje arhitekture, predstavlja jednu od pet glavnih turističkih atrakcija Beograda. Na vidikovcu tornja pruža se jedinstveni pogled, zbog kojeg ga godišnje poseti više stotina hiljada turista i posetilaca. Avalski toranj jedan je od najviših u Evropi i najznačajniji je telekomunikacioni objekat u regionu.\nTagoviAvalski toranj beograd posetioci\nMONIKA KARIMANOVIĆ PRONAĐENA ŽIVA!


ODRŽANA UVODNA KONFERENCIJA O CELOŽIVOTNOM UČENJU – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\nODRŽANA UVODNA KONFERENCIJA O CELOŽIVOTNOM UČENJU\n12. februara 2019. Urednik Vesti 0\nUvodna konferencija o celoživotnom učenju (KEY – Keep Educating Yourself), održana je danas u Visokoj školi strukovnih studija za obrazovanje vaspitača u Novom Sadu. Konferencija je deo projekta koji je finansiran sredstvima Erazmus + programa Evropske unije.\nTim povodom prisutne je pozdravila mr Katarina Kovačević, podsekretar u Pokrajinskom sekretarijatu za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost koja je istakla da ima posebnu čast da prisustvuje konferenciji u ustanovi sa tradicijom od 1952. godine, školi ,,čiji je dobar razvitak moralno unapred zagarantovan“, jer se bavi upravo obrazovano-vaspitnim procesom, edukacijom vaspitača koji će presudno uticati na utemeljenje osnovnih ljudskih vrednosti kod dece predškolskog uzrasta, rekla je podsekretar Kovačević i dodala: „Svesni činjenice da je najveći kapital savremenog društva znanje, Sekretarijat svesrdno podržava akreditovane visokoškolske ustanove, kroz niz odobrenih i realizovanih projekata kako prethodne, tako i ove godine. Kroz razvojnoistraživačke projekte visokih škola strukovnih studija sa teritorije AP Vojvodine u 2018. godini, Sekretarijat je finansirao 14 projekata, od toga dva projekta dolaze iz vaše škole“, rekla je Kovačević.\nKonferencija okuplja više od 80 aktera i praktičara u sistemu predškolskog obrazovanja i vaspitanja sa ciljem predstavljanja i upoznavanja sa projektom KEY i razmatranja potrebe za stručnim usavršavanjem u ovoj oblasti.\nRegionalni projekat KEY čini konzorcijum od 17 članova na čelu sa Visokom školom strukovnih studija za obrazovanje vaspitača Novi Sad, koja je koordinator projekta i visokim školama za vaspitače iz Vršca, Sremske Mitrovice, Kruševca, Pirota, Univerzitetima iz Podgorice, Maribora, Mađarske i Temišvara, kao i udruženjima vaspitača iz Vojvodine i Srbije.\nU plenarnom delu konferencije okupljenima su se obratile Ana Marija Viček, državna sekretarka u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Jovanka Ulić, direktorka Škole.


NOVINE U LIGI ŠAMPIONA Zbog ovoga će prve dve utakmice osmine finala BITI ISTORIJSKE | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\n– Uvereni smo da će uvođenje VAR-a biti korisno za naša takmičenja jer će pružiti dragocenu pomoć sudijama i omogućiće nam da smanjimo pogrešne odluke – istakao je Italijan Roberto Roseti, prvi čovek Sudijske komisije UEFA.\n– Tokom proteklih meseci organizovali smo razne seminare sa sudijama povodom VAR-a i svi su reagovali pozitivno. Video tehnologija nije savršena, ali će im pomoći da donose ispravne odluke. Tačnost je svakako važnija od brzine, ali mi želimo da vodimo računa o vremenu, pa je potrebno da sudijske odluke budu što ispravnije.\nPrethodni tekstTrn: Pretučen i opljačkan mladić\nSledeći tekstSjećanje na Desanku Maksimović (VIDEO)


Renault Grand Espace 3.5 V6 24V vs Lancia Phedra 3.0 V6 24v - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Renault Grand Espace 3.5 V6 24V vs Lancia Phedra 3.0 V6 24v\nČinjenica da je Renault dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, moramo posmatrati kao ogromnu prednost, jer tih 5 zvezdica za bezbednost mogu da spasu nečiji život. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, italijanski automobil nudi marginalnu razliku od 1% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, francuski automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Renault pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Renault. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Na nedavno održanom takmičenju "Prolećni miting prijateljstva" u Sremskoj Mitrovici, u jakoj konkurenciji, od oko 800 takmičara, član Atletske školice VAK 1926 Nikola Kovačević, osvojio je bronzanu medalju.\n- Prolećni miting prijateljstva u organizaciji AK "Srem" jedno od najlepše organizovanih takmičenja, i za nas je odlična uvertira za ono što nas očekuje tokom narednog perioda, a to su prevashodno prvenstva Vojvodine i Srbije. Ja kao trener sam jako zadovoljan trudom i zalaganjem sve dece u klubu, koja pokazuju izuzetnu želju i volju za radom. Svi oni su pre svega mladi ljudi koji svojim zalaganjem i sportskim rezultatima na atletskim stazama širom naše zemlje, ponosno predstavljaju svoj klub i svoj Grad. Mislim da bi i Grad Vršac i svi Vrščani trebalo da budu ponosni na njih, kaže za portal eVršac, trener Vršačkog atletskog kluba 1926, Alen Rizvić.\nNaredno takmičenje je na kome će takmičari VAK 1926 učestvovati je Prvenstvo Vojvodine za starije pionire/ke.\nI veterani VAK 1926, takođe su bili aktivni tokom prethodnog vikenda.\nOni su učestvovali na na 3. Bečejskoj desetci u okviru koje su bile trke na 5 i 10 kilometara kroz Becej i pored Tise.


Projekcija dokumentarnog filma ’’The U.S. vs. John Lennon’’ - Užicka Republika Press\nProjekcija dokumentarnog filma ’’The U.S. vs. John Lennon’’\nPovodom 40 godina od ubistva Džona Lenona, muzičara i borca za ljudska prava, u utorak 8.decembra sa početkom od 15 časova u klubu GKC-a biće organizovana projekcija dokumentarnog filma ’’The U.S. vs. John Lennon’’.\nOvaj dokumentarac osvetljava slabo poznato poglavlje moderne istorije u kome su predsednik i njegova administracija uposlili vladinu mašineriju kako bi vodili tajni rat protiv najpopularnijeg svetskog muzičara. David Leaf i Džo Sešeinfeld istražuju Lenonov preobražaj od simpatičnog “čupavca” do antiratnog aktiviste i inspirativne ikone, te otkrivaju istinitu priču o tome zašto ga je američka vlada pokušala ućutkati.\nOvaj film donosi svedočanstva o značajnim događajima i atmosferi koja je vladala u periodu ‘60ih I ‘70ih godina, gde nam je Lenon predstavljen u svetlu u kakvom ga možda mnogi ne poznaju: principijelan, duhovit i izvanredno harizmatičan mladić koji odbija ćutati u dodiru sa nepravdama.\nUlaz na projekciju je slobodan, a publika je u obavezi da se pridržava svih propisanih mera zaštite (korišćenje zaštitnih maski, održavanje distance, upotreba dezinfekcionih sredstava).


U gradnju novog parka do sada investirano oko 150 miliona dinara - dva mostića preko već izgrađene velike fontane...\nDruga faza uređivanja parka trebalo bi da bude završena za sedam meseci\nNakon što su na tenderu Gradske uprave za građevinsko zemljište i investicije krajem prethodne godine odabrani izvođači za drugu fazu uređenja parka kod Ranžirne stanice, nedavno su nastavljeni radovi na prostoru između Novog naselja i Detelinare.\nBageri i buldožeri su na terenu, počelo je obeležavanje trasa budućih staza, te su postavljeni kočići i iskopani plitki rovovi, a na nekim delovima, radnici su počeli da nasipaju tucanik i pesak.\nSeverno od Ranžirne stanice i Ulice Radomira Raše Radujkova, planiran je park pravougaonog oblika, površine oko 3,49 hektara.\nTaj prostor stazama je podeljen na nekoliko celina, sa sadržajima koji su namenjeni različitim grupama korisnika.\nProjektom je predviđena izgradnja dva igrališta, za decu mlađeg i starijeg uzrasta, kao i teretane na otvorenom za odrasle.\nU gradnju parka kod Ranžirne stanice do sada je investirano oko 150 miliona dinara, dok će za drugu fazu radova biti izdvojeno još oko 87,5 miliona, odnosno 121,5 miliona s PDV-om.\nNastavak radova poveren je firmi „Graditelj NS”, koja je bila zadužena i za prvu fazu.\nDruga faza uređivanja parka trebalo bi da bude završena za sedam meseci, odnosno 210 kalendarskih dana, a u tom periodu odgovorni izvođači bi trebalo da iznivelišu teren i postave behaton na više od 5.000 kvadratnih metara pešačkih staza.\nPreko već izgrađene velike fontane, biće napravljena dva mostića, a preostala je i gradnja dve manje fontane, kao i postavljanje odgovarajućih česmi i urbanog mobilijara, poput klupa, držača za bicikle, korpi za otpatke.\nOsim toga, neophodno je postaviti i cevovod za sistem za navodnjavanje, kao i raskrčiti teren i ukloniti rastinje i stara stabla, te urediti i opremiti dečje igralište, teren za boćanje...\nizvor: dnevnik.rs, agencije, foto: ilustracija, Nikolaj Erema, Pexels\ndetelinara jezero Novi Sad novo naselje park


