Strategija razvoja Seminarski\nUploaded by codeb\nsaveSave Strategija razvoja Seminarski For Later\nProces Razvoja Preduzeca AD Simpo\n193121937 Motoricke Sposobnosti Dece Predskolskog Uzrasta (1)\nMotoricke sposobnosti dece predskolskog uzrasta\nObracun rezultata poslovanja\nStrategija Razvoja i Upravljanje Razvojem Preduzeća\nEv Ropa 2020\nProgram rada So-e 2011.\nIz predmeta:Strategija razvoja RS/BiH\nTema: Strategija EVROPA 2020 i njen uticaj na BiH\nStudent: Bojan Samardija Broj indeksa: 22-11-V-PME-II Novi Grad, Decembar. 2012.\nMentor: Doc. dr Sanel Jakupovi\nUVOD ........................................................................................................................................ 3 1. 2. 3. STRATEGIJA EVROPA 2020 .................................................................................... 4 OSNOVNE KOMPONENTE STRATEGIJE EVROPA 2020 ................................. 5 PRIORITETI STRATEGIJE .......................................................................................... 8 3.1. 3.2. 3.3. 4. Inteligentni rast ............................................................................................................ 8 Odrivi rast .................................................................................................................. 9 Integrativni rast .......................................................................................................... 10\nINTEGRISANE SMERNICE ZA EVROPU 2020................................................... 11 4.1. 4.2. I deo integrisanih smernica: Ekonomska politika...................................................... 12 II deo integrisanih smernica: Politika zapoljavanja ................................................. 14\nSTRATEGIJA EVROPA 2020 I BiH ........................................................................ 15\nZAKLJUAK ......................................................................................................................... 16 LITERATURA ....................................................................................................................... 16\nNeostvareni strateki ciljevi Evropske Unije postavljeni 2000. godine i dalje su odraavali glavne izazove s kojima se suoavaju kako Evropska Unija u celini tako i njene lanice, pa je jo 2008. godine, na nivou EU poeo proces stvaranja novog stratekog okvira za razvoj u periodu od 2010. do 2020. godine. Proces je rezultirao dokumentom Evropske komisije Evropa 2020: strategija za pametni, odrivi i inkluzivni rast u kojoj su na sveobuhvatan nain prikazani najvaniji elementi novog programa. Evropski savjet postigao je dogovor o novoj strategiji 25. i 26. marta, a odluka je slubeno usvojena na Evropskom samitu 17. juna 2010. godine. Ova strategija u osnovi moe da predstavlja ansu za sve zemlje poput Bosne i Hercegovine koja je zapoela proces pridruivanja Evropskoj Uniji i koja se trenutno nalazi u procesu tranzicije. Ciljevi strategije Evropa 2020 mogu da imaju refleksiju na zemlje poput BiH kao i druge zemlje Zapadnog Balkana pogotovo u segmentu pogoenih recesijom i smanjenjem proizvodnih aktivnosti. rijeavanja velike nezaposlenosti to predstavlja to je evidentan problemi problem i u veini zemalja lanica\n1. STRATEGIJA EVROPA 2020\nU novembru 2009. godine. Evropska Komisija objavila je prvi nacrt strategije i pozvala javnost na diskusiju, a konanu verzija 3.3.2010. godine. Evropski Savet je na prolenom zasedanju sredinom marta 2010. godine raspravljao o konceptu strategije i izboru osnovnih ciljeva za EU. Naloio je Komisiji da u obliku inicijativa predstavi koji su postupci neophodni kako bi se strategija implementirala. Usledile su diskusije u Evropskom parlamentu i Savetu ministara. panija je Evropu 2020 proglasila za jedan od prioriteta u periodu predsedavanja i predvidela njeno konano usvajanje do kraja 2010. godine.Komisija je 27.04.2010. godine Savetu podnela Preporuku o osnovnim obelejima ekonomske politike zemalja lanice Evropske Unije ili Prvi deo integrisanih smernica za Evropu 2020., a 17.06.2010. Evropski Savet usvojio je strategiju