BMW iskazao gubitak od 666 miliona eura u drugom kvartalu - Akta.ba\n05.08.2020. 16:09 / Izvor: Tanjug\nBMW je saopštio da ipak očekuje operativnu dobit na nivou cijele godine, uprkos ovom operativnom gubitku koji je posljedica obustava proizvodnje zbog pandemije korona virusa i pada od 25 odsto isporuka luksuznih automobila tokom ovog perioda.\nKompanija sa sjedištem u Munchenu je navela da je EBIT marža u njenom automobilskom segmentu pala na minus 10,4 odsto u periodu april-jun, sa nivoa od 6,5 posto zabilježenog u drugom tromjesečju prošle godine, jer je BMW povećao investicije u skupe električne automobile.\n"Radujemo se drugom polugodištu s opreznim optimizmom i nastavljamo da ciljamo EBIT maržu između nula i 3,0 posto u automobilskom segmentu u 2020. godini", naveo je u saopštenju generalni direktor Oliver Zipse.\nPogledajte kako izgleda BMW M3 (VIDEO)


Stefanović: Sefić u rukama srpske policije, biće procesuiran\nIzvor\tTanjug\toktobar 13, 2016\nBEOGRAD - Ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je večeras Tanjugu da se Sanjin Sefić, koji se sumnjči da je automobilom usmrtio dve devojke u Sarajevu, nalazi u rukama srpske policije i da će biti procesuiran u skladu sa međunarodnim propisima koji uređuju oblast ekstradicije.\n"Bićemo u kontaktu sa kolegama uz BiH kako bi što brze okončali kompletan postupak. Ljude uvek pogode događaji poput stradanja nedužnih devojaka u Sarajevu, ali je nasa policija poslala jasnu poruku da oni koji se na bilo koji nacin ogreše o zakon neće moći da nađu utočiste u Srbiji", naveo je Stefanović.\nKantonalni sud u Sarajevu potpisao je naredbu za raspisivanje poternice za Sanjinom Sefićem, koji je pregazio dve devojke u Sarajevu i potom pobegao u Srbiju, i rešenje o određivanju pritvora.\nTa televizija navodi da će naredba biti prosleđena MUP-u Kantona Sarajevo, a potom i Interpolu, koji će zatražiti od MUP-a Srbije da uhapsi i izruči Sefića Bosni i Hercegovini.\n"Pripadnici MUP-a Srbije pružiće svu neophodnu pomoć u konkretnom slučaju, u skladu sa zakonima Republike Srbije i drugim međunarodnim propisima", rekao je ministar Stefanović.\n"To znači da ne postoji zakonski osnov za lišenje slobode lica koje se sumnjiči za ovo krivično delo", istakao je Stefanović u pisanoj izjavi dostaljenoj medijima.\nNemanja Pantić, načelnik Odeljenja za medije i komunikacije MUP-a Srbije medijima u BiH je rekao da je od MUP-a Federacije BiH sinoć oko 23.45 sata dobio obaveštenje da je Sanjin Sefić, prema njihovim podacima, prebegao u Srbiju na graničnom prelazu Uvac, što je MUP Srbije, kako je rekao, potvrdio.\n« Patrijarh: Nećemo nikada dozvoliti da Kosovo bude izgubljeno Vučić: Teška noć za mene i Stefanovića »


RTS :: Košarkaši sa Švajcarskom nastavljaju put ka Evropskom prvenstvu\nKošarka Košarkaši sa Švajcarskom nastavljaju put ka Evropskom prvenstvu\nsubota, 28. nov 2020, 08:15 -> 08:24\nKošarkaši Srbije sastaju se sa selekcijom Švajcarske u meču nastavka kvalifikacija za Evropsko prvenstvo u grupi E. Utakmica u Fiba "mehuru" u Espu počinje u 15.30 uz direktan prenos na Prvom programu RTS-a. Strim je na RTS Planeti (samo za korisnike iz Srbije), a tok meča i promene rezultata možete pratiti na našem portalu.\nKošarkaška reprezentacija Srbije okupila se u Finskoj, gde će zbog pandemije u posebnim uslovima u "balonu" u Espu odigrati dva kvalifikaciona meča za Evropsko prvenstvo.\nU prvom meču sastaju se sa Švajcarskom, dok će im u drugom suparnici biti selekcija domaćina Finske.\nNaši košarkaši su već imali nekoliko treninga, a selektor Igor Kokoškov je istakao da su igrači izuzetno motivisani i očekuju pobede u oba duela iako se sastaju sa mnogo iskusnijim i uigranijim rivalima.\nPosle dve utakmice igrane u februaru, u kojima je najpre savladana Finska a potom pretrpljen poraz od Gruzije, Srbija je druga u grupi sa tri boda koliko ima i trećeplasirana Finska. Prva je Gruzija sa 4 boda, a Švajcarska je četvrta sa dva boda u grupi.\nUtakmica reprezentacija Srbije i Švajcarske u Metro areni u Espou, u Finskoj, počinje u 15.30 uz direktan prenos na Prvom programu RTS-a, strim je na RTS Planeti (samo za korisnike iz Srbije), a tok meča i promene rezultata možete pratiti na našem portalu.


KOŠARAC USPANIČEN: 'Bošnjaci blokiraju proces formiranja vlasti' | Slobodna Bosna\nKOŠARAC USPANIČEN: "Bošnjaci blokiraju proces formiranja vlasti"\nPoslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Staša Košarac izjavio je da probošnjačke političke stranke sa sjedištem u Sarajevu direktno i otvoreno opstruišu proces formiranja vlasti u zajedničkim institucijama BiH.\n"Na djelu je orkestrirana kampanja kršenja Zakona o Savjetu ministara i blokade procesa izbora novog Savjeta ministara, koju provode SDA s jedne i blok stranaka predvođenih SDP-om s druge strane", upozorio je Košarac, koji je i član Predsjedništva SNSD-a.\nPrema njegovim riječima, očigledno je da i SDA i stranke predvođene SDP-om imaju prećutnu podršku dijela međunarodne zajednice.\n"Da, kojim slučajem, SNSD ovako otvoreno opstruiše formiranje vlasti u zajedničkim institucijama i krši Zakon o Savjetu ministara, odmah bi se oglasila američka ambasada, i to ne jednom, već pet puta, kao što su to činili kada je riječ o postavljanju zastave Republike Srpske u zgradi Predsjedništva BiH", poručio je Košarac.\nOn je naveo da nekim strancima, očigledno, odgovara da Denis Zvizdić što duže sjedi na poziciji predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, baš kao što bi voljeli da u Savjetu ministara što duže sjede Mirko Šarović, Dragan Mektić i Igor Crnadak, koji tamo ne predstavljaju nikoga, osim sopstvene interese i interese dijela međunarodne zajednice.\nKošarac je upozorio da državnu zajednicu potkopavaju i ruše upravo oni bošnjački lideri koji se u nju najviše kunu.\n"SDA je opozicija samoj sebi jer do podne misli i radi jedno, a popodne drugo, a SDP i stranke okupljene oko njih same sebe namjerno diskvalifikuju iz procesa formiranja vlasti jer postavljaju tragikomične uslove koje nikada niko iz Republike Srpske neće prihvatiti", naglasio je Košarac.\nOn je bošnjačke političke lidere optužio da, kroz proces izbora delegata u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH, žele da dovrše proces majorizacije Hrvata i Srba u Federaciji BiH, nakon čega bi, kako kaže, na red došli i Srbi iz Republike Srpske.\n"Mi im tako nešto nikada nećemo dozvoliti i zato nas ne žele na vlasti u zajedničkim institucijama. Sve što u ovom trenutku mogu da im poručim jeste da se urazume i da poštuju dejtonski Ustav i zakone jer na naše drugačije odgovore neće dugo čekati", zaključio je Košarac.\nSTAŠA KOŠARAC DO ZAKLJUČKA DOŠAO PUTEM ALGORITMA: "SAD i Velika Britanija su u BiH kao prioritet izabrale NATO"\nPANIKA U SNSD-u, KOŠARAC NA STRAŽNJIM NOGAMA: "Izetbegović pokušava da sruši dogovor sa Dodikom i Čovićem..."