Sjajni Vučević doneo vođstvo Orlandu u seriji sa Milvokijem\n18 avgust, 2020\nNikola Vučević i saigrači Džejms Enis (11), Terens Ros (desno) i Evan Furnije (10) slave pobedu nad Milvokijem u prvoj utakmici prvog kola plej-ofa (Foto: AP/Kim Klement)\nKošarkaši Orlanda, predvođeni crnogorskim reprezentativcem Nikolom Vučevićem, priredili su prvo iznenađenje od početka NBA plej-ofa, pobedom nad Milvokijem - 122:110 - u prvoj utakmici serije između tima sa najboljim i tima sa najlošijim skorom od svih učesnika doigravanja.\nVučević je bio sjajan, postigao 35 poena (10-16, 5-8), što mu je plej-of rekord karijere, uz 14 skokova, 4 asistencije i jednu ukradenu loptu za 36 minuta igre.\nPored Vučevića, u odsustvu povređenog Erona Gordona, istakli su se Terens Ros sa 18 poena, Geri Klark sa 15 i Di Džej Agustin sa 11, uz 11 asistencija.\nOrlando je vodio većim delom meča, i to uglavnom dvocifrenom razlikom, do koje je stigao serijom 15:2 sredinom druge četvrtine, kada je poveo 51:33. U poslednjoj četvrtini Baksi su prišli na minus 6, ali su Ros, Vučević i Agustin vratili razliku na 14 poena, da bi Evan Furnije, koji u prve tri četvrtine nije postigao ni poen, u poslednjih pet minuta pogodio tri trojke i zapečatio sudbinu najboljeg tima ligaškog dela sezone.\nNajbolji kod Baksa bio je Janis Antetokumpo, koji je zavrsio utakmicu sa 31 poenom, 17 skokova i 7 asistencija, ali nije ubacio nijedan koš iz igre u poslednjih 11 minuta.\nDo kraja drugog dana plej-ofa još dva slabije rangirana tima ostvarila su pobede protiv bolje rangiranih rivala: Majami je pobedio Indijanu - 113:101, na krilima dvojice veterana - Džimija Batlera, koji je ubacio 28 i Gorana Dragića, koji je završio sa 24 poena, dok je Portland bio bolji od Los Anđeles Lejkersa - 100:93. Demijan Lilard je bio najefikasniji u pobedničkom timu sa 34 poena, Si Džej Mekalum ubacio je 21, dok je Jusuf Nurkić uz 16 poena, imao 15 skokova i 3 asistencije. Lejkersima nije pomogla ni fantastična partija Lebrona Džejmsa, koji je postao prvi igrač u istroiji NBA koji je u plej-ofu imao 20 i više poena i 15 i više skokova i asistencija (23 poena, 17 skokova, 16 asistencija). Entoni dejvis imao je "dabl-dabl" - 28 poena i 11 skokova.\nJedini bolje rangirani tim koji je slavio drugog dana NBA doigravanja bio je Hjuston - 123:108 protiv Oklahoma Sitija. Džejms Harden je završio sa 37 poena i 11 skokova, Džef Grin ubacio 22 poena, a Erik Gordon 21. Danilo Galinari bio je najefikasniji kod Tandera - 29 poena, dok je Krisu Polu za malo izmakao "tripl-dabl" - 20 poena, 10 skokova, 9 asistencija.\nDenver prevazišao Mičelovih 57, Jokić i Mari doneli vođstvo Nagetsima\nJokićev "tripl-dabl" za prvu pobedu Denvera u "balonu"


Serhio Perez je sa pol pozicija poveo kolonu na startu ispred Šarla Leklera, i Maksa Ferštapena koji je uspeo da obiđe Karlosa Sainca u prvoj krivini. U narednim krugovima situacija na čelu kolone je bila mirna, dok su žestoku borbu vodile dve Alpine. Fernando Alonso je napadao Estabana Okona koji nije uopšte popuštao svom timskom kolegi. Borba je trajala sve dok tim nije rekao Okonu da ostane iza Alonsa.\nU 15. krugu Ferari je hteo da menja gume Lekleru, ali uplašeni od underkata Red Bul je uveo Pereza u boks. Lekler je ostao na stazi, dok je Perez prešao na tvrde gume. Kako je Serhio izašao na stazu, tako je Latifi završio u zidu na poslednjoj krivini i izazvao izlazak sigurnosnog vozila. Svi ostali su sada imali priliku da stave sveže gume, a Perez je ostao u nepovoljnom položaju. On je pao na 3. mesto izguravši Sainca koji je izlazio iz boksa. Kasnije je morao da mu vrati poziciju i tako ostao na 4. mestu. Lekler je sada vodio trku ispred Ferštapena.\nU 36. krugu Alonso je imao problema sa motorom i bio je primoran da uspori i polako dovede bolid do garaže, a vrlo brzo je i Rikardo takođe imao problema. Njemu se bolid ugasio pred sam pitlejn. Ovo je izazvalo virtualno sigurnosno vozilo, ali pitlejn je morao da bude zatvoren, tako da Luis Hamilton nije mogao da se reši tvrdih guma na kojima je bio od samog početka.\nU 41. krugu trka je nastavljena a vođa trke Lekler se našao na udaru Ferštapena koji je sada bio samo na pola sekunde razmaka. Tako je Holanđanin uspeo da obiđe Leklera na poslednjoj krivini ali je vozač Ferarija povratio mesto na startno-ciljnom pravcu. Već u narednom krugu niko od vozača nije želeo da prvi prođe kroz DRS liniju, pa je tako Maks blokirao točkove a vozač iz Monaka zadržao prvo mesto. Velika borba volida se između ova dva vozača a Ferštapen je posle boljeg kruga uspeo da na pravcu obiđe Leklerka i zadrži prvo mesto. Ferari nije imao odgovor na Red Bulovu superiorniju brzinu na pravcima i Ferštapen je ostao ispred i prvi prošao kroz cilj. Sainc i Perez su ostali na 3. i 4. mestu, Džordž Rasel iza njih, a Esteban Okon je na kraju uzeo 6. mesto. Lando Noris je uzeo Meklarenu bitno 7. mesto, nakon užasne trke u Bahreinu. Iza njega su bili Pjer Gasli i Kevin Magnusen, a na 10. mestu je završio sedmostruki šampion Luis Hamilton koji je na radiju pitao da li uopšte postoji bod za tu poziciju.\n"Bilo je dosta teško, ali ovo je dobra trka. Jako smo se borili na čelu. Pokušali smo da igramo i na duže staze. Oni su bili dosta brži u krivinama a mi na pravcima. Ipak, gume su se dosta brzo trošile. Mogli ste da vidite da smo i na kraju bili brži. Nije bilo lako da se izvuku trikovi na poslednjoj krivini, ali sam uspeo da ostanem ispred ali je on bio dosta brz i uz pomoć DRS-a."\n"Pokušavao sam da povučem pametne poteze, ali to nije bilo dovoljno. Baš sam uživao u trci. Bilo je intenzivno, ali fer trkanje i svaki put bi trebalo da bude tako. Bilo je zabavno, ali naravno da sam razočaran što nisam pobedio. Malo je falilo. Imali smo potpuno drugačije podešene bolide. Mi smo bili brži u krivinama, ali spori na pravcima i bilo mi je jako teško da se branim protiv Maksa. Ipak, tako je kako je. On je obavio sjajan posao i svaka mu čast."\n"Bilo je baš blizu sa Serhiom kod mog povratka na stazu. Mislim da nije imao sreće sa vozilom bezbednosti. Pravila su takva kakva su. Zadržao sam treće mesto iako su oni bili jako brži u poslednjih deset krugova kada se trka nastavila. Mislim da sam napravio određeni napredak od Bahreina. Fali mi još koja desetinka, ali se polako bližim cilju."\n"Sve je bilo dobro sve do momenta kada sam trebao da odem na servis. Moraću da popričam sa timom. Mučio sam se, ali sam uspeo da uzmem jedan poen. Ne mislim da se nešto mnogo promenilo u odnosu na trku od pre nekoliko dana. Nisam mogao da pratim Haas, oni su bili dosta jaki, a nas čeka još puno posla to je sigurno. Na startu sam se mučio da zagrejem gume, ali je kasnije to bilo bolje i mogao sam da uzmem neke pozicije."\n11 Guanyu Zhou Alfa Romeo\n12 Nico Hulkenberg Aston Martin