Evropa 2020. U oktobru 2010. Evropski Savet je raspravljao o istraivanju i razvoju, pre svega o aspektu kako da unapredi inovacijski potencijal s obzirom na skoranja dogaanja. Poetkom 2011.godine diskutovae se o energetici, sa teitem na prelazak na low-carbon ekonomiju i veu sigurnost u snabdevanju sirovinama. Nakon usvajanja strategije Komisija je informisala zemlje lanice o nainu implementacije strategije, pre svega o koordinaciji politika, instrumentima i ciklusima. U prvoj godini strategije zemlje lanice u e u jesen 2010. predstaviti Nacionalne programe reformi sa detaljnim akcijama koje e preduzeti kako bi implementirale strategiju Evropa 2020. Nova strategija ima kratkoroni cilj da obezbedi uspean izlazak iz aktuelne ekonomske i finansijske krize i istovremeno da obezbedi odrivu budunost sa vie posla i boljim uslovima ivota. Polazne osnove u izradi Strategije bile su: plan izlaska iz ekonomske krize; suoavanje s globalnim izazovima; kontinuitet u sprovoenju nastavak Lisabonske strategije; jaa finansijska podrka; bolja koordinacija sa ostalim politikama EU; bolja podela rada izmeu institucija EU i zemalja lanica; novi mehanizmi za sprovoenje; jai instrumenti evropskog ekonomskog upravljanja i jaanje konkurentnosti na evropskom nivou.\nOsnovni meusobno povezani elementi nove strategije su: tri povezane prioritetne oblasti, pet glavnih kvantitativnih ciljeva, sedam vodeih inicijativa, deset integrisanih smernica, koordinacija ekonomskih politika, vri instrumenti praenja ostvarivanja Strategije, jasna podela nadlenosti i relevantnost za zemlje koje ele da postanu lanice EU. Treba naglasiti eksternu dimenziju nove strategije, koja je nedostajala Lisabonskoj. Lisabonski ugovor omoguio je konzistentniji i koherentniji spoljni nastup EU koji\npodrazumeva zajedniku spoljnu i bezbednosnu politiku, trgovinu, saradnju, humanitarnu pomo i spoljne dimenzije internih politika kao to su: energetika, istraivanje, obrazovanje, zapoljavanje i dr. Evropa 2020 nije relevantna samo u okvirima EU nego i za zemlje kandidate i zemlje susedstva kao katalizator njihovih reformi.\n2. OSNOVNE KOMPONENTE STRATEGIJE EVROPA 2020\nU strategiji se istie da je finansijska kriza 2008.-2010. godine ponitila uspehe u konomskom rastu i zaposlenosti postignute 90-ih godina prolog veka.U 2009. godini BDP je pao za 4%, industrijska proizvodnja se vratila na nivo 90-ih i 10% radno sposobnog stanovnitva EU ili 23 miliona ljudi je nezaposleno. Ve 2013. i 2014. doi e do smanjenja radno sposobnog stanovnitva. Broj ljudi starih preko 60 godina se uveava za 2 miliona godinje. Oekuje se optereenje socijalnih sistema. Dalje se utvruje da je kriza ukazala na strukturne slabosti EU: manji ekonomski rast od njenih trgovinskih partnera, nisku stopu zaposlenosti i starenje stanovnitva. Globalni izazovi sa kojima se EU suoava jesu ekonomsko jaanje zemalja u usponu, reorganizacija globalnih finansija, klimatske promene i ogranienost resursa. Komisija kao pet vodeih ciljeva za EU predlae oblasti: zaposlenost, istraivanje i razvoj, klima i energija, obrazovanje i borba protiv siromatva\nKao prioriteti utvreni su: inteligentni rast (ekonomija zasnovana na znanju i inovaciji), odrivi rast (ekonomija koja efikasno troi resurse, koja je ekoloki usmerena i kompetetivna) i integrativni rast (ekonomija koja ima visoku stopu zaposlenosti i socijalnu i teritorijalnu integrisanost).\nU okviru prioriteta bie pokrenuto 7 inicijativa: Unija inovacije, Mladost u pokretu, Digitalna agenda za Evropu, Evropa resursne efikasnosti, Industrijska politika u doba globalizacije, Nove kvalifikacije i mogunosti zapoljavanja,\nEvropska platforma za borbu protiv siromatva\nPoveati stopu zaposlenosti 20-64-godinjaka sa sadanjih 69% na najmanje 75%. Investirati 3% BNP-a u istraivanje i razvoj, pre svega poboljati uslove za investiranje privatnog sektora u IiR, takoe razviti novi indikator za procenu inovativnosti. Smanjiti emisiju gasova koji izazivaju efekat staklene bate za najmanje 20% u poreenju sa 1990, odnosno 30% ako to uslovi dozvoljavaju. Poveati udeo obnovljive energije u potronji na 20%, kao