SVET KOMPJUTERA - NOVE TEHNOLOGIJE - Tehnologije koje preuzimaju poslove od ljudi (2)\nTehnologije koje preuzimaju poslove od ljudi (2)\nAI policija i robot-zidar\nNeprestani napredak na polju razvoja veštačke inteligencije otvara vrata mašinama koje će moći direktno da utiču na sudbinu čoveka\nPre nešto manje od dve godine pisali smo o tome da li je opravdan strah od toga da će uskoro roboti i sistemi zasnovani na veštačkoj inteligenciji (AI) preuzeti mnoge poslove koje danas obavljaju ljudi (SK 12/2015). Usled nezaustavljivog napretka na polju AI i robota, sve su češće vesti o upotrebi ovakvih sistema u okviru kompanija, organizacija i državnih službi sa značajnim uticajem na ljudske živote. Naučnici i čelnici high-tech kompanija podelili su se u dva tabora, na one koji upozoravaju na potpuno potiskivanje ljudi iz radnih snaga (neki čak pominju da bi veštačka inteligencija mogla da napadne čovečanstvo) i na one koji pokušavaju da smire situaciju, naglašavajući da je oprez uvek dobra stvar, ali i da postoji jasna granica između opreza i preterivanja.\nJedan od najsvežijih primera upotrebe veštačke inteligencije na veoma diskutabilan način stiže nam iz Kine, gde su dva naučnika sa šangajskog Univerziteta Điao Tong, Šiaolin Vu i Ši Žang, razvili algoritam koji „prepoznaje kriminalce”. Tačnije, ovi naučnici su napravili četiri odvojene neuronske mreže (AI program koji „uči”) i kroz njih propustili fotografije osoba kineske nacionalnosti, od 18 do 55 godina starosti, bez brade, ožiljaka ili tetovaža. Od ukupno 1856 korišćenih fotografija, na 730 su bili kriminalci. Nakon što je mali procenat fotografija upotrebljen za „učenje” ovih sistema, sve ostale fotografije korišćene su za njihovo testiranje. Sve četiri neuronske mreže bile su uspešne u preko 80 odsto slučajeva, dok se najbolje pokazala takozvana konvoluciona neuronska mreža (tip mreže gde se podaci ne obrađuju ciklično, nego se neprestano prosleđuju kroz potpuno nove slojeve za obradu), koja je u 89,5 odsto slučajeva tačno identifikovala kriminalca samo na osnovu fotografije. Ove neuronske mreže su same, bez spoljašnjeg uticaja, identifikovale specifične markere na licima, kao što su zakrivljenost usana ili ugao između nosa i usana, koje češće imaju kriminalci nego obični građani.\nIako su Vu i Žang ponosni na svoj sistem koji funkcioniše bez obzira na prošlost pojedinca, njegovu rasu, religiju ili političko opredeljenje, činjenica je da sistem koristi samo jedan, i to površan faktor – lice čoveka. Zapravo, profesorka Kejt Kroford, koja radi na razvoju AI sistema za Microsoft i predaje na Univerzitetima MIT i NYU, nazvala je ovaj rad opasnom pseudonaukom, nalik fenologiji, samo što se, umesto šestara za merenje lobanje pojedinca, sada koriste napredni računarski sistemi. Ipak, postoji rad sličan ovome koji je zasnovan na ljudskoj intuiciji. Pre sedam godina na Univerzitetu Kornel obavljen je eksperiment u kom su dobrovoljcima pokazivane serije fotografija na kojima su ljudi sa i bez krivičnog dosijea. Učesnici su u preko 90 odsto slučajeva samo na osnovu intuicije uspešno prepoznali kriminalce. Profesorka kvantitativne kriminlogije sa Univerziteta u Edinburgu Suzan Mekvi objašnjava kako ljudi veoma često koriste stereotipe i predubeđenja u donošenju odluka vezanih za kriminalne radnje. Pošto su kriminalce čije su slike analizirale neuronske mreže Žanga i Vua uhapsili, njihov sistem je najverovatnije detektovao stereotipe, bez obzira na to da li je samo hapšenje ispravno ili ne. Suština problema i dalje ostaje ista – iako pravljenje registra osoba sa specifičnim crtama lica (bez dozvole, putem mreže CCTV kamera, recimo) može da olakša i ubrza pojedine istrage, to nije etički. Takođe, u deset odsto slučajeva kada sistem greši, nevine osobe mogu da postanu osumnjičene.\nAutomatizovano prepoznavanje lica nije jedina vest o visoko-tehnološkom suzbijanju kriminala koja stiže iz Kine i budi pažnju stručnjaka. Izjave zamenika ministra za nauku i tehnologiju Lija Menga stvaraju viziju budućnosti koja balansira između „Minority Reporta” Filipa K. Dika i „1984” Džordža Orvela. Li Meng je naveo da ispravnim korišćenjem pametnih sistema i postrojenja, organi reda mogu da znaju ko se sprema da uradi nešto loše – pre nego što se to desi! Naime, kompanija Cloud Walk iz Kuanžoua razvila je sistem za praćenje celokupne populacije, analizu njihovog ponašanja i predviđanje zločina. Da bi funkcionisao ispravno, sistem bi morao neprestano da prati sve ljude, a zatim da njihovim postupcima dodeljuje ocene rizika. Na primer, ako neko kupi samo nož, džak, kanap, najlon ili određene hemikalije, sistem ne pravi problem, ali ako osoba kupi tri ili više artikala ove vrste istovremeno ili u kratkom vremenskom razmaku, stepen rizika značajno raste. Nama ovakav sistem deluje kao definicija „Velikog brata”, ali u Kini su ubeđeni da je ovakvo žrtvovanje privatnosti prihvatljivo zbog povećanja bezbednosti koje se dobija zauzvrat. Sem toga, Vlada Republike Kine planira da podrži kompanije koje se bave razvojem veštačke inteligencije i veruje da će se na današnjim temeljima izgraditi AI industrija koja će do 2025. godine vredeti oko 60 milijardi, a do 2030. čak 150 milijardi dolara.\nDokaz da Kina nije jedina zemlja u kojoj će se javni red sve više oslanjati na automatizovane sisteme su vesti iz SAD i Ujedinjenog Kraljevstva. Svi mostovi i tuneli u Njujorku će dobiti napredan sistem za prepoznavanje lica, povezan sa centralnom bazom sumnjivih osoba. Ovaj sistem će se prvo primenjivati u okolini saobraćajnica kritičnih za funkcionisanje grada, ali plan je da se proširi na sva mesta gde se okuplja veliki broj ljudi.\nSa naše strane „Velike bare”, policija u Duramu u Engleskoj počinje da koristi HART (Harm Assessment Risk Tool, engl. alat za procenjivanje rizika štete). Sistem je nastao evolucijom algoritma razvijenog na Univerzitetu Kembridž 2013. godine kako bi pratio bivše prestupnike nakon što su odslužili kaznu i na osnovu njihovih aktivnosti procenjivao stepen rizika za ponovno učestvovanje u krivičnim radnjama. Po mišljenju stručnjaka, HART predstavlja najbolji scenario za upotrebu AI u bezbednosne svrhe. Kao prvo, sistem ne odlučuje o sudbini osobe, nego je alat koji pomaže treniranom policajcu da donese odluku. Sem toga, sistem preciznije predviđa pozitivan, nego negativan način ponašanja. Tačnije, HART u 98 odsto slučajeva pravilno procenjuje da li je neko prestao da se bavi kriminalnim aktivnostima, dok je predviđanje visokog rizika za vraćanje zločinu ispravno u tek 88 odsto slučajeva.\nRatari i zidari\nUpotreba veštačke inteligencije u borbi protiv kriminala svakako će uticati na živote mnogih ljudi, ali postoje naizgled mnogo običniji domeni primene koji mogu mnogo više da utiču na živote mnogo većeg dela populacija, a to su proizvodnja hrane i građevinarstvo. U Engleskoj je, zbog izglasanog izlaska iz Evropske unije, sve manje poljoprivrednih radnika, a umesto da više plate lokalne radnike, farmeri se okreću – robotima. Na Norveškom medicinsko-biološkom univerzitetu (NMBU) napravljen je Thorvald, robot četvorotočkaš koji je u stanju da obavlja teže zadatke na njivi, kako samostalno, tako i kao pomoćnik ljudima koji obavljaju fine ili kompleksne operacije. Može da precizno seje po unapred unetim koordinatama, da laserskim zracima prepoznaje i otklanja korovske biljke ili da eliminiše buđ sa sadnica ultraljubičastim lampama. Može da se koristi i kao teretna platforma, na primer, za branje jagoda što je posao koji, za sada, ljudska ruka i dalje najbolje obavlja. Po rečima ljudi koji razvijaju Thorvalda, zemljoradnik budućnosti biće „pastir” koji čuva „stado” ovakvih ili sličnih robota. Dok je Thorvald relativno mali električni robot, brojne kompanije, kao što su Bosch ili Autonomus Soultions Inc, razvijaju veće platforme, kao što su veliki traktori bez volana i kabine kojima se upravlja tako što se njihovim integrisanim računarima bežično zada određeni posao, a oni usmeravaju traktor da se kreće idealnom putanjom (sa tačno izračunatim pauzama za uzimanje goriva), sve dok posao nije obavljen. Sa ovakvim uređajima zemljoradnici će moći u potpunosti da iskoriste mehanizaciju, jer ovakav traktor može da radi 24 časa dnevno.\nRobotizovani zidari će za nekoliko godina izmeniti lice građevinske industrije. Kompanija Construction Robotics je napravila robota SAM100 (Semi-Automated Mason, engl. poluautomatizovani zidar). U pitanju je robot koji rukom uzima cigle sa pokretne trake, nanosi na njih optimalnu količinu maltera i postavlja ih precizno na zid. Za razliku od profesionalnog zidara koji za jedan dan može da postavi oko 500 cigli, SAM100 postavlja oko 3000. Kako mu u samom imenu stoji, SAM ne može da funkcioniše potpuno autonomno, ali njime može da upravlja samo jedan stručan zidar koji će ga programirati pomoću jednostavnog softvera za mapiranje, neprestano dopunjavati njegovu zalihu cigala i doterivati fuge na napravljenom zidu.\nNešto napredniji i mnogo skuplji sistem je Hadrian × iz australijske kompanije Fastbrick Robotics, koji je u osnovi džinovski 3D štampač za kuće. Hadrian × se sastoji od kamiona i trideset metara duge robotizovane ruke za obradu i postavljanje cigli. Kamion se parkira uz temelj kuće, a zatim se rukom, sloj po sloj, postavljaju sve cigle, kako za spoljašnje, tako i za unutrašnje zidove kuće. Kada je potrebno da se zidovima doda neki specijalni element, na primer greda za prozore, to mogu da obave ljudski građevinari, ali najteži deo posla obavlja Hadrian X, i to impresivnom brzinom od preko 1000 cigli na sat. Sem toga, ovaj sistem ne koristi tradicionalni malter, nego na cigle, koje po potrebi sam „kroji” da bi se idealno uklopile u ucrtanu šemu, nanosi građevinski lepak ili koristi specijalne cigle koje se povezuju bez adheziva, poput dečijih kockica za igru. Na globalnom nivou, stotine miliona ljudi zapošljeno je u građevini, pa bi omasovljenje robota koji bi ostavili bez posla 83 odsto zidara imalo značajan uticaj na tržište rada.\nBez obzira na to da li se radi o gubitku lične slobode ili o gubitku radnih mesta, roboti i sistemi za veštačku inteligenciju već sada menjaju način na koji živimo, a kako godine odmiču, taj uticaj će biti sve veći. Po nekim prognozama, do 2035. godine će oko četvrtina populacije naše planete morati da promeni svoje zanimanje jer će ga preuzeti neki autonomni sistem. Srećom, paralelno sa gubitkom radnih mesta usled mehanizacije i automatizacije pojavljuju se i novi poslovi, tako da je neto gubitak radnih mesta veoma mali.\nSa druge strane su glasna i pompezna upozorenja ljudi, kao što su Bil Gejts, Ilon Mask ili profesor Stiven Hoking, koja nose veliku težinu zbog položaja koji ove osobe uživaju u svetu nauke i tehnologije. Profesor Hoking upozorava da bi nekontrolisani sistem za veštačku inteligenciju zaista mogao da zapreti čovečanstvu nuklearnim ili biološkim oružjem. Ipak, treba pre svega obratiti pažnju na ono što govore stručnjaci iz domena veštačke inteligencije. U Googleovoj firmi Deep Mind razvijaju se različiti oblici AI, od sistema koji će moći da uče igrače kako da bolje igraju StarCraft II do emulatora sistema za kratkotrajno pamćenje u ljudskom mozgu koji prerasta u dijagnostičko pomagalo lekarima. Direktor Deep Minda Demis Hasabis naglašava koliko je bitno da se ove slavne ličnosti bolje informišu pre davanja apokaliptičnih izjava. Po njegovom mišljenju, jedina potencijalno opasna veštačka inteligencija mogla bi da bude takozvana „seed AI”, kojoj je dozvoljeno da samostalno analizira i prepravlja sopstveni kod bez ljudske kontrole. Sem što ovakvi AI sistemi ne postoje, bilo bi potpuno sumanuto dozvoliti da takva veštačka inteligencija bude deo postrojenja sa biološkim ili nuklearnim oružjem. Kao i sa svakom novom tehnologijom do sada, to koliko je opasna zavisi pre svega od ljudi koji je koriste.


Postoji veliki broj strategija za formiranje cene. Ovom prilikom upoznaćemo vas sa sedam strategija koje se najčešće koriste pri planiranju nastupa preduzeća na izvoznom tržištu.\nOva strategija formiranja cene se često zove i "brz ulazak, brz izlazak" jer veliki broj izvoznika sa najvišom profitnom stopom, koji koriste ovu strategiju, napuštaju tržište čim marže postanu preniske. Strategiju eksploatacije tržišta primenjuju preduzeća koja nastupaju na malim tržištima, bez konkurencije, sa novim ili unikatnim proizvodom. Zbog visokog profita, konkurenti često brzo prodru na tržište sa nižim cenama i time primoraju ova preduzeća da prihvate niže profitne stope ili da u potpunosti napuste tržište.\nFormiranje cena bazirano na kvalitetu\nZa razliku od prethodne, primenom ove strategije preduzeće ostvaruje dugoročni profit putem sistematskog razvoja stranog tržišta. Ovu strategiju mogu primenjivati samo preduzeća koja imaju visokokvalitetne proizvode jer se akcenat stavlja upravo na kvalitet. Nastupa se sa snažnom reklamnom kampanjom kako bi se istakla veća vrednost proizvoda i ukazalo na koristi a potencijalne kupce. Ovakva strategija nosi visoke troškove promocije koji utiču na formiranje visokih početnih cena i veće profitne stope. U slučaju primenjivanja ove strategije posebno je važno da rukovodstvo bude uporno jer je potrebno dosta vremena dok proizvod ne stekne reputaciju i počne da donosi profit.\nPrilagođavanje konkurentnim cenama\nStrategija se odnosi na usklađivanje marži radi usaglašavanja sa konkurentskim cenama na izvoznom tržištu. Profit je održiv na duži rok s obzirom da obim prodaje smanjuje troškove proizvodnje i marketinga po jedinici proizvoda. Preduzeće ovim razvija stabilnu tržišnu poziciju. Ipak, preduzeće treba da bude spremno na reakcije konkurencije, posebno kad se radi o iznenadnom smanjenju cena - što može dovesti do prodaje po veoma niskim stopama i poslovanja sa gubitkom.\nStrategija podela tržiša\nOva strategija je poznata i pod nazivom "za svakog ponešto". Funkcioniše u uslovima konkurentske ravnoteže, tj. kada se cene ne menaju bez obzira što postoji konkurencija na tržištu. U ovom slučaju, vaše početne profitne stope će biti povoljne. Dobre profitne stope direktno će uticati na stabilnost poslovanja. Nedostaci ove strategije odnose se na preuzimanje finansijskog rizika time to se obavezujete na značajnije finansijske i ljudske resurse da biste zadržali stabilan udeo na tržištu. Takođe, novi konkurenti mogu da uđu na tržište sa istim ili sličnim proizvodima po znatno nižim cenama i poremete konkurentsku ravnotežu među postojećim učesnicima na tržištu.\nFormiranje cene na osnovu životnog ciklusa proizvoda\nPostoji mogućnost da je vašproizvod potpuno nov na stranom tržištu iako na lokalnom tržištu ima jaku konkurenciju. Na osnovu anticipiranog životnog ciklusa proizvoda preduzeće vrši sistematsku koordinaciju cena i stope profita. Konkurenti će odgovoriti na sniženje vaših cena, ali vi ćete zadržati povoljne profitne stope zbog ekonomije obima za vreme životnog ciklusa proizvoda. Ključni element je odabrati pravi trenutak za snižavanje cena u odnosu na kraj životnog ciklusa proizvoda. Ukoliko sporo snižavate cene, u nekim periodima će vaša cena biti previsoka i izgubićete prihod i profit od prodaje.\nStrategija kupovine tržišta\nKoristi se kada preduzeće nastoji da pronađe pouzdano strano tržište na koje može da plasira višak proizvoda ili zastarele proizvode po veoma niskim cenama. U većini slučajeva to su tržišta gde su niske cene važnije od najnovijih dostignuća, odnosno manje razvijene ili nerazvijene zemlje. Dugoročni cilj je da se obezbedi značajan udeo na tržištu tako da preduzeće može da proda više svojih marginalnih proizvoda u budućnosti.\nStrategija razvijanja tržišta\nPodrazumeva dugoročni pristup tržištu držanjem nižih cena od konkurencije tokom određenog perioda. Početne profitne stope biće niske ili ih uopšte neće biti. Lokalni konkurenti će morati da se prilagode vašim cenama ili da napuste tržište. Nakon što konkurenti počnu da napuštaju tržište možete da povećate svoje cene, profitne stope i udeo na tržištu. Suština strategije je strpljenje i spremnost da pustite zakon tržišta da eliminiše vaše rivale.\nFORMIRANJE KONAČNE CENE IZVOZNOG PROIZVODA\nDa biste formirali izvoznu cenu proizvoda neophodno je da budete upoznati sa nastankom svakog pojedinačnog troška u okviru vašeg preduzeća. Jedan od načina lakšeg formiranja izvozne cene je podela postupka određivanja konačne cene proizvoda u više podfaza (istraživanje i razvoj, proizvodnja i plasman). Na taj način imaćete bolji uvid u eventualne mogućnosti za smanjenje određenih troškova i ukidanje nepotrebnih i skupih procesa.