EKSPLOZIJA U FABRICI ZA PRERADU VOĆA: Dva radnika teže povređena | Direkt.rs\nPočetna Hronika EKSPLOZIJA U FABRICI ZA PRERADU VOĆA: Dva radnika teže povređena\nEKSPLOZIJA U FABRICI ZA PRERADU VOĆA: Dva radnika teže povređena\nU fabrici za preradu voća GMP ‘’Jarmenovci’’ u istoimenom selu u opštini Topola, došlo je do eksplozije u kojoj su povređena dva radnika, prenosi portal Top Press.\nRadnici su sa težim telesnim povredama hospitalizovani u Kliničkom centru u Kragujevcu.\nDanas oko 13 sati došlo je do eksplozije u fabrici za preradu voća “Jarmenovci”.\nPrema nezvaničnim informacijama do kojih je došao portal Top Press, eksplodirao je autoklav, odnosno aparat za sterilizaciju pomoću vodene pare.\nPrilikom eksplozije, povređena su dva radnika, koja su posle prijema u Domu zdravlja u Topoli, sa težim telesnim povredama hospitalizovana u KC Kragujevac.\nEksplodirao auto na Novom Beogradu, preminuo povređeni Strahinja Stojanović\nPOŽAR U FABRICI KOD NIŠA: Vatrogasci se i dalje bore sa vatrenom stihijom\nNIŠ: Presa usmrtila radnika u fabrici


Vasiljević, Ivana M.\nMigracije iz Afrike i sa Bliskog istoka su središnja tema savremene društveno-političke scene. S tim u vezi, u ovom radu je nastojano da se prikaže (ne)mogućnost država Evropske unije da se izbore sa masovnim migracijama, kao i eventualne posledice takvih migracija u državama Unije. Naime, Evropska unija od svog formiranja poštuje nacionalni identitet svojih članica. Međutim, integracija dela evropskih država pod navedeni zajednički pravni okvir dovela je do formiranja nadnacionalnog evropskog identiteta, uz istovremeno slabljenje nacionalnog identiteta država članica Unije. Aktuelna migrantska kriza otvorila je mnoga pitanja u Uniji i podstakla buđenje i ponovno jačanje nacionalne svesti i identiteta, ne samo u državama članicama, već i u drugim evropskim državama (npr. Švajcarskoj i dr.). S tim u vezi, cilj rada jeste da se objasne uticaji koji slabe (globalizacija, multikulturalnost i pravni osnov Unije), odnosno uticaji masovnih migracija koje jačaju nacionalni identitet država čla...nica Evropske unije. Imajući to u vidu, hipoteza koja se proverava ovim radom izražena je stavom da u savremenim društvenim uslovima globalizacija, multikulturalnost i pravni osnov Evropske unije slabe nacionalni identitet, dok, istovremeno, aktuelne masovne migracije jačaju nacionalni identitet država članica Unije. Otuda je prvi deo rada posvećen izučavanju faktora koji slabe nacionalni identitet evropskih država, u drugom delu razmatrana je kriza nacionalnog identiteta država članica, a u trećem delu analiziran je uticaj aktuelnih migracija na jačanje nacionalnog identiteta u državama članicama Evropske unije. PR Projekat Kriminalističko-policijske akademije: Upravljanje policijskom organizacijom u sprečavanju i suzbijanju pretnji bezbednosti u Republici Srbiji.\nmigracije / nacionalni identitet / globalizacija / multikulturalnost / Evropska unija\nVojno delo, 2017, 69, 2, 78-89\nAU  - Vasiljević, Ivana M.\nUR  - http://jakov.kpu.edu.rs/handle/123456789/765\nAB  - Migracije iz Afrike i sa Bliskog istoka su središnja tema savremene društveno-političke scene. S tim u vezi, u ovom radu je nastojano da se prikaže (ne)mogućnost država Evropske unije da se izbore sa masovnim migracijama, kao i eventualne posledice takvih migracija u državama Unije. Naime, Evropska unija od svog formiranja poštuje nacionalni identitet svojih članica. Međutim, integracija dela evropskih država pod navedeni zajednički pravni okvir dovela je do formiranja nadnacionalnog evropskog identiteta, uz istovremeno slabljenje nacionalnog identiteta država članica Unije. Aktuelna migrantska kriza otvorila je mnoga pitanja u Uniji i podstakla buđenje i ponovno jačanje nacionalne svesti i identiteta, ne samo u državama članicama, već i u drugim evropskim državama (npr. Švajcarskoj i dr.). S tim u vezi, cilj rada jeste da se objasne uticaji koji slabe (globalizacija, multikulturalnost i pravni osnov Unije), odnosno uticaji masovnih migracija koje jačaju nacionalni identitet država članica Evropske unije. Imajući to u vidu, hipoteza koja se proverava ovim radom izražena je stavom da u savremenim društvenim uslovima globalizacija, multikulturalnost i pravni osnov Evropske unije slabe nacionalni identitet, dok, istovremeno, aktuelne masovne migracije jačaju nacionalni identitet država članica Unije. Otuda je prvi deo rada posvećen izučavanju faktora koji slabe nacionalni identitet evropskih država, u drugom delu razmatrana je kriza nacionalnog identiteta država članica, a u trećem delu analiziran je uticaj aktuelnih migracija na jačanje nacionalnog identiteta u državama članicama Evropske unije. PR Projekat Kriminalističko-policijske akademije: Upravljanje policijskom organizacijom u sprečavanju i suzbijanju pretnji bezbednosti u Republici Srbiji.\nT1  - Migrantska kriza kao izazov za očuvanje nacionalnog identiteta članica EU\nDO  - 10.5937/vojdelo1702078S\nauthor = "Subošić, Dane and Vasiljević, Ivana M.",\nabstract = "Migracije iz Afrike i sa Bliskog istoka su središnja tema savremene društveno-političke scene. S tim u vezi, u ovom radu je nastojano da se prikaže (ne)mogućnost država Evropske unije da se izbore sa masovnim migracijama, kao i eventualne posledice takvih migracija u državama Unije. Naime, Evropska unija od svog formiranja poštuje nacionalni identitet svojih članica. Međutim, integracija dela evropskih država pod navedeni zajednički pravni okvir dovela je do formiranja nadnacionalnog evropskog identiteta, uz istovremeno slabljenje nacionalnog identiteta država članica Unije. Aktuelna migrantska kriza otvorila je mnoga pitanja u Uniji i podstakla buđenje i ponovno jačanje nacionalne svesti i identiteta, ne samo u državama članicama, već i u drugim evropskim državama (npr. Švajcarskoj i dr.). S tim u vezi, cilj rada jeste da se objasne uticaji koji slabe (globalizacija, multikulturalnost i pravni osnov Unije), odnosno uticaji masovnih migracija koje jačaju nacionalni identitet država članica Evropske unije. Imajući to u vidu, hipoteza koja se proverava ovim radom izražena je stavom da u savremenim društvenim uslovima globalizacija, multikulturalnost i pravni osnov Evropske unije slabe nacionalni identitet, dok, istovremeno, aktuelne masovne migracije jačaju nacionalni identitet država članica Unije. Otuda je prvi deo rada posvećen izučavanju faktora koji slabe nacionalni identitet evropskih država, u drugom delu razmatrana je kriza nacionalnog identiteta država članica, a u trećem delu analiziran je uticaj aktuelnih migracija na jačanje nacionalnog identiteta u državama članicama Evropske unije. PR Projekat Kriminalističko-policijske akademije: Upravljanje policijskom organizacijom u sprečavanju i suzbijanju pretnji bezbednosti u Republici Srbiji.",\ntitle = "Migrantska kriza kao izazov za očuvanje nacionalnog identiteta članica EU",\ndoi = "10.5937/vojdelo1702078S",\nSubošić, D.,& Vasiljević, I. M.. (2017). Migrantska kriza kao izazov za očuvanje nacionalnog identiteta članica EU. in Vojno delo\nMinistarstvo odbrane Srbije - Vojnoizdavački zavod., 69(2), 78-89.\nSubošić D, Vasiljević IM. Migrantska kriza kao izazov za očuvanje nacionalnog identiteta članica EU. in Vojno delo. 2017;69(2):78-89.\nSubošić, Dane, Vasiljević, Ivana M., "Migrantska kriza kao izazov za očuvanje nacionalnog identiteta članica EU" in Vojno delo, 69, no. 2 (2017):78-89,