i poveati energetsku efikasnost za 20%. Smanjiti stopu aka koji naputaju kolu sa sadanjih 15% na 10%, poveati udeo 30-34 godinjaka sa zavrenom visokom kolom sa 31% na najmanje 40%. Smanjiti broj Evropljana koji ive ispod nacionalne granice siromatva za 25%, ime bi 20 miliona ljudi bilo osloboeno siromatva. INTELIGENTAN RAST ODRIV RAST INTEGRATIVNI RAST\nINOVACIJE EU-inicijativa Unija inovacijekoja unapreuje okvirne uslove i raspoloivost finansijskih sredstava za Istraivanje i razvoj, sa ciljem da ojaa lanac inovacije i povea investicije Unije. KLIMA, ENERGIJA I MOBILNOST EU-inicijativa Evropa resursne efikasnosti treba da doprinese odvajanju ekonomskog rasta od korienja resursa, time to e se dekarbonizovati ekonomija, intenzivirati upotreba obnovljivih energija, modernizovati saobraaj i unaprediti energetska efikasnost ZAPOSLENOST I KVALIFIKACIJE EU-inicijativa Agenda za nove kvalifikacije i mogunosti zapoljavanja treba da modernizuje trita rada, time to e se olakati mobilnost zaposlenih i sticanje kvalifikacija tokom itavog ivota, sa ciljem da se povea stopa zaposlenosti i bolje meusobno usklade ponuda i potranja na tritu rada. BORBA PROTIV SIROMATVA EU-inicijativa Evropska platforma za borbu protiv siromatva obezbeuje socijalnu i teritorijalnu koheziju, kako bi svi imali koristi od rasta i zaposlenosti, i ljudi koji ive u siromatvu i socijalnoj isklju enosti mogli da se aktivno ukljue u drutveni ivot.\nOBRAZOVANJE EU-inicijativa Mladost u pokretu koja usavrava obrazovne sisteme i ini evropske univerzitete atraktivnijim za studente iz itavog sveta. DIGITALNO DRUTVO EU-inicijativa Digitalna agenda za Evropu koja ubrzava irenje brzog interneta i omoguava domainstvima i preduzeima prednosti digitalnog jedinstvenog trita\nKONKURENTNOST EU-inicijativa Industrijska politika u doba globalizacije treba da unapredi poslovno okruenje, naroito za mala i srednja preduzea, i izgradi jaku i odrivu industrijsku strukturu koja je konkurentna na internacionalnom tritu.\nTabela 1. Proriteti i inicijative Evropa 2020\nPostavljeni ciljevi su meusobno povezani, tako da postizanje cilja u oblasti obrazovanja poveava zapoljivost, a poveanje stope zapoljavanja smanjuje siromatvo.\nUnapreeni kapaciteti za istraivanja, razvoj i inovacije u svim sektorima privrede kombinovani sa efikasnijim korienjem resursa poveavaju konkurentnost i stvaraju nove poslove. Investiranje u iste, nisko-ugljenine tehnologije titi ivotnu sredinu, doprinosi borbi sa klimatskim promenama i kreiranju novih poslovnih i radnih mogunosti. Svaka drava lanica EU u obavezi je da do aprila 2011. godine, izradi nacionalni program reformi u kome treba ove ciljeve da prilagodi svojim mogunostima i uslovima. Nacionalni ciljevi bie mjerilo napretka u ostvarivanju ciljeva Strategije.Da bi se ispunili navedeni ciljevi Evropska unija je lansirala sedam vodeih inicijativa (engl. flagship initiatives) koje razrauju specifine akcije koje treba da se ostvare kako na nivou EU tako i na nivou zemalja lanica. Struktura Integrisane smernice za odreivanje politikih prioriteta EU sa vodeim institucija ciljevima za EU do 2020, koje treba pretoiti u nacionalne ciljeve Rezultat Izvetaji zemalja:\nCilj: Podrka zemljama lanicama pri odreivanju i sprovoenju njihovih strategija u kojima obnavljaju stabilnost svojih nacionalnih ekonomija, pri otkrivanju potencijalnih tekoa i pri vraanju ekonomije odrivom razvoju i odrivim javnim finansijama. Metoda: Jae uzimanje u obzir najvanijih ekonomskih izazova za zemlje lanice uz kalkulisanje posledica po druge zemlje lanice i politike oblasti. Instrumenti: Izvetaji zemalja lanica uz pomo njihovih programa za stabilnost i konvergentnost, zatim odvojene, ali usaglaene preporuke za finansijsku politiku u pozicioniranju prema programu stabilnosti i konvergentnosti, prema nacionalno-ekonomskim disbalansima i tekoama za rast u skladu sa Smernicama opte ekonomske politike\nCilj: Ostvariti naslovne ciljeve o kojim je odlueno na nivou EU kroz odluivanje o sprovoenju odreenih mera na nacionalnom i EU nivou. Metoda: Strateka uloga Saveta iz oblasti u smislu kontrole i nadzora napretka koji je postignut u pogledu dogovorenih ciljeva. Instrumenti: Izvetaji zemalja lanica uz pomo konciznih nacionalnih programa reformi sa informacijama o tekoama za rast i ostvarenom napretku u pogledu ciljeva, zatim politiko savetovanje na nivou EU u obliku preporuka u skladu sa Smernicama opte ekonomske politike (l.121.2)i Smernicama o zapoljavanju(l. 148.)