Tabaković: Stabilnost nema alternativu – Bankar.rs\nHome/INTERVJUI/Tabaković: Stabilnost nema alternativu\nTabaković: Stabilnost nema alternativu\n„Svet se trenutno suočava sa periodom izlaska iz pandemije koji je vrlo specifičan. S jedne strane, stanovništvo je u dužem vremenskom periodu bilo sprečeno da troši, ekonomski paketi pomoći širom sveta bili su izdašni, količina novca u opticaju je povećana i zbog svega toga dolazi do velikog i naglog rasta tražnje. S druge strane, ponuda u kratkom roku ne uspeva da zadovolji svu tražnju i dolazi do nestašica pojedinih proizvoda i do uskih grla u proizvodnji. Zbog svega toga je od početka godine zabeležen ne mali rast svetskih cena hrane, ali i svetskih cena metala i drugih proizvoda. Taj rast cena odražava se i na Srbiju, koja je danas mnogo integrisanija u globalne lance proizvodnje i ima tri puta veći izvoz u odnosu na period prethodne krize.“\nOvim rečima dr Jorgovanka Tabaković, guverner Narodne banke Srbije, počela je razgovor za „Svet bankarstva i investicija“, odgovarajući na pitanje koliko će biti teško u uslovima pandemije inflaciju držati u zacrtanim okvirima.\n„Mi, kao i uvek, veliku pažnju pridajemo kretanjima u međunarodnom okruženju i kada kažemo da u narednih godinu dana očekujemo da se inflacija kreće oko centralne vrednosti cilja od 3±1,5%, u tu projekciju smo već uključili sve što se dešava u međunarodnom okruženju.“\nA nije samo inflacija aktuelna tema u Srbiji. Poslednjih nedelja, pažnju javnosti okupirale su i tužbe građana protiv banaka, kada su na sednici Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine Srbije, trebalo da budu usvojena autentična tumačenja tri zakona – o obligacionim odnosima, finansijskim uslugama i zaštiti potrošača, čime bi se promenilo tumačenje o naplati troškova obrade kredita. Nakon pritiska javnosti, predlog je povučen, a guverner je jasnog stava – „Narodna banka Srbije nema nameru da ulazi u polemiku sa onima koji uvek nađu način da imaju neki profitabilan posao. Svi zaboravljaju presudu u Evropi protiv jedne banke koja kaže da su naknade za obradu kredita zakonite.“\nNakon toga ubrzo nova tema ‒ prva domaća virtuelna valuta „Lazar“. Samo što je najavljeno izdavanje prospekta, usledila je reakcija Narodne banke Srbije da nije izdala nijedno odobrenje za beli papir koji se objavljuje pri izdavanju virtualnih valuta kao vrste digitalne imovine, kao i da nije podnet nijedan zahtev za davanje takvog odobrenja. Puno tema za razgovor, jer godina koja je iza nas po svemu je nesvakidašnja i posebna.\nTokom devet godina od kada ste guverner Narodne banke Srbije, u potpunosti je Narodna banka Srbije ispunila svoje zakonske ciljeve – očuvana je cenovna i finansijska stabilnost. Koliko je bilo teško to prvo postići, potom i održati?\nNajpre bih vas podsetila da je sredinom 2012, kao posledica dužeg perioda neodgovornog vođenja ekonomske politike, međugodišnja inflacija premašila nivo od 10% i u jednom trenutku čak došla i blizu 13%. Tadašnji nosioci ekonomske politike doneli su brojne fiskalno neodržive mere, uz gotovo potpuno odsustvo koordinacije sa monetarnom politikom, koja je, umesto rešenja tražila izgovore i dozvoljavala epizode izražene volatilnosti kursa. Za samo nekoliko godina, dinar je prema evru izgubio gotovo trećinu svoje vrednosti, što je dovelo do dvocifrene inflacije, pada poslovnog i potrošačkog poverenja i negativno se odrazilo na bilanse privrede. Od sredine 2012, za samo godinu dana, drugačijim korišćenjem instrumenata kojima raspolažemo uspeli smo da inflaciju svedemo u normalne okvire, tj. na nivo od oko 2%. Niska i stabilna inflacija već skoro osam godina, rezultat je nekoliko ključnih stvari. Prvo, eliminisali smo kratkoročne oscilacije deviznog kursa i pronašli način da intervencije na međubankarskom deviznom tržištu budu efikasne. Obezbedili smo preduslove da Vlada efikasno sprovede fiskalnu konsolidaciju kojom je eliminisan fiskalni deficit i obezbeđena silazna putanja javnog duga. Rešili smo brojne nasleđene probleme u bankarskom sektoru, a pre svega značajno smanjili udeo problematičnih kredita ‒ sa preko 22% na ispod 4%. Ključ uspeha svakako je bila i međusobna koordinacija monetarne i fiskalne politike. Izazova i dalje ima i uvek će ih biti, ali ste videli da je, kada posao radite na ovaj način, cenovnu i finansijsku stabilnost moguće u punoj meri očuvati čak i u do sada nezabeleženim okolnostima kakva je pandemija koronavirusa.\nOd decembra referentna kamatna stopa iznosi jedan odsto. Kakva se kretanja ove bazne stope mogu očekivati i od čega će zavisiti?\nPrilikom donošenja odluke o referentnoj kamatnoj stopi uzimamo u obzir veliki broj faktora iz domaćeg i međunarodnog okruženja i njihov očekivani uticaj na kretanje inflacije u narednom periodu, kao i da li je reč o faktorima koji imaju privremen ili trajniji uticaj na inflaciju. Za sada u međunarodnom okruženju preovlađuju ocene da je rast globalne inflacije posledica delovanja privremenih faktora, a pre svega niske baze iz prošle godine kod cena energenata i hrane, koje su prethodnih meseci beležile rast pod uticajem vesti o napretku u procesu vakcinacije i ublažavanja restriktivnih zdravstvenih mera. Naša procena je da će se inflacija u Srbiji narednih meseci kretati oko centralne vrednosti cilja, a da će u narednih godinu dana, uslediti njeno usporavanje pod uticajem prestanka delovanja pomenutih privremenih faktora. Mi ćemo svakako i dalje pažljivo pratiti kretanje svih ključnih faktora inflacije i procenjivati da li su mere monetarne politike koje imamo na raspolaganju optimalno kombinovane. Želim da naglasim da smo zahvaljujući izmeni metoda aukcije po kojem se obavljaju operacije na otvorenom tržištu, od decembra 2012. omogućili fleksibilniji pristup u vođenju monetarne politike. Zahvaljujući finom podešavanju koje omogućava ovakav metod aukcija, NBS može da varira iznos likvidnosti koji želi da povuče, kao i nivo repo stope koja se primenjuje na aukciji i bez promene referentne kamatne stope.\nKriza izazvana pandemijom nije ugrozila stabilnost kursa dinara, možda najbitnijeg indikatora za građane i privredu. Da li će dinar i dalje biti stabilan?\nPrethodna godina pokazala je da je moguće čak i u uslovima nezapamćene globalne krize, očuvati relativnu stabilnost dinara adekvatnim vođenjem monetarne i ekonomske politike. Uz pravovremene i odmerene devizne intervencije, očuvali smo relativnu stabilnost kursa u prethodnoj i dosadašnjem toku ove godine, a tako će biti i u budućnosti, jer stabilnost nema alternativu. NBS je prethodne godine radi očuvanja relativne stabilnosti dinara na domaćem deviznom tržištu neto prodala 1,45 milijardi evra, dok su već u prvoj polovini ove godine kretanja suprotna ‒ usled pretežno prisutnih pritisaka ka jačanju dinara, neto smo kupili 410 miliona evra. Pri tome, NBS je u periodu pre 2020, kada su preovladavali aprecijacijski pritisci, koji su pre svega bili posledica dobrih makroekonomskih pokazatelja i perspektiva zemlje, pretežno kupovala devize i tako značajno uvećala devizne rezerve, koje služe kao odbrambeni mehanizam u kriznim situacijama i trenutno iznose oko 14 milijardi evra.\nPandemiji izazvanoj COVID-19, kraj se i dalje ne nazire, u toku je vakcinacija, ali se pojavljuju i novi sojevi virusa. Da li se razmatraju nove mere za pomoć privredi i građanima i kako bi na osnovu iskustva od prethodnih trebalo da budu usmerene?\nKao što znate, NBS i Vlada su sva tri paketa mera donele u najkraćem roku i time sprečile veći pad poslovnog i potrošačkog poverenja i omogućile brzi oporavak srpske privrede. Konkretne mere, uključujući i njihovo trajanje, pažljivo su odmerene sa aspekta potencijalnih poteškoća sa kojima su se građani i privreda mogli suočiti u izmirivanju svojih obaveza. Nastavljamo da pratimo sve pokazatelje, sa velikom pažnjom analiziramo ekonomska kretanja, a eventualne nove mere razmatraćemo u zavisnosti od razvoja situacije po pitanju pandemije. Novi paketi mera više su ciljano usmereni na delove privrede koji su direktno pogođeni pandemijom, tako da očekujemo da se ukoliko novi paket bude bio neophodan, nastavi u tom pravcu.\nBankari ocenjuju da su nenaplativi krediti najveći potencijalni rizik. Da li je bojazan opravdana?\nOčekujemo da će udruženi efekat niza preduzetih mera poput moratorijuma, drugih olakšica u otplati obaveza i prilagođavanja važećeg regulatornog okvira radi lakšeg suočavanja sa vanrednom zdravstvenom situacijom, doprineti očuvanju visokog kvaliteta kreditnih portfolija banaka i sprečiti povećanje kašnjenja u otplati kredita, koje je već svedeno na 3,7% na kraju maja 2021. godine, što je niže učešće problematičnih kredita u odnosu na pretkrizni nivo.\nBroj banaka u Srbiji se smanjuje, bankarski sektor ukrupnjava, ponude banaka su slične, pa se smatra da će veliki opstati. Da li se uprkos tom neminovnom procesu javljaju nove bankarske grupacije kojima je naše tržište interesantno?\nSrbija je sigurno i poželjno mesto za ulaganje. Uspostavljen je povoljan ambijent za ulazak i poslovanje investitora jer smo obezbedili sve neophodne preduslove ‒ političku, monetarnu i finansijsku stabilnost, kao i izvesnost uslova poslovanja. U prilog tome govori visok stepen zainteresovanosti investitora za bankarski sektor Srbije, što svakako predstavlja još jednu potvrdu kredibiliteta bankarskog sektora, čemu su doprinele aktivnosti NBS kao supervizora i regulatora. Statusne promene na bankarskom tržištu odvijaju se po tržišnim principima, a odraz su povećane stabilnosti i atraktivnosti domaćeg bankarskog tržišta.\nInstant plaćanja su postala podrazumevajući kvalitet servisa kod korisnika platnih usluga u Srbiji. Krediti se odobravaju i bez odlaska u banku. Banke su sve više digitalne. Da li su korisnici, ali i banke zaštićene od mogućih zloupotreba?\nPored uspostavljanja savremenog sistema za instant plaćanja, primer proaktivnog delovanja NBS su i zaključenje ugovora o finansijskim uslugama na daljinu i omogućavanje uspostavljanja poslovnih odnosa sa klijentima putem video-identifikacije. Sve navedeno ukazuje da se i banke i korisnici sve više opredeljuju za primenu modernih tehnologija. U takvim uslovima, NBS kao odgovoran regulator i supervizor prati ponašanje tržišnih učesnika i kontinuirano prilagođava svoje instrumente radi sprečavanja nastanka negativnih efekata, ali bez ograničavanja zdravog rasta bankarskog sektora. Sve je aktuelnije i pitanje virtuelnih valuta, o čemu je naš stav poznat još od ranije ‒ građani prilikom ulaganja u kupovinu bitkoina ili drugih virtuelnih valuta treba da budu oprezni i svesni da to čine na sopstvenu odgovornost.\nZdravstveno-ekonomska kriza uticala je na pad dobiti bankarskog sektora 2020. u odnosu na 2019. godinu za 37,4 odsto s druge strane osiguravajuća društva u istom periodu zabeležila su rast dobiti od 11,1 odsto. Šta su uzroci pada, odnosno rasta? Koji su izazovi pred ova dva sektora?\nNešto niža profitabilnost u 2020. godini u uslovima pandemije, rezultat je većih rezervisanja za potencijalne kreditne gubitke u skladu sa međunarodnim standardima, tako da su banke zadržale oprezan i proaktivan pristup procene očekivanih kreditnih gubitaka. Poslovanje banaka u prethodnom periodu obeležio je trend pada kamatnih stopa, kao rezultat ublažavanja monetarne politike NBS i nižih kamatnih stopa u evro zoni, niže premije rizika zemlje i pojačane konkurencije između banaka. Očekuje se da će banke više pažnje i dalje posvećivati povećanju konkurentnosti, ali i prilagođavanju zahtevima procesa digitalizacije. Dosadašnji trend razvoja tržišta osiguranja je i u uslovima pandemije zadržan, a sam sektor osiguranja je stabilan, dobro kapitalizovan i likvidan. Ostvareni pozitivan neto rezultat sektora je rezultat pre svega dugogodišnjeg rasta ukupne premije, uz blago poboljšanje njene strukture u 2020. godini u korist životnih osiguranja. Kriza je ukazala na potrebu unapređenja elektronske prodaje osiguranja, a posebnu pažnju ova društva treba da posvete zaštiti ličnih podataka osiguranika koji se razmenjuju putem sredstava informacione tehnologije.\nKroz prvu godinu pandemije lizing industrija prošla je sa ostvarenim profitom, iako nižim nego godinu pre. Krajem decembra prošle godine Narodna banka Srbije je donela odluku o kriterijumima za uvođenje novog proizvoda. Šta ona predstavlja za korisnike lizinga, a šta za lizing kuće?\nSektor finansijskog lizinga je i na kraju 2020. godine nastavio da ostvaruje pozitivne rezultate. Bilansna aktiva ovog sektora i dalje raste uz poboljšanje njenog kvaliteta zahvaljujući dodatnom smanjenju problematičnih potraživanja. Dopunom pravnog okvira davaocima finansijskog lizinga je omogućeno pružanje novih usluga, a samim tim kreiranje kvalitetnije i atraktivnije ponude proizvoda, posebno za mala i srednja preduzeća.\nU toku pandemije Srbija je poboljšala svoj kreditni rejting. Agencija Standard & Poor’s zadržala je kreditni rejting Srbije na nivou BB+, uz stabilne izglede za njegovo dalje povećanje i dobijanje investicionog rejtinga. Kada se može očekivati prelazak u zone investicionog kreditnog rejtinga?\nPrema ocenama dve od tri vodeće rejting agencije (Standard & Poor’s i Fitch), Srbija se nalazi samo na korak od investicionog ranga (rejting BB+, uz stabilne izglede). Istovremeno, prema ocenama uglednih međunarodnih investitora, Srbija već uživa status zemlje sa investicionim kreditnim rejtingom. Stope prinosa državnih obveznica Srbije emitovanih na međunarodnom tržištu, ali i indikatori premije rizika naše zemlje, zajedno ukazuju da je Srbija ne samo jednako sigurna, već često i sigurnija investiciona destinacija od pojedinih zemalja koje imaju rejting investicionog ranga. Izvesno je da bismo, da nije bilo krize izazvane pandemijom, već imali investicioni rejting, s obzirom da su i izgledi za povećanje prema dve rejting agencije bili pozitivni uoči pandemije. Međutim, razloge za optimizam u narednom periodu daju nam ključni pokazatelji koji se uzimaju u obzir prilikom ocene kreditnog rejtinga – niska i stabilna inflacija, stabilan finansijski sistem, fiskalna održivost, uređene javne finansije, adekvatan nivo deviznih rezervi, visok priliv stranih direktnih investicija, uz činjenicu da su ovi pokazatelji očuvani ili čak ojačani u uslovima globalne krize.\nObveznice Republike Srbije izražene u dinarima zvanično su uključene u indeks J.P. Morgan GBI-EM Global Diversified, koji predstavlja jedan od globalno najčešće praćenih indeksa obveznica zemalja u razvoju. Da li će to uticati na dodatni priliv investicija?\nNe samo da će uticati na dodatni priliv investicija, već je snažan priliv portfolio investicija već evidentan. Takođe, Srbija je jedna od samo pet zemalja u okviru ovih indeksa čiji kreditni rejting još uvek nije na nivou investicionog ranga (indeks čine obveznice 20 zemalja), što još jednom ukazuje da se u krugovima investicione javnosti Srbija posmatra kao zemlja sa investicionim nivoom kreditnog rejtinga. Pozitivne efekte ove odluke J.P. Morgan-a treba očekivati najpre kroz dva kanala. Prvi se odnosi na direktan priliv investicija kao rezultat uključivanja naših obveznica u indekse u koje je, prema poslednjim procenama, uloženo oko 250 milijardi dolara. Drugi kanal, koji ima ogroman značaj u dužem roku, jeste signalni efekat – činjenica da najeminentniji međunarodni investitori, kao što je J.P. Morgan, naše hartije smatraju sigurnim, našu zemlju stavlja na „radar“ i svim drugim investitorima, što je vidljivo već u prvim danima jula, jer na sekundarnom tržištu uočavamo prisustvo niza novih nerezidentnih investitora, koji se po prvi put javljaju kao ulagači u dinarske obveznice.\nPred Srbijom je, kao što ste rekli na Kopaonik biznis forumu, rad na Zelenoj agendi. Na šta će ona obavezivati i šta su izazovi za centralnu banku?\nRazvoj ekonomije i zaštita životne sredine predstavljaju procese koji se dopunjuju i koje treba sagledavati kao komplementarne, a ne kao međusobno konkurentne. Razvoj domaće ekonomije ne sme biti ugrožen delovanjem Zelene agende, već treba da bude potpomognut i u skladu sa ovom agendom. Naš je zadatak da osmislimo i sprovodimo zeleni realizam, a ne zeleni fanatizam. Prepoznajući značaj i potrebu ozelenjavanja ekonomije i finansijskog sistema, NBS preduzima korake ka promovisanju „zelenog finansiranja“ i aktivnosti usmerenih ka ozelenjavanju ekonomije. Tako je nedavno postala član ugledne međunarodne grupe centralnih banaka i supervizora u okviru Mreže za ozelenjavanje finansijskog sistema (NGFS). Takođe, NBS poslednjih nekoliko godina deo deviznih rezervi ulaže u visokokvalitetne, sigurne i likvidne „zelene obveznice”, čime na najtransparentniji način pokazuje da podržava zalaganja za zaštitu životne sredine.\nPandemija je neminovno uticala na promenu mišljenja i ukorenjenih stavova prema sopstvenom zdravlju, odnosu prema drugima, bližnjem i prirodi. Većina je promenila i prioritete. Koje promene je kod Vas izazvala?\nNadam se da će nas krizni period, u kojem su mnogi pretrpeli značajne lične gubitke, naučiti da cenimo i budemo zahvalni za ono što imamo, uvek gledajući unapred. I na privatnom i na profesionalnom planu još jednom se pokazalo da ljude određuju pre svega karakter i znanje, a ne prilike i neprilike. I da se institucije i ljudi koji ih čine, moraju sačuvati u svim okolnostima, pa i najtežim.\nGuverner Jorgovanka Tabaković Narodna banka Srbije nbs\nSrbija otkupila državne obveznice u iznosu od 8,1 milijardi dinara\nDobit banjalučkog M:tela porasla 80 posto