Predlog uvođenja ograničenja za dekabromdifenil etar mogao bi značiti kraj za reciklažu vozila i plastike iz elektronskih uređaja u Evropi – Udruzenje Sredina\nMora se odobriti izuzeće za reciklirane materijale, zahteva industrija\nPredlog Evropskog parlamenta da se uvede ograničenje koncentracije retardera plamena dekabromdifenil etra (dekaBDE) za supstance, smeše i proizvode, mogao bi da zaustavi reciklažu plastike iz motornih vozila i elektronskih uređaja u Evropi, smatra udruženje reciklažne industrije EuRIC.\nPredlog, koji je postavljen na web-sajtu Parlamenta, prosleđen je Evropskoj komisiji pošto trenutno razmatra planove za izmenu Uredbe o dugotrajnim organskim zagađujućim supstancama (POPs). Cilj je da se ažurira Uredba i uskladi sa drugim EU propisima i UN Stokholmskom konvencijom.\nOvim predlogom bi se uvela granična koncentracija za ovu supstancu jednaka ili manja od 10 mg/kg, ili 0,001% ukupne težine.\nZa razliku od ostalih bromiranih retardera plamena koji se već nalaze u POPs Uredbi – tetraBDE, pentaBDE, heptaBDE i oktaBDE – predlog ne uključuje izuzeće za proizvode ili smeše koje se proizvode iz recikliranih materijala.\nZbog toga, EuRIC smatra da ukoliko izmenama POPs Uredbe bude uvedeno obavezujuće ograničenje koncentracije na 10 mg/kg – kao nenamerno prisutne nečistoće za dekaBDE, to će značiti kraj reciklaže plastike iz otpadnih vozila i električnog i elektronskog otpada u Evropi.\n‘Nema dodatne koristi’\nOvo Udruženje smatra da proizvodnja reciklirane plastike koja sadrži manje od 10 mg/kg dekaBDE-a nije tehnički izvodljiva u industrijskim razmerama, čak i za one najveće operatere sa kojima EuRIC radi.\nTako da bi taj predlog, po njima, primorao kompanija koje se bave reciklažom, a koje su uložile velika sredstva u razvoj inovativnih procesa sortiranja i tretmana, da odustanu od reciklaže plastike, a da pri tome ˝nema nikakve dodatne koristi za zaštitu zdravlja ljudi ili životne sredine˝.\nOni dodaju da bi, ukoliko bi ovaj predlog bio usvojen, to imalo ˝velike negativne ekološke i socijalne posledice˝ jer bi taj plastični otpad morao ili da se spaljuje ili da se odlaže na deponije, što bi dovelo do porasta emisija ugljen dioksida.\nEvropska komisija nije uvrstila dekaBDE u predlog izmena, po mišljenju EuRIC-a jer još uvek nije završena studija na kojoj radi ovo udruženje i 10 zemalja članica EU. Ova studija ima za cilj da jasno definiše poziciju EU o niskim graničnim vrednostima koncentracije za ovu POPs hemikaliju.\nNe međunarodnom nivou, granična vrednost i odobravanje izuzeća prema UN Stokholmskoj konvenciji tek treba da se dogovore. Sledeća konferencija članica Stokholmske i Bazelske konvencije biće održana sledeće godine i očekuje se da tu bude doneta odluka.\nMeđutim, NVO Evropski biro za životnu sredinu (EEB), pozdravio je predlog Parlamenta, koji je kažu u skladu sa ˝principima čiste cirkularne ekonomije˝. U januaru, Evropska komisija je objavila seriju planiranih aktivnosti i predložila opcije za rešavanje problema supstanci koje izazivaju zabrinutost u proizvodima i otpadu.\nEEB senior policy officer Tatiana Santos, rekla je Chemical Watch-u da njena organizacija podržava reciklažu materijala sve dok finalni proizvod ne sadrži supstance sa neželjenim osobinama. „Ukoliko reciklirani materijali sadrže supstance koje izazivaju zabrinutost, javio bi se problem kontinualnih emisija u životnu sredinu.˝\nNe bi se postigao cilj, kako kaže, smanjenje izlaganja POPs supstancama – koji je jedan od glavnih ciljeva POPs Uredbe, kao i cilj 7. EU Akcionog programa za zaštitu životne sredine o netoksičnoj životnoj sredini, ciklusima materijala i ciljevima koji se odnose na opasne supstance i otpad.\n„Ostaci opasnih materija u materijalima su velika prepreka za kvalitetnu reciklažu koja je preduslov za cirkularnu ekonomiju. EU mora da izbegne ponovo unošenje ovakvih materija u ekonomski ciklus, čak i ako to znači ograničavanje reciklaže kontaminiranih materijala, koji se onda mogu sagorevati u posebnim insineratorima u kojima se proizvodi toplotna energija.˝\nAutor teksta: Leigh Stringer\nIzvor: Chemical Watch\nPrev post Evropski savet i Parlament daju prioritet problemu jednokratne plastike Next post Da li je reciklirana plastika bezbedna za izradu ambalaže za pakovanje hrane? EU smatra da jeste


ZAKON O AGENCIJI ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE: Funkcioner kome je prestala javna funkcija, dve godine po prestanku funkcije ne može da zasnuje radni odnos, odnosno poslovnu saradnju sa pravnim licem, preduzetnikom ili međunarodnom organizacijom koja obavlja delatnosti u vezi sa funkcijom koju je funkcioner vršio, osim po dobijenoj saglasnosti Agencije. Novčanom kaznom od 200.000 dinara do 2.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice ako zasnuje radni odnos, odnosno obavlja poslovnu saradnju sa funkcionerom kome je prestala javna funkcija bez saglasnosti Agencije. Za isti prekršaj preduzetnik će biti kažnjen novčanom kaznom od 100.000 dinara do 500.000 dinara\nKoliko se poštuje dvogodišnja zabrana zapošljavanja državnih funkcionera u istoj ili bliskoj oblasti, kada prestanu sa obavljanjem funkcije?\nIako je Agencija za borbu protiv korupcije od 2013. do danas u 13 slučajeva odbila da izda saglasnost za zasnivanje poslovne saradnje, u praksi ima i slučajeva kada se bivši funkcioneri, po tom pitanju, ogluše o propise.\nZakon o Agenciji za borbu protiv korupcije ("Sl. glasnik RS", br. 97/2008, 53/2010, 66/2011 - odluka US, 67/2013 - odluka US, 112/2013 - autentično tumačenje i 8/2015 - odluka US) propisuje da po prestanku javne funkcije funkcioner dve godine ne sme da zasnuje radni odnos sa pravnim licem, preduzetnikom ili međunarodnom organizacijom u oblasti u kojoj je delovao, bez saglasnosti Agencije.\n- Podneto je ukupno 139 zahteva za davanje saglasnosti za zasnivanje radnog odnosa posle prestanka javne funkcije i od toga smo u 13 slučajeva odbili davanje saglasnosti, u 114 je data saglasnost i imamo tri postupka u toku - navodi Verka Atanacković, v.d. direktora Agencije za borbu protiv korupcije.\nPod lupom javnosti uglavnom su bivši ministri, no, njih uglavnom nema na listi onih kojima Agencija nije dala saglasnost za novo zapošljavanje, jer je, tvrde, većini istekao rok od dve godine po obavljanju funkcije. Stoga su na spisku uglavnom članovi ministarstava ili drugih državnih institucija.\nKršenje člana 38 Zakona, funkcionerima, kao i pravnim licima gde se sporan radni odnos zasniva - uz prekršajni postupak - povlači novčane kazne. Za funkcionere: od 50 - 150.000 dinara, a za samo pravno lice od 200.000 - 2.000.000 dinara. Budžet preduzetnika, recimo, koji je zaposlio nekadašnjeg funkcionera, suprotno Zakonu - može biti manji za 100 do 500.000 dinara, koliko kazna iznosi.\nZabrana zasnivanja radnog odnosa ili poslovne saradnje po prestanku javne funkcije\nFunkcioner kome je prestala javna funkcija, dve godine po prestanku funkcije ne može da zasnuje radni odnos, odnosno poslovnu saradnju sa pravnim licem, preduzetnikom ili međunarodnom organizacijom koja obavlja delatnosti u vezi sa funkcijom koju je funkcioner vršio, osim po dobijenoj saglasnosti Agencije.\nFunkcioner kome je prestala javna funkcija dužan je da, pre zasnivanja radnog odnosa, odnosno poslovne saradnje iz stava 1. ovog člana, zatraži saglasnost Agencije, koja je dužna da odluči po zahtevu u roku od 15 dana.\nNovčanom kaznom od 200.000 dinara do 2.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice ako zasnuje radni odnos, odnosno obavlja poslovnu saradnju sa funkcionerom kome je prestala javna funkcija bez saglasnosti Agencije (član 38. stav 1).\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se novčanom kaznom od 100.000 dinara do 500.000 dinara preduzetnik.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se novčanom kaznom od 50.000 dinara do 150.000 dinara odgovorno lice u pravnom licu i funkcioner kome je prestala javna funkcija.\nIzvor: Vebsajt N1, Maja Đurić, 28.01.2017.


Gradonačelnik Radojičić potpisao trilateralni ugovor za modernizaciju toplane „Cerak”| Grad Beograd\nGradonačelnik Radojičić potpisao trilateralni ugovor za modernizaciju toplane „Cerak”\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić, zajedno sa ministarkom rudarstva i energetike Zoranom Mihajlović i direktorom „Beogradskih elektrana” Radetom Bastom, potpisao je danas u Vladi Srbije trilateralni ugovor o korišćenju sredstava zajma koji je namenjen projektu „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji, peta faza” koji finansiraju Vlada Nemačke i Razvojna banka KFW.\nRadojičić je tom prilikom rekao da je ovaj ugovor i sam projekat od izuzetnog značaja za Beograd.\n– Na prvom mestu radi se o poboljšanju kvaliteta grejanja naših građana na Ceraku, a samim tim se poboljšava i kvalitet života građana u tom delu grada. Izuzetno je važno da se smanjuje zagađenje životne sredine jer će biti manja produkcija ugljen-dioksida kada se uradi rehabilitacija i modernizacija ove toplane, a takođe dolazi do značajne uštede energije s obzirom na to da se prethodnih godina i decenija nije vodilo računa o uštedi. Sve ono što može da se uradi u pravcu da se uštedi energija je značajno – poručio je Radojičić.\nOn je istakao da je zadovoljan što se ovaj projekat realizuje sa Ambasadom Nemačke i KFW bankom jer to znači dugoročan i koristan projekat.\n– S druge strane, ovaj projekat je značajan jer učimo model kako da se ponašamo po visokim kriterijuma dobre prakse u realizaciji ovakvih projekta. Zadovoljstvo mi je, takođe, što projekat radimo sa Ministarstvom rudarstva i energetike i ministarkom Mihajlović jer svaki projekat koji smo zajedno uradili bio je uspešan i na korist građana Beograda – rekao je gradonačelnik Radojičić.\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović je rekla da je danas važan dan jer pokazujemo da u Beogradu ne vodimo računa samo o zadovoljavanju potreba potrošača, kada je daljinsko grejanje u pitanju, već na primeru toplane na Ceraku pokazujemo da je moguće koristiti i alternativne izvore energije.\n– Solarni paneli koji postoje u pomenutoj toplani omogućiće da se tokom letnjeg perioda prikupi oko 20 megavata električne energije. Naša saradnja sa Nemačkom „nije od juče” već traje dugi niz godina i kada bismo sabrali sve što smo radili sa Razvojnom bankom Nemačke, odnosno tamošnjom Vladom, dobili bismo vrednost projekata od milijardu i po evra. Pre svega u pitanju su projekti iz oblasti energetike, energetske efikasnosti, ali i građevinarstva. Nemačka je naš prvi partner u trgovinskoj razmeni, sa najviše uvoza, ali i izvoza. Rekonstrukcijom toplana obezbedićemo pre svega kvalitetnije grejanje, ali ćemo kroz saradnju sa Razvojnom bankom nastojati da pomognemo toplanama da promene vrstu energenata koje koriste. Srbija je opredeljena ka zelenoj energiji i energetskoj tranziciji – poručila je Zorana Mihajlović.\nAmbasador Savezne Republike Nemačke Tomas Šib precizirao je da Nemačka izdvaja više od dvesta miliona evra godišnje za klimatske relevantne projekte, a glavni cilj jeste da podrže srpske partnere u sprovođenju zelene tranzicije. On je podsetio da je u oktobru 2021. godine potpisano klimatsko partnerstvo sa Srbijom, te da je naša zemlja na taj način jedna od samo četiri zemlje u svetu s kojom je to urađeno.\n– Uspeh našeg klimatskog partnerstva u velikoj meri zavisi od angažovanja i političke volje partnera i u tom kontekstu naročito bih istakao dugogodišnje poverenje i saradnju sa resornim srpskim ministarstvom, koje prednjači u sprovođenju zelene tranzicije. Upravo ovaj projekat je odličan primer kako se može postići napredak u sprovođenju toga, a da se istovremeno obezbeđuje energetska stabilnost. Transformacija se odvija korak po korak, a pritom se centralni, fosilni izvor toplotne energije postepeno zamenjuje mrežom različitih izvora energije, kao što su sunce, biomasa i slično – rekao je Šib.\nOn je istakao da se projekat realizuje u sedam gradova i opština Srbije, a ukupan iznos sredstava je 32 miliona evra. Cilj je da se postigne smanjenje emitovanja ugljen-dioksida od sedamdeset hiljada tona.\n– Nemačka će Srbiju i Grad Beograd i dalje podržavati preko Razvojne banke KFW, kako bi konkretno Beograd postigao klimatske ciljeve koje je sam sebi zadao i tako postao jedan od zelenih prestonica Evrope – naveo je Šib, najavljujući i nadalje ambiciozne projekte, naročito one koji se tiču uvođenja solarne energije u sistemu daljinskog grejanja, digitalizacije i upravljanja postrojenjima.\nRade Basta je precizirao su „Beogradske elektrane” najveće energetsko preduzeće u Jugoistočnoj Evropi u segmentu toplovoda i isporuci toplotne energije.\n– Projekat rekonstrukcije i modernizacije toplane „Cerak” omogućiće priključenje više korisnika na distributivni sistem daljinskog grejanja, bolju isporuku toplotne energije i sigurnije snabdevanje. Tako nećemo zavisiti ni od ruskog gasa niti od drugih dobavljača i imaćemo sigurno svoje snabdevanje, a proizvodnja će se obavljati u samoj toplani – istakao je Basta.


Do Segedina lagano biciklom uz pomoć IPA programa | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Do Segedina lagano biciklom uz pomoć IPA programa\nDo Segedina lagano biciklom uz pomoć IPA programa\nFoto: Dnevnik (M. Mitrović)\nIzgradnja biciklističke staze od mađarskog grada Segedina do severnobanatske varošice Novi Kneževac sa naše strane granice, realizuje se već više godina u okviru IPA programa prekogranične saradnje Mađarska – Srbija iz sredstava Evropske unije. Stiglo se do 4.faze izgradnje, za šta je iz kase EU izdvojeno 960.528 evra, a završetkom radova Novi Kneževac i Segedin su u potpunosti povezani biciklističkom stazom.\nOpština Novi Kneževac je u ovom projektu partner lokalnoj samoupravi Ujsentivana, pograničnog mesta u Mađarskoj koje je vodeći partner. Od ukupnog buyeta ovog projekta deo koji se odnosi na opštinu Novi Kneževac je 749.802 evra, pri čemu je vrednost građevinskih radova 705.424 evra, a u okviru IPA programa EU obezbveđeno je 637.331,70 evra. Izvođenje radova je povereno Građevinskom preduzeću „Graditelj NS” iz Novog Sada.\nCilj ovog projekta je da obezbedi bezbedniji brži i lakši promet saobraćaja kako vozila tako i biciklista, izgradnjom novih biciklističkih staza na obe strane srpske i mađarske granice. Ova investicija je četvrta faza izgradnje biciklističke staze koja obezbeđuje veću bezbednost u saobraćaju preko granice, kaže menadžerka projekta Čila Oros Urba.\nU prethodnim fazama projekta izgrađena je staza od Segedina do graničnog prelaza Đala-Tisasiget, zatim na našem području kroz naselje Đala i deonica do Srpskog Krstura, kao i deonica u Novom Kneževcu. U okviru ove faze projekta sa srpske strane se gradi biciklistička staza u dužini od 8.869,5 metara.\nIzivor : Dnevnik\nPrethodni tekstMađarska pooštrava mere za ulazak, ostaje kretanje 30 km od državne granice i tranzitni prolaz\nSledeći tekstVanredno stanje u Odžacima\n„Subotička toplana“ se sprema za grejnu sezonu