NovaEnergija.net » Nokia S40 Nokia S40 – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "Nokia S40"\n“Kada smo pokrenuli WhatsApp 2009. godine, mobilni uređaji su se drugačije koristili. Appleova prodavnica aplikacija tada je bila stara samo nekoliko meseci, a oko 70 odsto svih mobilnih puređaja pokretali su operativni sistemi koje su na tržište donosili BlackBerry i Nokia. Operativni sistemi koje nude Google, Apple i Microsoft, i koji danas zauzimaju 99,5 odsto tržišta, tada su zauzimali manje od 25 odsto”, navodi se na blogu kompanije.\nIako aplikacija i dalje radi na tim uređajima, kompanija više ne radi na njoj, pa bi u svakom trenu mogla da “otkaže poslušnost”.\nWhatsApp od 1. januara 2018. neće više raditi na ovim uređajima was last modified: December 30th, 2017 by Ivana Karanović


ŠLJIVE ČEKAJU PLAVE DAME – ODBOJKA VOLLEYBALL\nŠLJIVE ČEKAJU PLAVE DAME\nKako se bliže Olimpijske igre u Tokiju, tako kod stanovnika japanskog grada Hofua vlada sve veća euforija, pošto se zna odavno da će u tom gradu naše devojke imati poslednje pripreme pre ulaska u olimpijsko selo.\nNedavno su stanovnici ovog grada koji obožavaju Srbiju i sve što je srpsko, zasadili novi broj sadnica šljive, koja je i tamo izgleda postala nacionalno voće. Podsečanja radi, pre više od dve godine, prva stabla šljive, ispred gradske dvorane, posadili su sa strane Odbojkaškog saveza Srbije Zoran Gajić i Ivan Knežević, kao i nekadašnji ambasador Japana u Srbiji, Tadaši Nagai, inače počasni građanin Beograda i dobitnik specijalnog priznanja OSS za izuzetne zasluge, a sada predsednig Udruženja japansko – srpskog prijateljstva.\nSada je oko dvorane u Hofuu, gde će trenirati reprezentacija Srbije, zasađeno 120 sadnica šljive, tako da će naše devojke i sa te strane imati povezanost sa Srbijom. U sađenju su učestvovali mnogi koji su pre dve godine upoznali naše devojke, a na čelu sa gradonačelnikom Jutakom Ikedom i Giičijem Ajameom, predsednikom Udruženja japansko – srpskog prijateljstva iz Hofua. S obzirom da je saradnja između Hofua i OSS toliko snažna, skoro pa je sigurno da će u neko vreme, neka selekcija dočekati da proba plodove drveća koja su zasađena sa mnogo ljubavi, pažnje, poštovanja i sadardnje dva naroda.\nPrevious Post Previous Post GAJIĆ: NISMO IMALI DILEMU\nSledeća objava Sledeća objava IVANI KUP KAO MELEM NA RANU\nBy Giichi Ayame\t Feb 28, 2020\nHofu citizens are increasingly excited to welcome the Serbian Ballet Ball team to pre-camp.


Blog – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\n26 јануара, 2022 Redakcija 0\nTako je kvota za drugo mesto u prvom krugu predsedničkih izbora na lidera Dveri Boška Obradovića 11, na potencijalnog kandidata koalicije okupljene oko Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa, Zdravka Ponoša 3, na lidera DJB Sašu Radulovića 4, na Miloša Jovanovića, predsednika Demokratske stranke Srbije kvota je 3,5, a na potpredsednicu SSP Mariniku Tepić takođe 3,5.\n25 јануара, 2022 Redakcija 0\n„Taj čovek je istopio sve što je moglo da se istopi od gvožđa – tenkove, avione, topove. Sve što smi imali u tom trenutku kao vojska nestalo je“, rekao je Glišić.\nOvi lažni zeleni nisu se pridružili ekološkim protestima protiv iskopavanja litijuma u septembru.\n24 јануара, 2022 Redakcija 0\nItalijanski mediji navode da je „viola“ u strahu da ne izgubi Vlahovića kao slobodnog agenta, pristala na ponudu Juventusa, uprkos interesovanju Arsenala i Mančester sitija.\nUglavnom, ovakva bruka davno nije viđena na političkoj sceni Srbije…


Grafit „DAEŠ dolazi“ na zidu crkve u Prištini - Sputnjik Srbija\n17:46 24 Jun 2021\n© Foto : Radio KIM\n15:03 17.03.2016 (osveženo 16:19 17.03.2016) Preuzmite kraći link\nPrištinski paroh Darko Marinković ističe da je o svemu ovome obavešten tek pre nekoliko dana, a ceo slučaj prijavljen je kosovskoj policiji.\n„Najgore od svega toga je što je ispisan poziv terorističkoj organizaciji protiv koje se u ovom trenutku bori gotovo pola sveta. Možda se sve ovo poklopilo i sa današnjim danom i žalosnim dešavanjima od pre 12 godina, kada je ova crkva, kao i mnoge druge crkve i manastiri, zapaljena i uništena“, rekao je Marinković za RTK2.\nGrafiti su se na zidu oko Crkve Svetog Nikole u Prištini pojavili nekoliko dana pre dvanaestogodišnjice martovskog pogroma Srba, kada je i spaljena ova crkva.\ngrafiti, DAEŠ, Srpska pravoslavna crkva, Priština, Kosovo i Metohija, Srbija


Dudić negirao Džajinu krivicu - Sportske.net\nDudić negirao Džajinu krivicu\nSvedočenjem Ivana Dudića pred Višim sudom u Beogradu nastavljen je proces koji se vodi protiv bivših funkcionera Crvene zvezde optuženih za zloupotrebu službene dužnosti. Dudić je pred sudom istakao da mu Dragan Džajić i Crvena zvezda ništa ne duguju.\nJedan od bivših fudbalera Zvezde, zbog čijeg se transfera u inostrani klub vodi istraga protiv Dragana Džajića i drugih bivših visokih funkcionera kluba, svedočio je danas pred Višim sudom u Beogradu i potvrdio da od bivšeg kluba i nekadašnjeg predsednika ne očekuje nikakvu novčanu nadoknadu.\nDžajić je optužen da je sa svojim saradnicima protivpravno prisvojio sumu od oko osam miliona evra od transfera četvorice igrača Zvezde. Radi se o Perici Ognjenoviću, Goranu Druliću, Ivanu Dudiću i Zoranu Njegušu.\nŠto se samog transfera Ivana Dudića tiče, tužilaštvo smatra da je Džajić prisvojio pet miliona tadašnjih maraka a da je samo dva miliona od transfera uplaćeno na račun kluba.\nDudić je negirao da je upoznat sa tim malverzacijama i poručio da sve što je u karijeri postigao duguje upravo Draganu Džajiću i Crvenoj zvezdi.\nSuđenje će biti nastavljeno 6. jula kada bi trebalo da svedoči i poslednji fudbaler koji se pominje u ovom procesu, Goran Drulić.\nDžajiću, Marinkoviću, Cvetkoviću i Stojiću zaprećena je kazna od dve do dvanaest godina zatvora ukoliko se utvrdi da su učestvovali u nezakonitom prisvajanju novca prilikom pomenutih transfera.


Aktivnosti Crvenog krsta Lazarevac u otežanim uslovima - GEM info\nAktivnosti Crvenog krsta Lazarevac u otežanim uslovima\n31. jula 2020. 31. jula 2020. Marija Dragutinović 0 Comments crveni krst, Lazarevac, Zoran Gavrilović\nCrveni krst Lazarevac do sada je podelio oko 9 tona osnovnih životnih namirnica najugroženijim kategorijama stanovništva. Reč je o paketima koje su obezbedili brojni donatori. Crveni krst Lazarevca nastavlja svoje redovne aktivnosti i kada je Narodna kuhinja u pitanju. Iz ove organizacije najavljuju i još jednu akciju dobrovoljnog davalaštva krvi koja je planirana 12. avgusta u Centru za kulturu Lazarevac.\nU skladu sa svojim humanim principima Crveni krst Lazarevca i ovoga puta je sa najosetljivijim kategorijama stanovništva i to onda kada je najteže. Brojni paketi osnovnih životnih namirnica podeljeni su domaćinstvima u nehigijenskim naseljima, staračkim i samačkim domaćinstvima i socijalno ugroženim porodicama. Epidemija je odložila i putovanje koje svake godine Crveni krst organizuje za decu slabijih materijalnih mogućnosti.\nTradicionalno tokom avgusta organizuje se još jedna akcija dobrovoljnog davalaštva krvi. Gavrilović očekuje da će i ovoga puta akcija dobrovoljnog davalaštva krvi biti uspešno organizovana. Očekuje se učešće velikog broja davalaca u situaciji kada je krv najdeficitarnija, kao i da će Lazarevac još jednom potvrditi da je jedna od najhumanijih opština u državi.\nShare the post "Aktivnosti Crvenog krsta Lazarevac u otežanim uslovima"\n← Krenuli i Cvetovčani, tim još u magli…\nObrenovačke odbojkašice pojačane kreću u odbranu titule →


Karatisti „Milanovca“ ostvarili odličan rezultat, osvojili deset medalja\nU sportskoj hali osnovne škole „Preljina“ u Preljini, u nedelju, 10. marta, održano je prvenstvo regiona Karate saveza uže Srbije za poletarce, pionire i nade. Na takmičenju je učestvovalo oko 600 takmičara iz 60 klubova našeg regiona.\nOvo je ujedno bilo i kvalifikaciono takmičenje za prvenstvo Srbije koje će se održati za dve nedelje u Kragujevcu.\nKarate klub „Milanovac“ učestvovao je sa svojih dvanaest takmičara u četrnaest nastupa, koji su se takmičili u katama. Karatisti „Milanovca“ ostvarili su odličan rezultat osvojivši ukupno deset medalja i to pet zlatnih, tri srebrne i dve bronzane.\n- Ovo je najbitnije i najmasovnije takmičenje u regionu u ovom delu sezone koje osvajače medalja u katama vodi na državno prvenstvo, inače najvažnije takmičenje u godini. Zdravstveni bilans nam nije dozvolio da nastupimo u još brojnijem i jačem sastavu, pa će tako ove godine ostati bez učešća na prvenstvu nekoliko prošlogodišnjih osvajača medalja. Veoma smo zadovoljni ostvarenim rezultatima i na nama je da se sada što bolje pripremimo za prvenstvo Srbije. Narednog vikenda nastupamo u Čačku na „Kupu mladosti“ i to će nam biti poslednja provera pred državno prvenstvo - rekao je Đorđe Petrović, trener KK Milanovac.\nŠampioni uže Srbije postali su Ružica Petrović (poletarke 2011. godište i mlađe, E klasa), Petar Petrović u apsolutnoj kategoriji (poletarci 2011. godište i mlađi), Petar Petrović u D klasi (poletarci 2011. godište i mlađi), Nemanja Milinković (poletarci 2010. godište, D klasa) i Mihailo Popović (muške nade 2006. godište, D klasa) osvojivši zlatna odličja.\nSrebrne medalje osvojili su Sunčica Milinković (poletarke 2011. godište, E klasa), Jelisaveta Ponjavić (pionirke 2008. godište, E klasa) i kata tim poletaraca u apsolutnoj kategoriji u sastavu Ružica Petrović, Petar Petrović i Nemanja Milinković.\nBronzane medalje su osvojili Miloš Dabižljević (poletarci 2010. godište, E klasa) i Mihailo Simović (muške nade 2007. godište, E klasa). Po jednu pobedu su ostvarili Petar Banović i Bogdan Strugarević koji su zaustavljeni u drugom krugu, ali nisu imali priliku za repasaž. Repasažni meč u direktnoj borbi za treće mesto imao je Nikola Ljujić, ali je tesnim rezultatom od 2:1 ostao bez bronze. Solidan nastup imao je i Jovan Milojević, koji je zaustavljen već u prvom kolu.