Server: Otvorena vrata za ulazak u EU i NATO\nServer: Poseta je znak da državna sekretarka smatra situaciju na Balkanu ozbiljnom.\nPovodom desete godišnjice svrgavanja sa vlasti Slobodana Miloševića, kolega Branko Mikašinović razgovarao je sa potpredsednikom vašingtonskog Instituta za mir, Danijelom Serverom, o učinku koji je Srbija postigla tokom protekle decenije i predstojećoj poseti državne sekretarke Hilari Klinton Zapadnom Balkanu.\nServer: “Veoma mnogo se postiglo od pada Miloševića. Pod Miloševićem Srbija je bila zatvoreno društvo, koje je pravilo probleme širom Balkna i taj režim nije imao podršku Zapada. Srbija je danas demokratska država koja nailazi na veoma povoljan prijem na Zapadu i ima otvorena vrata za ulazak u EU i NATO. Naravno, Srbija mora da se kvalifikuje da bi ušla u uniju, a u pogledu NATO-a to je njena odluka, pošto je niko ne prisiljava na članstvo u alijansi. U stvari, ne znam nikoga ko ne želi da Srbija postane članica te dve organizacije. Od pada Miloševića do danas imate ogromnu razliku i napredak.”\nGlas Amerike: Kako biste procenili predstojeću posetu državne sekretarke Hilari Klinton Beogradu, Prištini i Sarajevu?\nServer: “Ta poseta je znak da državna sekretarka smatra situaciju na Balkanu ozbiljnom. Lično se nadam da će ona krenuti putem rešavanja dva glavna preostala problema na Balkanu, a to su Kosovo i Bosna i Herecegovina. Na oba mesta postoje predlozi za podelu teritorije - u pogledu severnog dela Kosova i Republike Srpske - te se nadam da će Klinton, ako želi da pokrene stvari sa mrtve tačke, zahtevati od Beograda da se odrekne svojih teritorijalnih ambicija na Kosovu i u Bosni, ako želi da postane član NATO-a, pa i EU. Naravno, Beograd će reći da nema teritorijalnih ambicija u Bosni i Hercegovini, ali Tadić je nedavno otvoreno podržao kandidata u Republici Srpskoj, koji ima teritorijalne ambicije i koji je obećao referendum o nezavisnosti Republike Srpske. To bi bio uzrok nevoljama, a Srbija bi trebalo da zauzme jasan stav u pogledu toga.”\nGlas Amerike: Kako ocenjujete rezultate izbora u Bosni i Hercegovini?\nServer: “Teško je reći tačno kakav će biti ishod izbora. U Republici Srpskoj je jasno da je pobednik i centralna ličnost Milorad Dodik. U federaciji je Socijal-demokratska stranka postigla značajne reuzltate, mada se još ne zna tačno da li će imati najveći broj poslanika, što je najvažnije i ključni faktor u procesu formiranja vlade. Lično mislim da će Dodik nastojati da što više oteža formiranje vlade na nacionalnom nivou da bi dokazao da je federalna vlast nefunkcionalna.”\nGlas Amerike: Da li dolazak sekretarke Klinton ukazuje na ponovnu i intenzivniju angažovansot SAD na Balkanu, umesto prepuštanja vodeće uloge EU?\nServer: “Amerikanci bi želeli da prepuste Balkan Evropskoj uniji, ali i da imaju garancije da će biti uspešna bez SAD. Mislim da je greška pretpostaviti da bi Evropljani bili uspešni u pogledu Balkana, posebno u pogledu Kosova, bez SAD. Dakle, američka pomoć je i dalje potrebna na Balkanu. U tom regionu i dalje imate sporna pitanja, recimo, izmedju Hrvatske i Slovenije, u Albaniji, i naravno, u Bosni i Hercegovini i na Kosovu. Medjutim, kada se radi o teritorijalnim pitanjima, nastojanjima Dodika da podeli Bosnu i Beograda da zadrži severni deo Kosova, Sjedinjene Države moraju da deluju kategorično, izmedju ostalog i zbog toga što stav EU o nekim od tih pitanja nije jedinstven.”


BTC $61.385 -1,67%\nETH $4.032 -0,81%\nBCH $626 -0,28%\nEOS $4,71 +0,37%\nDOGE $0,25 +1,32%\nNova opcija će omogućiti korisnicima Coinbase-a koji imaju račune u britanskim bankama da obavljaju transakcije brže, obzirom da će moći da kupe i prodaju kriptovalute za funte u okviru istog dana.\nVelika kripto menjačnica i provajder usluga novčanika, Coinbase, je počeo sa podrškom britanske funte (GBP), prema zvaničnom blog postu objavnljenom 1. avgusta.\nKako ističe Coinbase u svojoj izjavi, pre dodatka podrške za GBP, proces kupovine ili prodaje kriptovalute za običan novac je trajao nekoliko dana za korisnike iz UK-a, zbog potrebe da prvo prebacuju svoje kriptovalute u EUR i tek onda u GBP preko internacionalnog transfera novca.\nOva opcija je trenutno dostupna samo postojećim korisnicima, dok menjačnica obećava da će polako integrisati ovu opciju i za nove korisnike iz Britanije “u narednih nekoliko nedelja”.\nU svojoj izjavi, Coinbase naglašava da je kompanija radila na dodatku podrške za GBP “prethodnih nekoliko meseci”.\nKompanija je u martu dobila licencu za rad sa GBP od strane britanskog Financial Conduct Authority-a (FCA). Takođe je dobila pristup britanskom Faster Payments Scheme-u (FPS), bankarskoj inicijativi koja ima za cilj da smanji vreme svih transakcija.\nU julu je Coinbase preinačio svoju prethodnu izjavu da je dobio dozvolu od američke Komisije za hartije od vrednosti i berze (SEC) za izdavanje kripto tokena koji se smatraju za hartije od vrednosti po američkom zakonu. Kompanija je otkrila da ni SEC ni Financial Industry Regulatory Authority (FINRA) nisu dali dozvolu da Coinbase radi kao diler hartija od vrednosti, kao što je prethodno bilo objavljeno.\nPočetkom jula, kompanija je najavila da razmišlja o dodavanju pet novih kriptovaluta, uključujući Cardano (ADA), Basic Attention Token (BAT), Stellar Lumens (XLM), Zcash (ZEC) i 0x (ZRX).\nWSJ: Coinbase je razgovarao sa američkim regulatorima o sticanju dozvole na federalnom nivou


Zeka: Zakon o ekonomskom oporavku imaće efekta na nova ulaganja u preduzeća - Kosovo Online\nZeka: Zakon o ekonomskom oporavku imaće efekta na nova ulaganja u preduzeća\n19. Decembar 2020. • 08:44\nZakon o ekonomskom oporavku će imati dobar efekat kada su u pitanju nova poslovna ulaganja za koja će biti potrebni zajmovi od komercijalnih bankarskih institucija na Kosovu, rekao je u intervjuu za Ekonomija Onlajn direktor Američke privredne komora Kosova Arian Zeka.\n"Smatrali smo da je deo koji nudi najveće pokriće garancije za ove nove zajmove najbolji deo sadržan u nacrtu zakona, kao i one odredbe zakona koje regulišu pitanje poreskih obaveza koje su nastale u zaostatku plaćanje kredita", istakao je Zeka.\nKako je dodao, relativno je besmisleno što su građani pokazali sav entuzijazam kada je odobren Nacrt zakona o ekonomskom oporavku, posebno znajući da veliki deo njih ima relativno mala sredstva u Penzionom Fondu.\n"Od građana se očekuje da potroše te sume novca bez obzira na njihov iznos, neki od njih suočeni su sa fenomenom opadanja prihoda i imaće potrebe koje će morati da pokriju ovim sredstvima", rekao je Zeka.\nOn je podsetio da, iako povlačenjem 10 odsto sredstava iz Penzionog Fonda građani mogu da pokriju deo svojih troškova, to, ipak nije praksa drugih zemalja u regionu.\n"Mi kao Američka privredna komora smatrali smo da je ovo nekonvencionalna mera u smislu da se ne primenjuje ni u jednoj od drugih zemalja, posebno jer se od građana zahteva da stave ušteđevinu za starosnu granicu za odlazak u penziju u službi povećanja agregatne tražnje, jer je ovo naglašeno kao jedan od cilljeva zašto se ova mera i sprovodi", rekao je Zeka.\nArian Zeka ekonomija penzije\nPenzioni fond: Isplata 10 odsto od 23. decembra\nKosovski fond penzijske štednje objavio je u petak da onima kojima su se na osnovu Zakona o ekonomskom oporavku prijavili od 11. do 17. decembra za povlačenje 10 odsto štednje izvršenje isplata očekuje 23. decembra, piše Koha.\nIsplata sredstava iz Penzionog fonda počinje 23. ili 24. decembra\nRukići: Važno je da se sredstva iz Penzionog fonda troše na Kosovu


Tedros: Solidarnost ključ, niko ne sme da bude zaboravljen\nTanjug 19. februara 2021. 18:18\nMINHEN – Generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Adanom Gebrejesus založio se danas za zajedničku borbu protiv korona virusa, ističući da se samo solidarnošću i saradnjom može pobediti kovid 19 i da niko ne sme da bude zaboravljen.\nTedros je, govoreći na specijalnom izdanju Minhenske bezbednosne konferencije, istakao da, ako svi građani ne budu vakcinisani, niko neće biti bezbedan od virusa.\nOn je podsetio da je prošle godine u Minhenu govorio da je kovid 19, koji je tada već bio rasprostranjen, veoma opasan i „globalni neprijatelj broj 1“, a da su ga neki tada pitali da li ipak preteruje.\n„Nažalost, u poslednjih godinu dana svi smo naučili neke bolne lekcije i videli koliko je virus opasan“, istakao je Tedros, primetivši da, iako je reč o globalnoj krizi, nisu sve zemlje odgovorile na isti način, niti su sve na isti način pogođene.\nOn je naveo da su mnoge zemlje uspele da sprece ili kontrolišu prenošenje virusa, zahvaljujući epidemiološkim merama, testiranju, fizičkoj distanci, smanjenju kontakata, nošenju maski.., te da u kombinaciji sa tim, vakcine sada daju realnu mogućnsot da se pandemija stavi pod kontrolu.\nTedros je dodao da su neke stvari potrebne da bi se shvatila „puna snaga“ vakcina – vlade koje bi u potpunosti ispunile Kovaks program, proizvođači koji će deliti vakcine sa SZO, kao i građani čiji će se glas čuti.\n„Kada svi ljudi govore jednim glasom, vlade slušaju“, rekao je Gebrejesus.\nOn je posebno istakao značaj pravedne raspodele vakcina, koje su sada, kaže, ograničen resurs.\n„Više vakcina je razvijeno, odobreno i proizvedeno. Za sada su količine vakcine ograničene, moramo ih koristiti što efikasnije“, rekao je šef SZO.\nNa pitanje da li smo uspeli da se borimo protiv virusa, Tedros je rekao da novi slučajevi zaraze i broj mrtvih opadaju, kao i da imamo nove alate o kojima smo, kaže, samo mogli da sanjamo pre godinu dana, ali, ipak, ukažuje da moramo svi biti sigurni da te alate koristimo efektivno – u svim zemljama, u svim rizičnim grupama, kako bi spasavali živote ljudi i dalje napredovali u borbi.\nTedros je naveo da je najvažnije za borbu protiv pandemije vera u solidarnost, koja, dodao je, polazi od nacionalnog jedinstva.\n„Na nacionalnom nivou, svi moraju da rade zajedno da bi pobedili ovakvog neprijatelja. Možemo da imamo političke razlike, ali ne i da politizujemo pitanje virusa, borba protiv njega nas ujedinjuje. Nacionalno jedinstvo je glavno, i osnova je globalne solidarnosti“, rekao je Tedros.\nBez solidarnosti i saradnje virus se, kako je naveo, ne može pobediti.\n„Samo saradnjom i međusobnim pomaganjem, možemo da pobedimo“, rekao je Tedros i naveo da ako svi građani ne budu vakcinisani, niko neće biti bezbedan od virusa.


UPRAVNI SUD PONIŠTIO RJEŠENJE ASK-A: Milo i Aco Đukanović nisu u konfliktu interesa - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Ekonomija/UPRAVNI SUD PONIŠTIO RJEŠENJE ASK-A: Milo i Aco Đukanović nisu u konfliktu interesa\nVuk Send an email 24. Novembra 2020.\nUpravni sud je poništio rješenje Agencije za sprečavanje korupcije (ASK), kojim je odbijen zahtjev Organizacije KOD da ispita mogući konflikt interesa u slučaju “Prokletije” kada je Vlada, kojom je predsjedavao Milo Đukanović, 2015. godine posao izrade Prostornog plana posebne namjene Nacionalnog parka „Prokletije“ dodijelila Republičkom zavodu za urbanizam i projektovanje. Vlasnik RZUP-a je brat tadašnjeg premijera i aktuelnog predsjednika države, Aco Đukanović, a podizvođač je bila firma “Capital invest”, tada u vlasništvu Mila Đukanovića.\nNakon prestanka premijerskog mandata krajem 2016. godine, Milo Đukanović je bio zaposlen u firmi “Capital invest”, iako Zakon o sprečavanju korupcije zabranjuje da se javni funkcioner u periodu od dvije godine nakon prestanka javne funkcije može zaposliti u firmi koja ostvaruje korist na osnovu odluka u kojima je učestvovao.\nSud u presudi prihvata argumente Organizacije KOD i konstatuje i da je Vlada kojoj je predsjedavao Đukanović na sjednici u julu 2013. godine, donijela odluku o izradi Prostornog plana za “Prokletije”, da je Ministarstvo održivog razvoja i turizma, na čijem je čelu bio Branimir Gvozdenović, donijelo odluku da je najpovoljniji ponuđač konzorcijum RZUP-a, kao i da je Milo Đukanović bio zaposlen u “Capital investu” nakon prestanka mandata.\n“Nejasni su i nerazumljivi navodi tuženog organa (ASK) da su sve radnje vezane za odlučivanje u predmetnom postupku donijete od strane organa vlasti koji nije organ vlasti u kojem je javni funkcioner (Milo Đukanović) obavljao funkciju prije zasnivanja radnog odnosa u privrednom društvu ‘Capital invest’ Podgorica”, navodi se u presudi.\nSud konstatuje i da se ASK nije izjasnio na dopune zahtjeva Organizacije KOD za utvrđivanje konflikta interesa u ovom slučaju.\nASK je tvrdio da je Milo Đukanović funkcioner Vlade, a ne Ministarstva koje je donijelo odluku o dodijeli posla firmi njegov brata Aca sa kojom je u partnerskom poslu bila i privatna firma njega kao premijera.\nASK će morati ponovo da donosi odluku zasnovanu na zakonu.\nUpravni sud je ranije, takođe na zahtjev Organizacije KOD, poništio rješenja ASK-a da Milo Đukanović nije bio u konfliktu interesa kada je kao predsjednik vlada u oktobru 2016. godine potpisao odluku o koncesiji za malu elektranu firmi “BB Hidro”, čiji je suvlasnik njegov sin Blažo. ASK je tada tvrdio da Milo Đukanović kao predsjednik Vlade nije odlučivao već je samo potpisao odluku, a da su odlučivali drugi niži organi vlade.\nAco Đukanović ASK Milo Đukanović Organizacija KOD\n"Crna Gora će za dvije godine imati 5G mrežu"