Sportske igre mladih održane u Novom Pazaru (FOTO, VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nOve godine, rekordan broj dece okupio se na terenima Rekreacionog centra\nFOTO i VIDEO: S. Župljanin\nDruženje dece Novog Pazara i Dunav osiguranje Sportskih igara mladih traje od osnivanja Igara u Srbije.\nOve godine, rekordan broj dece okupio se na terenima Rekreacionog centra.\nPre nego što su mlada atletičarka, jedna od šampionki Sportskih igara mladih, Saima Murić i lav Viktor doneli baklju prijateljstva, decu je pozdravio pomoćnik gradonačelnika Dejan Kolundžić izjavio je da je ponosan na decu Novog Pazara i njihovo učešće na Igrama, jer kao što se više puta čulo tokom otvaranja, Novi Pazar je grad dece, sporta, ali i tolerancije i fer-pleja.\nPredsednica Sportskog saveza Novog Pazara Amela Terzić LJajić rekla je da je presrećna što su Igre opet u ovom gradu, što ova priča traje, jer i ona je jedna od učesnica Sportskih igara mladih i zna koliko deca vole ovu manifestaciju.\nSportski direktor Dunav osiguranje Sportskih igara mladih Slobodan Popović zahvalio se gradu Novom Pazaru na podršci u organizaciji i deci poželeo da uživaju, pre svega u druženju, jer IGRE SU ZAKON.\nNovi Pazar ubedljiv u poslednjoj proveri na Zlatiboru\nSPORTSKE IGRE MLADIH - Komplet lepinja i u Novom Pazaru bez premca\nBokseri Novog Pazara šampioni Srbije\nDeveta sezona Sportskih igara mladih otvorena u Arilju (FOTO)


Iako je prva poznata srpska prestonica Destinik, za koga se pretpostavlja da je u okolini današnje Sjenice, u Raškoj, stari grad Ras se pominje već u delu vizantijskog cara Konstantina VII Porfirogenita „O upravljanju državom“ („De administrando imperio“) u X veku.\nUtvrđenje je podignuto na prirodno branjenom, nepristupačnom terenu, sa okomitim stenama sa istočne, delom i sa severne strane i strmom padinom sa zapada.\nTvrđava Ras ima sve odlike vizantijskog kastela, kod koga je izgradnja bedema i kula bila svedena na najmanju moguću meru, uz korišćenje prirodnih pogodnosti mesta za odbranu.\nStari grad Ras počinje da igra važnu ulogu naročito za vreme srpsko – vizantijskih sukoba dva veka kasnije. Grad je postao prestonica srpske države u prvim godinama vladavine Nemanjića i svakako je najpoznatija srednjovekovna srpska prestonica.\nRazoren je još u XIII veku, najverovatnije prilikom najezde Mongola za vreme kralja Stefana Uroša I 1242. godine. U blizini Novog Pazara otkriveno je arheološkim iskopavanjima utvrđenje za koje se smatra da je najverovatnije stari Ras.\nIstraživački radovi otkrili su bedeme, ojačane sa pet kula i sa temeljima nekih zdanja, od kojih je najznačajnije velika cisterna uz severni odbrambeni zid.\nU Rasu su nađeni i najstariji primerci srpskog novca iz vremena srpskog kralja Stefana Radoslava (1228-1234), kao i bronzane pločice za njihovo iskivanje.\nIme Ras najverovatnije vodi poreklo od naziva rimskog utvrđenja Arsa koju pominje vizantijski istoričar Prokopije u VI veku.\nSrpska srednjovekovna država je prema imenu ovog grada dobila naziv Raška.\nAutor slike Nebojša Stojaković\nPrevious Previous post: Srpske prestonice kroz vekove\nNext Next post: Naučno je dokazano da kralj Milutin nije mogao da bude “pedofil”


Časopis Industrija :: Grad Beč dobio nagradu Evropske unije za mobilnost\nFotografija od: Copyright: ©WienTourismus/Peter Rigaud\nStručni žiri je posebno istakao sledeće inicijative: „Streetlife Festival“, koji je inicirala bečka Agencija za mobilnost, podsticaj za korišćenje transportnih bicikala koji je uveden 2017. godine, inicijativa „Opštinski bicikl“ kao i preuređenje trga „Getreidemarkt“.\nTakođe je pozitivno ocenjena raznovrsna ponuda Beča tokom Evropske nedelje mobilnosti od 16. do 21. septembra 2017. godine. U čitavom gradu građani su mogli da učestvuju na više od 50 manifestacija na temu održive mobilnosti.\nMeđunarodna kampanja za podsticaj održive mobilnosti – „Evropska nedelja mobilnosti“ održava se svake godine između 16. i 22. septembra. Raznim manifestacijama i akcijama u javnosti podstiče se vožnjabiciklom, pešačenje i korišćenje javnog saobraćaja.


Snage SAD počele da napuštaju Avganistan - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Snage SAD počele da napuštaju Avganistan\nNa osnovu dogovora američke vlade i Talibana\n0Piše: I. Š. M. 10. marta 2020. 19.12\nSAD su pristale da u roku od 135 dana od potpisivanja sporazuma smanje broj vojnika u Avganistanu na 8.600 sa 12.000. To je ujedno bio jedan od uslova za istorijski mirovni dogovor koji su potpisale dve strane poslednjeg dana februara. Avganistanska vlada nije učestvovala u sklapanju sporazuma, ali su ih, kako se navodi, talibani prethodno konsultovali. Predsednik Avganistana Ašraf Gani prvobitno je kazao da se neće pridržavati sporazuma o oslobađanju talibanskih zatvorenika kao preduslov za direktne razgovore sa tom militantnom grupom. Ipak, naknadne informacije upućuju da će predsednik, koji je u ponedeljak inaugurisan za drugi mandat, doneti dekret o puštanju na slobodu najmanje 1.000 talibanskih zatvorenika ove nedelje.\nPoznavaoci prilika ističu da je dobro što se dogovor i održao imajući u vidu da su američke snage prošle nedelje izvele vazdušni udar kao odgovor na napade talibanskih boraca na avganistanske snage u provinciji Helmand.\nTalibani su u ponedeljak pozvali na deeskalaciju nakon čega je američki pukovnik Soni Ledžet, portparol američkih snaga u Avganistanu, objavio prvu fazu američkog povlačenja. SAD zadržavaju „sva vojna sredstva i ovlašćenja za ostvarenje ciljeva“ u Avganistanu uprkos povlačenju trupa, rekao je Ledžet. SAD i njihovi saveznici u NATO-u složili su se da povuku sve trupe u roku od 14 meseci ako militanti podrže sporazum. Na osnovu dogovora, militanti su pristali da se uzdržavaju od napada kao i da neće dozvoliti Al Kaidi ili drugim ekstremističkim grupama da ne deluju u oblasti koje oni kontrolišu.\nIstovremeno sa povlačenjem američkih trupa, novi vid političke nestabilnosti preti da ugrozi bilo kakve izglede za razgovore svih strana u zemlji. Dve odvojene ceremonije polaganja predsedničke zakletve upriličene su u ponedeljak za za dvojicu rivalskih „predsednika“ nakon spornih izbora prošle godine. Prema izveštaju avganistanske izborne komisije aktuelni lider Gani tesno je pobedio u septembru, dok njegov rival na izborima Abdulah Abdulah tvrdi da su rezultati lažirani. Stručnjaci su upozorili da će političko rivalstvo „ozbiljno uticati na položaj vlade u predstojećim pregovorima“. Trampova administracija poručuje da se protivi „akciji uspostavljanja paralelne vlade“ što se tumači kao očigledan pokušaj iskazivanja podrške predsedništvu Ganija.\nAvganistan, SAD, USA, vojskaKabul, Vašington\nPredsednik Avganistana i njegov rival potpisali sporazum o podeli vlasti


POČETNA NACIONALNE VESTI Od danas prijave za nove turističke vaučere\nPočinje prijava za novih 30 hiljada vaučera za odmor u više od dve hiljade ugostiteljskih objekata u Srbiji.\nGrađani vaučere mogu iskoristiti da 20. novembra, a najranije mesec dana od trenutka potvrde o rezervaciji, kaže direktorka Turističke organizacije Srbije Marija Labović.\nOd početka godine, kroz ovu podsticajnu meru, Vlada Srbije uložila je 600 miliona dinara u domaći turizam, raspodelom 120.000 vaučera u dva ciklusa. Prošle nedelje, izdvojeno je dodatnih 150 miliona dinara za nove vaučere.\nDirektorka Turističke organizacije Srbije Marijom Labović kaže za RTS da je veliko interesovanje građana za vaučere.\n“Prvih 100.000 vaučera podeljeno je za mesec dana, a dodatnih 20 za samo nekoliko sati”, ističe Labovićeva i apeluje na građane da se prijave što pre.\nLabovićeva je rekla da građani od danas u poštama mogu da podnesu zahtev za vaučere uz rezervaciju od bar pet noćenja u nekom od registrovanih objekata, čija se lista nalazi na sajtu Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nKako je dodala, na listi se nalazi 2.230 objekata koji primaju vaučere za smeštaj.\nPodsetila je da građani u poštu treba da dođu sa potvrdom u zavisnosti kojoj kategoriji pripadaju – penzioni ček ako su penzioneri, zaposleni iznos plate do 70.000 dinara, studenti potvrdu sa fakulteta.\nLabovićeva je ukazala da se vaučer može iskoristi do 20. novembra ove godine. Od trenutka potvrde o rezervaciji do korišćenja aranžmana mora proći najmanje 30 dana, dodala je Labovićeva.\nPrema rečima direktorke TOS-a, vaučerima se produžava prosečna dužnina boravka pomaže sektoru turizma da se oporavi od posledica pandemije.\n“Kroz ovogodišnju promotivnu kampanju TOS-a, ‘Biram srcem, biram Srbiju’ skreće se pažnja na građanima pažnja na destinicije gde može da se kvalitetno provede odmor”, dodaje Labovićeva.\nPRETHODNI ČLANAKPočelo je, stigli prvi zakupci, kreće vašar u Požarevcu\nSLEDEĆI ČLANAKĐerlek: Građani se preterano opustili, novi talas moguć i pre jeseni


Aztron lunar 300X80X15 - Idealno.rs\nPočetna / Vodeni sportovi / Sportovi na vodi / SUP / Aztron lunar 300X80X15\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Aztron lunar 300X80X15 i izberi najbolju. SUP iz kategorije Sportovi na vodi je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Aztron lunar 300X80X15 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Aztron lunar 300X80X15 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Aztron lunar 300X80X15 je dostupan u prodavnici Nonstopshop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Aztron lunar 300X80X15 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Aztron lunar 300X80X15 je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.\nGORILLA SPORTS SUP daska na naduvavanje (366x80x15 cm / Narandžasta)


ZAVRŠENA STAMBENA ZGRADA ZA 14 PORODICA | SRNA\nPRNjAVOR, 6. DECEMBRA /SRNA/ - U Prnjavoru je, u okviru regionalnog stambenog programa Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije, za 14 porodica izgrađena stambena zgrada vrijedna 630.000 KM.\nDirektor Sekretarijata Marko Aćić i njegov pomoćnik Dragan Jurićević danas su o projektu razgovarali sa načelnikom opštine Prnjavor Darkom Tomašem i njegovim saradnicima, te posjetili ovaj stambeni objekat.\nAćić je nakon sastanka rekao da je opština Prnjavor pozitivan primjer dobre saradnje Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije i lokalne zajednice koja je ispunila sve obaveze preuzete sporazumom.\n"U opštini Prnjavor izgrađena je zgrada za 14 porodica iz kategorije interno raseljenih i izbjeglih lica koje bi nakon svih godina provedenih u kolektivnom ili alternativnom smještaju ovdje trebalo da se trajno smjeste", rekao je Aćić.\n"Lica koja će biti useljena u ove stanove moći će ih koristiti do kraja života, a nakon toga se stanovi vraćaju na upravljanje opštini Prnjavor koja će internim aktima definisati kategorije koje će poslije moći koristiti ove prostorije", pojasnio je Aćić.\nNačelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš pohvalio je izvođača radova koji je tri mjeseca prije roka završio objekat i najavio da će uskoro biti završena procedura u vezi sa izdavanjem upotrebne dozvole.\nOn je naveo da bi objekat na upotrebu krajnjim korisnicima trebalo da bude predat u narednih mjesec dana.\n"Zahvalio bih Republičkom sekretarijatu za raseljena lica i migracije koji je omogućio da Prnjavor bude dio ovog projekta. Danas smo razgovarali i o novim projektima, a vjerujem da će saradnja u narednom periodu biti još bolja i sadržajnija, na korist ljudi kojima je ovaj vid stanovanja potreban", rekao je Tomaš.