Radio România Internaţional/ Pregled glavnih zbivanja nedelje / 15.04-20.04.2019.\nParlament Rumunije je odobrio predlog predsednika Klausa Johanisa o organizovanju referenduma 26. maja, istovremeno sa evroparlamentarnim izborima.\nNa zajedničkoj sednici oba doma rumunskog Parlamenta u sredu je odobren predlog predsednika Klausa Johanisa o organizovanju referenduma 26. maja, istovremeno sa evroparlamentarnim izborima. Predložene teme odnose se na zabranu amnestije i pomilovanja za korupciju i zabranu usvajanja hitnih uredbi iz oblasti krivičnih dela i sudskog organizovanja. Šef države želi da se upozna sa mišljenjem birača u vezi sa pravom i drugih institucija, osim Ombudsmana, da traže ocenu ustavnosti uredbi. Inicijativa predsednika dolazi posle brojnih kontroverznih izmena zakona na predlog parlamentarne večine Socijal-demokratske partije (PSD) i Alijanse liberala i demokrata (ALDE), izmene koje su izazvale oštre kritike domaće javnosti i medjunarodnih partnera. Zahtev predsednika države, koji je prošle nedelje vodio konsultacije sa parlamentarnim strankama, prihvaćen je jednoglasno u Pravnim komisijama.\nPremijerka Rumunije Viorika Dančila poslala je predsedniku države Klausu Johanisu predloge za nove ministre evropskih fondova, Rumuna van granica zemlje i pravosudja. Nosioci ovih dužnosti Rovana Plumb i Natalija Intotero podneli su ostavke, jer će učestvovati na evroparlamentarnim izborima, a Tudorel Toader posle odluke Socijal-demokratske partije da mu uskrati poverenje. Uskraćivanje poverenja došlo je zbog odugovlačenja usvajanja kontroverznih hitnih uredbi o izmeni pravosudnih zakona. Predsednik države je izjavio da će se naredne nedelje izjasniti u vezi sa predlozima, ali je istovremeno dodao da je cilj nove rekonstrukcije Vlade pokušaj da se ,,pojača napad Socijal-demokratske partije na pravosudje''. Rumunija treba i to hitno da se vrati na reformski put i da nastavi borbu protiv korupcije- poručila je evropska komesarka za pravosudje Vera Jurova, na raspravi o pravnoj državi u Evropskom parlamentu.\nU prva tri meseca predsedavanja Savetom Evropske unije završeno je 90 zakonskih dosijea. Bukurešt je u ovo vreme predsedavao brojnim dogadjajima i skupovima, izjavila je premijerka Rumunije Viorika Dančila. Ona je pozdravila formalno usvajanje zajedničkih normi za tržište prirodnog gasa, autorskih prava, ugovora o prodaji dobara i ugovora o digitalnom sadržaju u onlajnu. Bukurešt je bio aktivno uključen i u pregovore o Bregzitu, precizirala je predsednica rumunske Vlade i podvukla izuzetnu važnost parlamentarnih izbora 26. maja. Rumunija je radila na stvaranju uslova za slobodne i korektne izbore, utvrdjena su jasna pravila za zaštitu ličnih podataka i sankcionisanje zloupotreba u cilju manipulisanja izbora.\nKonferencija u Bukureštu o bezbednosnim izazovima na istočnom krilu Severoatlanske alijanse dokazala je još jednom da je neophodno jačanje kapaciteta NATO pakta u Baltičkom i Crnom moru. Predsednik Rumunije Klaus Johanis založio se za unitarno, pojačano i koherentno prisustvo na istočnom boku, podsećajući da zonu Crnog mora i dalje karakterišu zaledjeni sukobi i latentne tenzije koji nalažu prisustvo snaga NATO za efikasniju odbranu i odvraćanje. Na bukureštanskoj konferenciji Sjedinjene Američke Države i Nemačka su pozitivno ocenile način na koji Rumunija poštuje obaveze u okviru Severoatlanske alijanse.\nSezona Rumunija-Francuska 2019. otvorena je ove nedelje u Bukureštu. U naredna četiri meseca predvidjeni su susreti, izložbe, festivali i koncerti u mnogim gradovima Rumunije. Ambasadorka Francuske u Bukureštu Mišel Rami naglasila je da njena zemlja organizuje prvi put sezonu zajedno sa drugom članicom Evropske unije, a to dokazuje postojanje specifičnosti rumunsko-francuskih odnosa. Rumunski ministar kulture Danijel Breaz govorio je o aspektima kulturnih veza izmedju dve države, sa napomenom da je vekovima francuska kultura bila model i saputnik na dugom rumunskom putu. Sezona Francuska-Rumunija organizovana je od 28. novembra do 5. aprila u Francuskoj i zabeležila ogroman uspeh. Francuski državljani imali su priliku da se upoznaju sa Rumunijom i njenim umetnicima. Cilj ovog kulturnog dogadjaja je jačanje ekonomskih, naučnih, kulturnih i društvenih odnosa koji povezuju dve države.


Poznat identitet stradalih u slijetanju kombija u Vrbas Milan R. i Mlađo M., stradali su danas u slijetanju teretnog vozila Iveko u Vrbas, na magistralnom putu M16 u mjestu Bočac, potvrđeno je za "Nezavisne" iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.\n09. 11. 2019. u 20:32 Face.ba\nU nesreći koja se dogodila danas oko 14 časova, za "Nezavisne" je potvrđeno da su povrijeđeni Mile K. (42) iz Mrkonjić Grada, i Goran P. (27) iz Šipova, koji su se nalazili u teretnom vozilu Iveko, koje je u vlasništvu firme "Mrkonjić putevi".\n"U nesreći su učestvovali Iveko teretno vozilo, a drugi učesnik je vozilo touran kojim je upravljala Gordana I. iz Dobratića, u FBiH", naveli su iz Tužilaštva.\nDodali su da je teretno vozilo u kojem su bile četiri osobe sletilo u Vrbas, te da su dva lica smrtno stradala.\nUviđaj je obavio dežurni tužilac Radenko Janković, zajedno sa policijskim službenicima PU Banjaluka.\nPojedini mediji prenose da su ronioci Specijalne antiterorističke jedinice MUP RS izvukli tijela iz vode.


SAD ubrzava pripreme za distribuciju vakcina prije izbora – Vijesti-X.com\nAmeričke zdravstvene vlasti zatražile su od saveznih država da pripreme masovnu distribuciju cjepiva za koronavirus do početka novembra, što pada uoči predsjedničkih izbora, navodi se u pismu poslanom guvernerima koji je agencija France Presse dobila na uvid.\nAmerički instituti za prevenciju i suzbijanje bolesti (CDC) “traže” da države “što prije” učine sve kako bi centri za distribuciju budućeg cjepiva bili “potpuno operativni do 1. novembra 2020.”, piše njihov direktor Robert Redfield u pismu koje je prošle sedmice poslao saveznim državama.\nPredsjednik Donald Trump, kandidat za drugi mandat na izborima 3. novembra, rekao je prošle sedmice da će Sjedinjene Države imati cjepivo “ove godine”.\nIako je nekoliko cjepiva u fazi kliničkog ispitivanja, nije sigurno hoće li ijedno biti djelotvorno i sigurno, ali se vlasti već sad pripremaju za eventualnu distribuciju kako bi uštedjele dragocjeno vrijeme.\nU dokumentu koje je objavio New York Times i koje je poslano lokalnim zdravstvenim vlastima isti dan kad i pismo direktora CDC-a, razrađuju se tri scenarija ovisno o razvoju “cjepiva A” i “cjepiva B”. Čini se da potonja odgovaraju cjepivima na kojima rade Pfizer i Moderna, piše američki dnevnik. SAD je od ovih kompanija naručio milione doza.\nU Pljevljima opet osvanuli uvredljivi grafiti upućeni Bošnjacima


Dveri: Protivimo se poklanjanju državnog zemljišta kompaniji Tenis – Двери\n27. јула 2017. Ostavite komentarAktuelno\nGradska skupština Kikinde, bez javne rasprave, donela je na prečac odluku, kojom se podržava ideja Ministarstva poljoprivrede da se nemačkoj kompaniji „Tenis“ na zakup od 30 godina po bagatelnoj ceni dodeli najkvalitetnije zemljište u opštini.\nU ovoj opštini će biti izgrađena jedna od 20 planiranih farmi u Srbiji, koja će se baviti uglavnom svinjogojstvom.\nDomaći poljoprivredni proizvođači ostaće uskraćeni za 2,5 hiljada hektara banatskih oranica.\nZavršna faza biće monopolska pozicija u mnogim poljoprivrednim oblastima, naročito u Vojvodini, što svemu daje zanimljivu geopolitičku notu, u kojoj će srpski faktor vremenom biti sve ekonomski slabiji, što može imati i druge političke posledice.\nSrpski pokret Dveri je već skoro dve godine govorio o scenariju dolaska nemačke kompanije na prostor severa Banata i dosledno smo se zalagali da se o tome otvori javna rasprava. Ambicije su porasle, pa tako ovih dana i Zrenjanin i još nekoliko gradova spremaju dobrodošlicu nemačkom biznisu.\nNaš stav je da domaće stanovništvo neće imati boljitka od dolaska ove kompanije u naše krajeve, te da će za par godina, možda i ranije, svima biti jasno da su domaći proizvođači u podređenom položaju.\nVlast ovu odluku brani, dok su poljoprivrednici nezadovoljni i u strahu čekaju razvoj ove situacije.\nGrađani Vojvodine treba da znaju da su za ovu odluku glasali predstavnici SVM-a, SNS-a i SPS-a.\nSrpski pokret Dveri je još od 2013. godine pokrenuo kampanju protiv prodaje zemlje strancima i pokazao brigu o poljoprivredi.\nOd trenutka dolaska na vlast Dveri će prekinuti politiku davanja povlastica stranom ekonomskom interesu, a u povlašćeni položaj staviti domaćeg privrednika i poljoprivrednika.