Bade mantili štampati\nBade mantili štampati rade se u sopstveno proizvodnji od 100% pamučnog frotira, površinske mase 550-600 g/m², otporni na habanje. Na njima je moguća izrada logotipa Vaše firme u vezu ili štampi (štampa nije preporučljiva).\nBade mantili štampati su jedan od naših artikala iz sopstvene proizvodnje koji želimo da Vam predstavimo kako bi uspeli da pospešite svoje poslovanje kroz dobar marketing ali i da svojoj firmi obezbedite adekvatan artikal za rad sa klijentima.\nBade mantili štampati se rade od visoko kvalitetnog 100% pamučnog frotira koji je osetljiv na štampu, pa kako ne bi došlo do oštećenja samog materijala želimo da Vam umesto štampe ponudimo izradu veza željenog detalja. Izrada veza moguća je u 10 boja i odlikuje se visokim kvalitetom i trajnošću boja na tkanini.\nBade mantili štampati se rade od materijala koji je površinske mase 550-600 g/m² što omogućava da ovi mantili imaju visok stepen mekoće, udobnosti i komotita tokom nošenja i zato smo sigurni da će bade mantili štampati da se nađu i u Vašem ambijentu.\nIzradom vezenog detalja bilo da je u pitanju naziv ili logotip firme uspećete da istaknete svoju firmu u prvi plan ali i da dodatno osvežite i ulepšate jednobojne bade mantile. Izrađena reklama na bade mantili biće upečatljiva i vidjiva u svakom trenutku tokom korišćenja od strane Vaših klijenata i korisnika usluga.\nSigurni smo da možemo da Vam ponudimo visok kvalitet materijala od koga su izrađeni bade mantili štampani kao i kvalitet željenog detalja izrađenog na njima i zato Vas očekujemo da nas posetite i postanete još jedan od mnogobrojnih zadovoljnih kupaca.


SRAMOTA ZDRAVSTVA: Traže od pacijenata da im kupe rukavice!\nSRAMOTA ZDRAVSTVA: Traže od pacijenata da im kupe rukavice!\nŽitelji Pčinjskog okruga koji su se ovih dana javljali lekaru u centralnoj zdravstvenoj ustanovi u Vranju bili su neprijatno iznenađeni jer bolnička odeljenja rade gotovo bez sanitetskog materijala ali i nekihmedikamenata, u Domu zdravlja je situacija po rečima nadležnih nešto bolja.\nGotovo na svakom bolničkom odeljenju izlepljena su upustva šta sve treba kupiti pre nego što se javite lekaru. Društvene mreže preplavljene su fotografijama sa odeljenja ginekologije, gde je kažu situacija najgora. Nafotografijama se jasno vidi šta sve pacijentkinje treba da kupe za porođaj, pa su na dugačkom spisku najpre sterilne rukavice i to 10 pari, zatim medifleks rukavice, pa infuzija, a onda i pampers pelene.\nI dok Vranjanci žustro kritikuju situaciju u Zdravstvenom centru, rukovodioci kažu da je problem nastao zbog procedure nabavke i da će biti rešen ovih dana.\n– Nažalost, to jeste činjenično stanje, ali problem je nastao zbog zakonske procedure koju smo morali da ispoštujemo i biće rešen u utorak kada se otvaraju tenderi za male nabavke – kaže direktor Bolnice dr Zvonko Đorđević. – Kada isteknu ugovori „velikog tendera“ i apoteka iskaže potrebu za nekim sredstvima, šaljemo Ministarstvu zahtev za pokretanja manje nabavke.\nPotreba za malim tenderom iskazala se sredinom januara, međutim nabavka nije mogla da se izvrši bez finansijskog plana, koji pak nije mogao biti usvojen bez zasedanja upravnog odbora, čije je okupljanje takođe bilo problematično.\n– Od apoteke smo 13.februara zatražili listu stvari koje treba nabaviti,18. februara smo je dobili, 3.marta poslali zahtev Ministarsvu koje nam je odgovorilo 14. marta i raspisali smo malu nabavku, dakle morali smo da ispoštujemo zakonsku regulativu, što je dovelo do trenutne sizuacije – kaže Đorđević.\nNačelnici odeljenja ne žele da javno govore o problemima sa kojima se suočavaju, a lekari kažu da im teško pada jer u oni na meti nezadovoljnih pacijenata.\n– Mislite da je nama lako, verujte mi da sam u početku sama kupovala rukavice jer mi je bilo neprijatno da vraćam trudnice i teram ih da one kupuju naša osnovna sredstva za rad. Drugo,dešava se hitna intervencija u toku noći kada apoteke ne rade i šta onda – priča jedna od lekarki na odeljenju Ginekologije.\nDrugi lekar koji radi na urgentnom odeljenju , kaže da je nedavno bio prinuđen da ušiva pacijenta bez rukavica, jer je bila neophodna hitna intervencija.\nČlan gradskog veća zadužen za zdravstvo dr Aleksandar Stajić kaže da se i njemu javlja veliki broj građana koji je bio prinuđen da kupuje medikamente i sanitetsku opremu.\n– Situacija u Zdravstvenom centru je jako loša, građani se žale da nema osnovnih sredstava za rad i da su prinuđeni da kupuju gotovo sve. Zdravstveni centar je krajem novembra prošle godine dobio novo rukovodstvo pa, pretpostavljam da je problem nastao usled ranijeg lošeg rukovođenja i pokušaja da se stvari dovedu u zakonsku regulativu. U svakom slučaju problem treba rešavati što pre, jer znam da postoje ljudi koji ne mogu da kupe ni par sanitetskih rukavica – kaže Stajić.\nU Domu zdravlja je bar sudeći po rečima upravnika dr Nenada Mladenovića situacija bolja.\n– Ima sanitetskog materijala i medikamenata za normalan rad, u slučaju da dođe do problema u snabdevanju, oni traju najduže jedan dan, zato što se po principu hitnih javnih nabavki organizuje urgentno snabdevanje. Pacijentu se svi troškovi za nabavku,u slučaju da nečeg od medikamenata i sanitetskog materijala,uz adekvatnu priloženu dokumentaciju refundiraju – objašnjava dr Mladenović za Novosti.\nAPOTEKE u Vranju imaju pune ruke posla, naročito one u okruženju Zdravstvenog centra, kažu da ljudi kupuju sve od sistema za infuziju, rukavice,zavoj,špriceve, gaze… Prostom računicom,upoređenjem cena u vranjskim apotekama dolazi se do toga da bi porodilja za najosnovije stvari sa „spiska“ morala da izdvoji 1500 dinara.\nU NOVEMBRU prošle godine vranjski zdravstveni radnici suočili su se sa istim problemom, ali je tada situacija bila gora u Domu zdravlja pa je nestašica u kratkom roku rešena jer se tada iz bolnice preuzeo deo medikamenata,špriceva i rukavica koje su nedostajale.


BIH SE PRIDRUŽILA ZAJEDNIČKOJ IZJAVI AMERIKE O AFGANISTANU – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nObjavljeno\t 21. Avgusta 2021. od strane\thaler / Nema komentara na BIH SE PRIDRUŽILA ZAJEDNIČKOJ IZJAVI AMERIKE O AFGANISTANU\nBosna i Hercegovina (BiH) se pridružila Zajedničkoj izjavi američkog State Departmenta kojom se poziva na mirno napuštanje u Afganistanu i mir u toj zemlji, potvrđeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE) iz kabineta ministrice vanjskih poslova BiH Bisere Turković.\nMinistarstvo je tražilo saglasnost od članova Predsjedništva BiH, iako to nije bilo obavezno, te je potvrdan odgovor dobilo iz kabineta predsjedavajućeg Željka Komšića i člana Predsjedništva BiH Šefika Džaferovića, dok iz kabineta trećeg člana, Milorada Dodika nije stigao nikakav odgovor, rečeno je za RSE.\nPošto se radi o univerzalnim vrijednostima koje podrazumijevaju poštivanje ljudskih prava, te govore o sigurnom i mirnom napuštanju zemlja onih koji to žele, Ministarstvo je odlučilo pridružiti se ovoj izjavi.\nKako se navodi, to ne implicira da se BiH obavezala na prijem afganistanskih državljana za vrijeme dok čekaju odobrenje vize za Sjedinjene Američke Države (SAD), kao što su to učinile neke od susjednih zemalja, poput Kosova ili Sjeverne Makedonije.\nTakođer je iz kabineta ministrice Turković za RSE potvrđeno da su u petak, 20. augusta evakuisana i preostala dva bh. državljanina, od ukupno 11 koliko ih je bilo u Afganistanu.\nZajedničku izjavu o mirnom napuštanju Afganistana, u kojem su Talibani preuzeli kontrolu nakon dvadesetogodišnje vladavine avganistanske vlasti potpomognute SAD, prethodno su potpisale i Albanija, Crna Gora, Kosovo i Sjeverna Makedonija i Srbija.\nLjudi čekaju da budu evakuisani iz Avganistana na aerodromu u Kabulu, 18. avgusta 2021. nakon što su Talibani preuzeli kontrolu nad tom zemljom.\nDokumentom američkog Stejt departmenta pozivaju se sve strane u Afganistanu da poštuju i omoguće bezbjedan i organizovan odlazak stranih državljana i Avganistanaca koji žele da napuste državu.\nInicijativu o zajedničkoj izjavi pokrenule su 15. avgusta SAD, a do sada ju je potpisalo više od stotinu država.\nSjedinjene Američke Države se bore da ubrzaju evakuaciju sa aerodroma u Kabulu, ograničene preprekama od naoružanih talibanskih punktova do problema sa papirologijom, javlja AP.\nDeseci hiljada ljudi čekaju na evakuaciju iz zemlje u kojoj vlada haotično stanje. Kontrolni punktovi talibana oko aerodroma u Kabulu predstavljaju velike prepreke za Afganistance koji strahuju da su glavna meta za odmazdu zbog saradnje sa Zapadom.\nOd 15. augusta kada su Talibani ušli u Kabul, oko 8.000 osoba napustilo je Avganistan.\nPredsjednik Afganistana, Ašraf Gani (Ashraf Ghani) otišao je iz zemlje u Ujedinjene Arapske Emirate, odakle je u prvom obraćanju uživo rekao kako je morao da ode kako bi spriječio krvoproliće.


Trijumfalni povratak | Beogradska filharmonija\nMuzykalnaya zhizn №9, 2016, Aleksandar Matusevič\nMoskovska filharmonija počela je novu sezonu udarnički – čitavom serijom zahtevnih koncertnih programa. Jedan od prvih izveden je u Koncertnoj dvorani „Čajkovski“ 6. septembra: Orkestar Beogradske filharmonije pod upravom Danijela Rajskina izveo je dela Rimskog-Korsakova, Hačaturjana i Dvoržaka.\nOrkestar osnovan pre skoro sto godina – verovatno najpoznatiji u bivšoj Jugoslaviji – koji je preživeo teška vremena na prelazu vekova (u vezi sa tragičnim događajima savremene istorije Balkana), ponovo je „u sedlu“: posle prinudnog zastoja s kraja devedesetih – početka dvehilјaditih, orkestar je uspeo da se vrati u impresivnu profesionalnu formu i da obnovi svoj renome jednog od najjačih evropskih muzičkih ansambala. „Zlatnom erom“ u istoriji Beogradske filharmonije smatraju se šezdesete i sedamdesete godine prošlog veka. Međunarodna kritika svrstala je tada ovaj ansambl na peto mesto u rejtingu najbolјih orkestara Evrope, on je imao mnogo gostovanja (uklјučujući, naravno, i Sovjetski Savez), učestvovao na velikim međunarodnim festivalima, s njim su sarađivali čuveni dirigenti i solisti. Po mišlјenju mnogih, „zlatna vremena“ se vraćaju: danas je orkestar ponovo naterao evropsku muzičku javnost da govori o njemu. U novom veku značajno je proširen repertoar ansambla, kako na retko izvođena dela, tako i na dela savremenih autora, neprekidno se pobolјšava izvođački nivo članova orkestra, vešto sastavlјanje programa privlači na njega pažnju sve većeg broja lјubitelјa muzike.\nOvo poslednje je naročito upečatlјivo bilo demonstrirano na moskovskom koncertu. Program je spojio u sebi izuzetno popularna dela (Simfonija br. 9 „Iz Novog Sveta“ Dvoržaka) i dela koja se ne izvode tako često („Srpska fantazija“ Rimskog-Korsakova i Violinski koncert Hačaturjana). Čitav program su na nenametlјiv način prožimale slovenske teme, dok je u isto vreme, kao umesni znak uvažavanja ruskoj publici predstavlјalo izvođenje jednog od najupečatlјivijih instrumentalnih remek dela sovjetske epohe. Slovenski prizvuk muzike Rimskog-Korsakova i Dvoržaka bio je u kontrapunktu s orijentalnim zvukom: istočna tema je očigledna kod klasika jermenske muzike, ali se ona mogla čuti i u setnim balkanskim „napevima“ fantazije (posebno u prvoj temi, u kojoj su još savremenici Rimskog-Korsakova nalazili ne samo srpske melodije, već i šire – evropskog Istoka): melos južnih planinskih naroda (Srba i Jermena), zaista je, po našem mišlјenju, skladan i srodan.\nIzvanredna profesionalna forma orkestra mogla se osetiti u nekoliko aspekata. U idealnom balansu između grupa instrumenata, u odsustvu tehničkih nedostataka, bilo kakvih grešaka, u inteligentnom, mekom zvuku, pri čemu je zvuk bio upečatlјiv, emotivan, ekspresivan, podjednako ubedlјiv kako u tihim laganim fragmentima, tako i u burnim, vrtložnim, tutti deonicama. Za pultom je stajao glavni gostujući dirigent orkestra Danijel Rajskin, čiji je inteligentan ali odlučan manir garantovao preciznost i izražajnost izvođenja – jasni, smireni, istovremeno vizuelno upečatlјiv, gvozdena čvrstina neophodnog tempa, zahvlјujući čemu je, između ostalog, postignuta relјefna kontrastnost izvođenja, odlična saradnja sa solistom u izuzetno komplikovanom Violinskom koncertu.\nPoslastica, ako ne i senzacija programa bilo je učešće mladog srpskog violiniste Nemanje Radulovića, koji je bio solista u Hačaturjanovom delu. Neobičan izgled muzičara, koji se ne uklapa previše u strogi akademski koncert (bujna crna kovrdžava kosa, uske helanke i visoke čizme na pertlanje, gole grudi ispod uskog kratkog sakoa), nikoga ne treba da zbunjuju – muzičar je zanimlјiv, zavređuje pažnju. Danas kanoni šou-biznisa sve jasnije prodiru na akademsku scenu, zato je neobična vizuelna komponenta nešto što se ne sreće više tako retko na koncertima klasične muzike. Ali ako se na ovome ne zadržava pažnja, ako se to zanemari, nemoguće je ne čuti ono glavno: Radulović nije samo virtuoz (kakvih u današnje visokotehnološko vreme ima ne tako malo), već istančan muzičar, sa sopstvenim individualnim stilom. Laki (ne lagani, već upravo laki), ne previše sočan i osećajan, već bolјe rečeno inteligentan i prefinjen zvuk, fenomenalna tehnika, slobodno žongliranje bojama zvuka, filigransko „ispisivanje“ najsitnijih detalјa, čine izvođenje Radulovića pojavom koja se pamti. Umetnik lako ostvaruje hipnotičko dejstvo na publiku, njegovo prefinjeno, filigransko muziciranje puno je tople, vrele ekspresije, ponekad moćnog, gotovo zaglušujućeg zvučanja, divlјe energije. U izuzetno složenom opusu Hačaturijana srpski muzičar vešto otkriva suštinu improvizacije, i publika stiče potpuni osećaj da violinista rađa zvukove „ovde i sada“, fantazira na zadatu temu, slobodno vodi dijalog s oporim orijentalnim materijalom koji je kompozitor ponudio, što, naravno, svedoči o izuzetnom talentu.\nMoskovska publika burno je dočekala je muzičare: iskrenim ovacijama nije bilo kraja, niko nije hteo da napusti salu. Maestro Rajskin je čak morao javno da prizna da više nema pripremlјenih biseva (orkestar je na bis izveo dva dela srpskih kompozitora – ples „Grlica“ Stevana Hristića iz baleta „Ohridska legenda“ i vojni marš Stanislava Biničkog „Marš na Drinu“), i tek nakon toga lјubitelјi muzike „pustili su“ muzičare, nakon što su prethodno od njih dobili obećanje (koje je izgovorio dirigent) da će se neizostavno ponovo vratiti u Moskvu – u najskorije vreme.


Predsednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović izjavila je danas u Iloku da Hrvatska pruža ruku mira i saradnje Srbiji i izrazila nadu da u toj zemlji ima iskrenog sagovornika.\nGrabar-Kitarović je na prijemu koji je u Iloku organizovala povodom 20. godišnjice mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja i 26. godišnjice međunarodnog priznanja Hrvatske rekla da je "Hrvatska bila i biće faktor mira i saradnje sa svima koji to žele".\n"Stojeći nadomak granice s Republikom Srbijom mi i danas našim susedima pružamo ruku mira i saradnje u nadi da u Srbiji imamo iskrenog sagovornika u procesu nalaženja odgovora na otvorena bilateralna pitanja, kao i za saradnji u svim pitanjima i novim izazovima kojima nas može izložiti budućnost", rekla je Grabar-Kitarović.\nOna je govoru povodom mirne reintegracije rekla da "hrvatski narod nije želeo rat niti žrtve, te da je zato tadašnje državno rukovodstvo prihvatilo plan mirne reintergracije kao zalog pomirenja i zajedničkog života svih koji Hrvatsku smatraju svojom domovinom".\nHrvatska predsednica je rekla da podržava evroatlanske integracije svih država jugoistočne Evrope i da želi unapređenje međususedskih odnosa.\nOna je dodala da su neki od tih odnosa i dalje "opterećeni sećanjima i traumama rata koje treba zalečiti iskrenom saradnjom i otvorenim dijalogom".


Novi Sad, 17. septembar 2021. – Nov multimedijalni sadržaj, tačnije promotivni film Turističke organizacije opštine Inđija, posvećen mnogobrojnim turističkim potencijalima ove sremske lokalne samouprave, premijerno je prikazan juče u prostorijama Info centra Turističke organizacije Vojvodine na Bulevaru Mihajla Pupina u Novom Sadu, pred mnogobrojnim interesentima, turističkim poslenicima i predstavnicima medija.\nNa premijeri ovog filma, od značaja za promociju turizma i turističke ponude ove lokalne samouprave, prisutnima su se obratili pokrajinski sekretar za privredu i turizam, dr Nenad Ivanišević, direktor Turističke orgnaizacije opštine Inđija, Milan Bogojević, kao i direktor Turističke organizacije Vojvodine, dr Nataša Pavlović.\nSekretar Ivanišević je naglasio da je stav Pokrajinskog sekretarijata jednostavan – nema turizma u Vojvodini bez Turističke organizacije Vojvodine, niti bez lokalnih turističkih organizacija.\n,,Ponoviću reči predsednika Pokrajinske vlade, Igora Mirovića, da se mi borimo za svakog gosta. Prema statističkim pokazateljima uspeli smo da se u ovoj turističkoj sezoni izborimo za te goste. Oni su ostali na teritoriji AP Vojvodine, uživaju u Srbiji i stiču naviku da provode svoje vreme u u Vojvodini. Upravo današnja promocija onoga što Inđija može da ponudi, pored privrede koja je za svaku pohvalu i važnih investicija, pokazuje da postoje ,,dijamanti“ turizma. Sa TOV-om smo prvi put kreirali konkurs namenjen turističkim organizacijama, koji ćemo raspisati u toku naredne sedmice, što predstavlja pomoć u marketingu, edukacijama i svemu onome što smatramo da je važno za njihov rad“, rekao je Ivanišević, dodavši da je takav konkurs kreiran upravo na inicijativu turističkih poslenika, a na osnovu zajedničke saradnje.\nDirektor TOV-a, Nataša Pavlović, je navela da sam film jeste omaž svemu do sada učinjenom za razvoj turizma u Inđiji, pogotovo po otvaranju Kelstskog sela, koje, kako navodi, jeste jedan kapitalni projekat u Vojvodini. Pohvalivši rad TO Inđija, Pavlovićeva navodi da velik rad na svojim plećima nosi mali broj zaposlenih u ovoj organizaciji, a sam promotivni film pokazuje koliko je njihov rad značajan i efikasan, te koliko su agilni kada je turizam u pitanju.\n,,Danas imamo priliku da vidimo gastro vodič Inđije, kao i prvi promo film u trajanju od četiri minuta. Mi iz TOV-a smo posetili Keltsko selo i uživali u amabijentu, nesvakidašnjem za ove prostore. Smatram da je je TO Inđija pravi primer kako se ,,pakuju“ turistički proizvodi i kako je u opštini u kojoj je do sada turizam bio u senci, radom malobrojnog tima izgrađen velelepan kompleks od značaja za sveobuhvatnu turističku ponudu“, istakla je dr Pavlović.\nDirektor TO Inđija, Milan Bogojević je istakao da je u gastro vodiču, koji je juče promovisan uz promotivni film, predstavljena kompletna gastronomska ponuda, te preporuke turistima u vidu reprezentativnih restorana, kao i devet velikih vinarija sa degustacionim salama i sa prelepim vinogradima. Pored toga, predstavljen je i vodič ,,Tragom istorije“, u kom su sadržani svi kulturno-istorijski spomenici na teritoriji opštine Inđija, tačnije 28 spomenika koji su zaštićeni od strane Zavoda za zaštitu spomenika kulture.\n,,Važno je pomenuti i da je TO Inđija izradila i android aplikaciju sa nazivom ,,Upoznaj Inđiju“, koja obuhvata sve navedene sadržaje, gde smo dodali i manifestacije, šta videti, šta raditi i gde odsesti, gde ručati, kada se koja manifestacija održava i slično, trenutno u basic formi koja će vremenom biti nadograđena, a kreiraćemo aplikaciju i za IOS“, dodao je direktor Bogojević.


У Турску ускоро само са личном картом\nHomeEkonomijaU Tursku uskoro samo sa ličnom kartom\n17/07/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\n„Reč je o tome da je ministar Ersoj pedložio da se zapravo iz naše dve zemlje odnosno da naši građani mogu ulaziti samo sa ličnim kartama i to je predlog koji je prihvaćen“, rekla je ministarka turizma Tatjana Matić.\n„Kada uporedimo u celom svetu turistički saobraćaj, mi smo zajedno radili na tome da se poveća i mislim da treba da vazdušni saobraćaj bude intenzivniji kada bude omogućeno putovanje samo sa ličnom kartom. Radićemo ubrzano na tome“, poručio je turski ministar Mehmet Nuri Ersoj.\n„U poslednje vreme primetili smo da je Turska jedan od većih ulagača u Srbiji. Želimo da to povećamo, a vidimo potencijal u turizmu pre svega u banjama i zato ćemo formirati radnu grupu koja će analizirati mogućnosti ulaganja“, naveo je Ersoj.\nTurizam je tokom pandemije zabeležio najveće gubtike u celom svetu. Agencijama, vodičima, ugostiteljima u Srbiji danas je uplaćen prvi deo pomoći – nešto više od dve milijarde dinara za 12.154 privredna subjekta.\n„Oov su dva minimalca koja će biti isplaćena u julu i avgustu ali nemojte zaboraviti da je početko godine minsistarstvo finasija već izvršilo uplatu svim privrednim preduzećima. Ako me pitate da li je to dovoljno i da li će to spasiti srpski turizam, naravno da neće, spasiće ga samo epidemija koja se bude ugasila“, dodala je Matićeva.


Coup d'Pousse i Connected scales dobitnici nagrade Evropska pčela - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nNa ceremoniji održanoj u Evropskom parlamentu u Briselu,čiji je domaćin bio poslanik iz Slovenije Franc Bogovič, dodeljene su po osmi put vredna priznanja "Evropska pčela". Ovogodišnji lauerati 8 takmičenja su "Coup d'Pousse" i "Connected scale" .Priznanja "Evropska pčela" se dodeljuju za veliku posvećenost privatnim i javnim organizacijama kao i istraživačkim zajednicama za veliku posvećenost povećanju oprašivača i koji podržavaju poljoprivrednu proizvodnju koja poštuje pčelu i to u dve kategorije. Ovu nagradu sa velikim zadovoljstvom dodeljuju od 2014.Evropsko udruženje zemljoradnikai asocijacija CEMA koja okuplja evropsku industriju poljoprivrednih mašina.\nU kategoriji dobre prakse u obradi zemljišta pobednik je "Coup d’Pousse"za projekat "Mreža biodiverziteta za pčele". Cilj ovog projekta jeste animiranje pčelara da se registruju u mrežu kako bi stupili u kontakt sa poljoprivrednicima i koristili njihove resurse za pašu pčela. S druge strane i poljoprivrednici se mogu registrovati kako bi ostvarili benefite za nabavku cvetnih vrstakoje se seju u trake u proleće i kao međuusev u leto.\nU kategoriji inovativna i tehnološka rešnja pobednik je "Connected scales" koji je nastao na inicijativu FDSEA Ile-de-France-Francuskog federalnogodeljenjakoji okuplja poljoprivrednike regionaIle-de-France.Ovaj projekat pomaže da se omoguće bolji životni uslovi za pčele, obezbeđujući posebnu zaštitu u periodima sprovođenja fitosanitarnih tretmana. Osim što je ova ideja zasnovana na prilagođenoj poljoprivrednoj praksi kako bi se pčele zaštitile, ovaj projekat takođe promoviše i sejanje cvetnih vrsta. Osim ovih nagrada, žiri je dodelio i specijalno priznanje za Smartomizer H3Okoji je zapravo integrisani sistem namenjen za upravljanje pesticidima. Njegovim korišćenjem smanjuju se negativni efekti na oprašivače i takođe štiti biodiverzitet s obzirom da se smanjuju količine pesticida koje se koriste, a primenjuju se precizni i ekološki odgovorni tretman.


Delegacija RK Radnički u poseti mališanima iz Osnovne škole "Moma Stanojlović" - KRAGUJEVAČKI SPORT\nRukometni klub Radnički održao je još jednu u nizu promocija svoje škole rukometa. Ovoga puta je delegacija kragujevačkog kluba obišla Osnovnu školu „Moma Stanojlović“, gde je učenike nižih razreda upoznala sa svim pogodnostima ovog sporta.\nU ulozi promotera našli su se prvotimci Radničkog Miloš Prodanović, Stefan Stanojev i Luka Đerić, kao i njihove koleginice iz ženske selekcije Jelena Knežević i Teodora Veličković.\nU Radničkom su izuzetno zadovoljni interesovanjem dece za ovaj sport, a novo druženje zakazano je već za četvrtak, kada je predviđen i prvi pravi rukometni trening.\n– U svrhu konstantnog razvoja i omasovljenja mlađih selekcija, naš klub veliku pažnju posvećuje animaciji i radu sa decom školskog uzrasta. Ovoga puta bili smo u poseti Osnovnoj školi „Moma Stanojlović“, gde smo među decom iz četiri različita odeljenja uočili veliki broj potencijalnih rukometaša i rukometašica. Jako smo zadovoljni kako su deca reagovala na našu prezentaciju, a novo druženje imaćemo već u četvrtak na prvom pravom rukometnom treningu – izjavio je Verko Radosavljević, trener omladiske škole Radničkog.\nOvom rukometnom času prisustvovao je i trener muške ekipe Radničkog Đorđe Teodorović, koji je sa neskrivenim oduševljenjem istakao da je ovo najbolji mogući put za dalji razvoj rukometa u Kragujevcu.\n– Po prvi put prisustvujem jednoj ovakvoj prezentaciji rukometa i moram reći da sam oduševljen. Evidentno je da u Kragujevcu postoji jako veliki broj talentovane dece i Radnički, kao klub koji je okrenut ka budućnosti, ulaže ogromnu energiju da ih privuče u svoje redove. Nadam se da će većina ovih dečaka i devojčica nastaviti da se aktivno bavi rukometom u Radničkog i da će postati odlični igrači i igračice – ocenio je Teodorović.\nPrvi trening rukometa u OŠ “Moma Stanojlović” zakazan je za četvrtak u 21 čas.\nPrevious Uspešan evropski debi kragujevačkih rukometašica\nNext Rukometaši Radničkog u potrazi za prvim bodovima izvan svog „SBB Jezera“


Zdravstveni i spa centar Merkur iz Vrnjačke Banje predstaviće se na potpuno nov i drugačiji način na 40-om, jubilarnom, Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu koji se održava od 22. do 25. februara 2018. godine na Beogradskom sajmu.\nSpecijalna bolnica Merkur iz Vrnjačke Banje, 26. oktobra 2017. godine u 12:00h svečano će otkriti bistu velikana srpskog glumišta Dragana Nikolića. Bista će biti postavljena u parku ispred južnog ulaza zgrade Termomineralnog Kupatila, nadomak izvora Topla voda.\nSpecijalna bolnica “Merkur” je na 50. jubilarnom Sajmu turizma u Novom Sadu, koji je održan od 05. do 07. oktobra, predstavila ponuda za predstojeći period, uz prigodan prateći program za sve prisutne.\nSB Merkur na Sajmu turizma u Novom Sadu promoviše specijalne pakete usluga\nSpecijalna bolnica “Merkur” već tradicionalno će se predstaviti na 50. Sajam turizma u Novom Sadu, koji se održava od 05. - 07. oktobra. Ove godine sajamska manifestacija obeležava pola veka postojanja, a Merkur će predstaviti pod sloganom “70 godina u službi građana” i promovisati svoje specijalne pakete uz prigodan prateći program.


03. 06. 2019 17:21\nZVORNIK - Jak pljusak, koji je danas nošen vjetrom zahvatio Zvornik, prouzrokovao je plavljenje ulica i podrumskih prostorija stambenih zgrada u gradskom Novom naselju.\n21. 05. 2019 13:15\n20. 05. 2019 14:32\nBANJALUKA - Iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi izdali su danas preporuke ratarima za postupanje s kulturama i stočnom hranom na poplavljenim područjima.\nNOVI GRAD - Komisije za popis štete, koju su bujice i poplave pričinile prošle sedmice u Novom Gradu, danas počinju s radom.\n17. 05. 2019 16:30\nBANJALUKA - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas u Banjaluci da vodostaji rijeka u Srpskoj opadaju i da se ne očekuje rast nivoa rijeke Save, što je od izuzetnog značaja.\n17. 05. 2019 10:45\nKOSTAJNICA - Šteta pričinjena tokom poplava na infrastrukturi u opštini Kostajnica, prema preliminarnim procjenama, iznosi 1.500.000 KM, rekao je načelnik opštine Drago Bundalo.\nKOZARSKA DUBICA - U Kozarskoj Dubici su ukinute redovne mjere odbrane od poplava, budući da vodostaj Une iznosi 360 centimetara, što je za 20 centimetara ispod kote redovne odbrane.\n17. 05. 2019 08:56\nISTOČNO SARAJEVO - Rijeka Sava generalno stagnira duž cijelog toka u Republici Srpskoj i nema značajnijih izlivanja, saopšteno je iz Republičke uprave Civilne zaštite.\n17. 05. 2019 08:32\nBANJALUKA - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da su institucije Republike Srpske reagovale na vrijeme kada je riječ o situaciji sa padavinama i da će biti urađena ukupna analiza, pa i mogućih propusta pojedinaca i institucija.\n16. 05. 2019 19:34\n16. 05. 2019 13:30\n16. 05. 2019 12:38\nBANJALUKA - Gradonačelnik Igor Radojičić naložio je danas Domu zdravlja Banjaluka da obavi dezinfekciju područja zahvaćenog poplavom usljed obilnih padavina, nakon čišćenja terena i odvoženja smjeća gdje uslovi dozvoljavaju.\n16. 05. 2019 10:32\nNOVI GRAD - Vodostaj Sane u Novom Gradu je 486 centimetara, a Une 455 centimetara, te i dalje opadaju, potvrđeno je Srni u lokalnom Centru za obavještavanje.


Psiholozi tvrde: Prvi seks definiše naše buduće veze\nM. P. 2. oktobra 2019. 02:07\nPrvo seksualno iskustvo utiče na naše buduće veze i odnose u godinama koje dolaze. Psiholozi navode da kvalitet prvog seksualnog iskustva može da bude presudan za naše buduće veze – osobe koje su prvi seks doživele sa nekim koga vole imaju veće šanse da kasnije u životu izgrade vezu koja će ih emotivno ispuniti.\nOd ispitanika se očekivalo da opišu kako su se osećali u trenutku svog prvog seksa – da li su bili uplašeni, osećali da partner na njih vrši pritisak, nakon toga osećali žaljenje zbog toga što se dogodilo ili grižu savesti. Osim toga, trebalo je da kažu i da li su osećali bliskost sa partnerom, da li ih osoba sa kojom su u vezi voli i poštuje i da li su nakon gubljenja nevinosti imali utisak da se nešto promenilo.\nKako prenosi „Dejli mejl“, analizom dobijenih podataka naučnici su utvrdili da su osobe koje „prvi put“ pamte kao lepo iskustvo kasnije u životu generalno zadovoljnije svojim emotivnim ali i seksualnim životom.\n„Rezultati do kojih smo došli pokazuju da prvo seksualno iskustvo može biti prekretnica u razvoju ličnosti, nešto što će odrediti naše buduće veze i našu seksualnost u godinama koje dolaze“, navodi doktorka Keri Smit sa Univerziteta u Misisipiju i dodaje:\n„U suštini, prvi seks često umnogome određuje obrasce našeg mišljenja i ponašanja u sferi partnerskih odnosa, i utiče na način na koji ćemo doživljavati nova iskustva u životu.“


Najlepši su štandovi udruženja žena iz Plandišta i Gudurice - eVršac\nNa nedavno održanoj manifestaciji pod nazivom “Ko se lepo nosi, taj se i ponosi”, koja je održana u Beogradu, u tržnom centru Galerija, na trgu Mašna, svoje predstavnike na ovom kulturno-umetničkom događaju imala je i Opština Plandište.\nAktiv žena Jefimija Plandište, Aktiv žena Gređanka Velika Greda i Opštinsko udruženje penzionera Plandište na svom štandu predstavili su neke od najlepših rukotvorina i primera starih zanata, vezove, ručno štrikane džempere, heklane radove…\n“Aktiv žena Jefimija sa svojim prijateljima iz Plandišta i aktivom iz Velike Grede uzela je učešće na ovoj prelepoj manifestaciji. Ovo je bila idealna prilika da predstavimo svoje radove i sve ono čime se mi bavimo, šta proizvodimo kako bi stare zanate sačuvali od propadanja i kako bi na najlepši način prezentovali kulturu i tradiciju naših krajeva. Na ovoj manifestaciji učestvovali smo u nekoliko revija i takmičenja, među kojima su originalna narodna nošnja, ručni radovi primenjeni u savremenoj odeći, najbolje vezeni, heklani i vuneni radovi oslikani i čipkani. Sa ponosom mogu da kažem da je naš štand koji smo organizovali sa Udruženjem žena iz Gudurice proglašen najlepšim i da smo kao nagradu dobili jednodnevni izlet do Obedske bare. Zahvalila bih se lokalnoj samoupravi na podršci i svim učesnicima koji su na najlepši mogući način predstavili Opštinu Plandište”, istakla je Nataša Bajić, predstavnica udruženja Jefimija.


Kosovska opozicija protiv nastavka dijaloga sa Srbijom\nKosovska opozicija protivi se nastavku dijaloga Kosova i Srbije čija je nova runda zakazana za utorak, a kojoj će osim premijera prisustvovati i predsednici dve države.\n„Ni na koji način ne treba doći do nastavka dijaloga. Osim što pomaže Srbiji a ugrožava Kosovo, dijalog je i nagrada za sva mešanja Srbije na Kosovu, od zida do voza, od Brezovice do Trepče, od Srpske liste do UNESCO-a“, napisao je na Facebook-u lider opozicionog pokreta Samoopredeljenje, Visar Imeri.\nKako je dodao, premijer Isa Mustafa i predsednik Hašim Tači nemaju mandat za dijalog. Ovaj pokret zatražio je vanrednu sednicu Skupštine o tom pitanju pre njihovog odlaska za Brisel, te dodao da radi na prikupljanju potpisa poslanika.\nRamuš Haradinaj, koji u Francuskoj čeka na odluku suda o izručenju Srbiji, kazao je da kosovsko rukovodstvo ne razume interes svoje države, a da je njihova odluka da nastave dijalog pokazuje da su u ’poziciji lutaka’.\nI Inicijativa za Kosovo, Fatmira Ljimaja, saopštila je da je dijalog u potpunosti u funkciji samo interesa Srbije, a nakon niza njenih provokacija, kao što je zid u Mitrovici, hapšenje Ramuša Haradinaja, te voza ’Kosovo je Srbija’. Kako su dodali, Kosovu je potrebna zajednička nacionalna platforma za dijalog sa Srbijom.\nPredsednik Kosova, Hašim Tači je povodom ovakvih poziva opozicije u ponedeljak za RSE rekao da „zemlje i u vremenu tenzija i ratova vode dijalog“.\n„Najvažnije je da se poštuje Ustav, zakoni i suverenitet i onda ne bi trebalo biti sumnje. Ovaj dijalog podržava SAD i EU i ubeđen sam da dijalog ojačava državu Kosovo. Bilo bi u interesu da se okonča i ovo poslednje poglavlje, koje će dovesti do normalizacije odnosa i priznanja Kosova od strane Srbije", kazao je on.


Obrazlozenje korisnicima o nemogućnosti pokretanja sistema daljinskog grijanja - Objektivno\nIz Centralnog grijanja Tuzla uputili su obrazloženje korisnicima o nemogućnosti pokretanja sistema daljinskog grijanja . U obrazloženju stoji:\n“Poštovani korisnici, nakon više upita korisnika u toku hladnijeg vremenskog perioda u mjesecu maju, za mogućnost pokretanja sistema daljinskog grijanja, želimo da Vas obavjestimo da smo po završetku sezone grijanja započeli radove na magistralnom vrelovodu, kako smo i planirali za 2020. godinu i nismo u mogućnosti staviti sistem daljinskog grijanja u pogon.\nRadovi na magistralnom vrelovodu su u toku u naseljima Irac i Sjenjak i veoma su opsežni i trajat će narednih 30 dana. Nakon toga planirali smo i nastavak rekostrukcije magistralnog vrelovoda na potezu ulaza saobraćajnice u naselje Stupine sa istočne strana naselja. Svi ovi radovi su planirani kako bi se u narednim sezonama grijanja obezdijedilo nesmetano zagrijavanje postojećih korisnika i priključenje planiranih novoizgrađenih objekata i novih korisnika u individualnim stambenim objektima.\nU dosadašnjoj toplifikaciji vođenoj od strane Grada Tuzla, uz tehničku podršku Centralnog grijanja d.d. Tuzla toplificirani su svi objekti kolektivnog stanovanjau gradu i nije bilo zastoja i većih problema u zagrijavanju korisnika u toku proteklih sezona grijanja, upravo iz razloga pravovremenih i opsežnih obavljenih remontnih aktivnosti.


Niška televizija » U Nišu će biti otvoren Centar za simulacije\nU Nišu će biti otvoren Centar za simulacije\nObjavljeno 20.10.2015. 16:29\nKomandant Kopnene vojske SAD za Evropu general potpukovnik Frederik Ben Hodžis, koji danas i sutra boravi u Srbiji, otvoriće sutra u Nišu novi Centar za simulacije, donaciju Sjedinjenih američkih država, vrednu 2,1 milion dolara.\nGeneral Hodžis u Srbiji, koji boravi na poziv komandanta Kopnene vojske general potpukovnika Milosava Simovića, sutra će se u Beogradu sastati sa načelnikom Generalštaba VS generalom Ljubišom Dikovićem i njegovim saradnicima, saopštila je Američka ambasada.\nDvojica generala razgovaraće o bilateralnoj saradnji Srbije i Amerike, a sutra će general Hodžis posetiti Komandu Kopnene vojske u Nišu i razgovarati sa komandantom general potpukovnikom Milosavom Simovićem.\nPo završetku sastanka, generali Hodžis i Simović posetiće Bazu Jug i zvanično otvoriti novi Centar za simulacije koji je donacija SAD.\nSimulator vredan 2,1 milion dolara uključuje trenažer za gađanje, 3D simulator virtuelne borbe, sanitetski simulator nivoa jedan, medija centar sa kompjuterskom opremom i netaktička vozila.\nOtvaranju u Bazi Jug će, takođe, prisustvovati načelnik Generalštaba, general Ljubiša Diković, otpravnik poslova Ambasade Amerike Gordon Dugud i drugi visoki vojni i diplomatski predstavnici Srbije i Amerike.\nPosle završetka posete Bazi Jug, Hodžis će govoriti pred članovima Kluba srpsko-američkog prijateljstva u Nišu, navodi se u saopštenju Američke ambasade.\nZbog radova na vodovodu danas će biti zatvoren put kod Čukljenika\nI u Domu zdravlja obeležen Svetski dan osteoporoze (VIDEO)


RAST Bruto premija “Dunav osiguranja” u prvih devet meseci 2020. iznosi 21,86 milijardi dinara – Plodna Zemlja\nIvana Soković, predsednik Izvršnog odbora Dunav osiguranja\n„Kompanija je i pored pandemije virusa u prvih devet meseci ove godine nadmašila rezultate poslovanja u 2019, koji su za ‘Dunav osiguranje’ bili rekordni. Sa učešćem od 27 odsto zadržali smo lidersku poziciju na srpskom tržištu osiguranja. Bruto premija osiguranja Kompanije ‘Dunav’ u prvih devet meseci 2020. godine iznosi 21,86 milijardi dinara i za skoro 7 odsto viša je nego u istom periodu prošle godine. U uslovima u kojima je tržište životnog osiguranja raslo samo 2 odsto, premija životnih osiguranja Kompanije beleži rast od čak 16 odsto. Rast premije neživotnih osiguranja ‘Dunava’ iznosi 6 odsto, što takođe nadmašuje rast tržišta neživotnih osiguranja koji iznosi nešto više od dva odsto. Najveći rast premije ‘Dunav’ je u prvih devet meseci ove godine zabeležio u osiguranju imovine, čak 36 odsto. Osiguranici su uvideli i značaj dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja, što je u istom periodu doprinelo rastu premije od 30 odsto. Potom sledi auto-kasko osiguranje motornih vozila s rastom premije većim od 12 odsto”, ističe Ivana Soković, predsednica IO Kompanije „Dunav osiguranje“.\nInače, na listi TOP 100 osiguravača jugoistočne Evrope, Kompanija „Dunav osiguranje“ najbolje je rangirana srpska osiguravajuća kuća, sa bruto fakturisanom premijom od 242,3 miliona evra, što ju je pozicioniralo na deseto mesto u 2019. godini. Na istoj listi „Dunav“ je zabeležio skok sa osmog na šesto mesto i po neto dobiti, koja je dostigla 25,6 miliona evra, što je bio rast od 192 odsto u odnosu na 2018. godinu, navodi se u saopštenju kompanije.