\nto se tie podele nadlenosti za implementaciju strategije Evropa 2020 meu institucijama Unije, glavnu odgovornost za upravljanje celokupnim procesom snosi Evropski savet. Odgovarajui odbori u Savetu ministara rade na implementaciji strategije i ostvarivanju zadatih ciljeva u svojoj oblasti. Komisija prati napredak pri ostvarivanju ciljeva preko indikatora, podstie razmenu meu razliitim politikim nivoima i radi na preporukama za dalje postupanje i sprovoenje inicijativa. Ona podnosi godinji izvetaj o rezultatima Evrope 2020, ocenjuje uspenost sprovoenja naslovnih ciljeva, nacionalne izvetaje, stabilnost i konvergenciju. Na osnovu toga izrie politike preporuke ili upozorenja i podnosi predloge za dalje delovanje kako bi se strategija uspeno realizovala. Uloga Evropskog parlamenta je da mobilie graane i nacionalne parlamente i uestvuje u procesu donoenja zakona. Na uee se takoe pozivaju odbori EU, nacionalni parlamenti, regionalne i lokalne samouprave, socijalni partneri i civilno drutvo.\n3. PRIORITETI STRATEGIJE\nPrema viziji evropske socijalne trine ekonomije 21. veka ekonomija EU treba da bude: inteligentna, odriva i integrativna. Utvruje se da u okviru Unije postoji iroki konsenzus da se radi na izgraivanju ova tri prioriteta do 2020. godine. Istie se da ovi prioriteti podstiu jedan drugi i da se pri njihovom sprovoenju u praksi moraju uzeti u obzir specifinosti svake drave lanice. Investiranje u istraivanje, razvoj i inovativnost, kao i u zelene tehnologije pored toga to predstavlja deo borbe protiv klimatskih promena takoe stvara nove poslovne mogunosti i nova radna mesta. I ulaganje u obrazovanje se dovodi u vezu sa stvaranjem novih radnih mesta i time sa smanjenjem siromatva. S druge strane, Komisija istie da se pri ovim prioritetima ne radi o one size fits all pristupu za sve drave lanice. Smatra se meutim da su oni i pored razlika u stepenu razvoja i ivotnom standardu, izmeu starih i novih lanica, vane za itavu EU-27. Ulaganje u istraivanje i razvoj, obrazovanje, inovativnost i zelene tehnologije treba da doprinese transformaciji tradicionalnih sektora i ruralnih oblasti, ali se uklapa i u potrebe ekonomija zasnovanih na znanju koje pre svega imaju razvijene uslune delatnosti, i time doprinose jaanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije.\nPod ciljem inteligentnog rasta nastavljaju se napori Lisabonske strategije da se izgradi ekonomija zasnovana na znanju. Znanje i inovacija se smatraju motorima ekonomskog rasta. Stoga se proklamuje ulaganje u kvalitet obrazovanja, istraivanje, promovisanje inovativnosti i transfer znanja. Pritom se kljuna uloga pridaje informacionim i komunikacionim tehnologijama. Smatra se da se rast i kvalitetna radna mjesta stvaraju tako to se obezbjede naini da inovativne ideje budu pretoene u nove proizvode i usluge. Kao tri aspekta ovog prioriteta strategije istiu se: inovativnost, obrazovanje i digitalno drutvo. Utvruje se da EU zaostaje za svojim globalnim partnerima u ovim aspektima te da su neophodni pojaani napori u njihov razvoj. U oblasti inovativnosti se vri poreenje sa izdacima koje SAD i Japan izdvajaju za istraivanje i razvoj i utvruje da su manji za 0,6 do 1,5%. U oblasti obrazovanja ukazuje se na veliku uestalost prijevremenog prekida kolovanja. Poto srednji nivo kvalifikovanosti esto ne odgovara potranji na tritu rada, a i obzirom na do preko 20% veeg udela univerzitetski obrazovanih u pojedinim konkurentskim zemljama, istie se potreba za veim udelom stanovnitva sa visokokolskom diplomom. Takoe se eli poveati kvalitet i atraktivnost evropskih univerziteta u globalnim poreenjima. Uz osvrt na obim globalnog trita za informacione i komunikacione tehnologije, zahteva se vee uee evropskih preduzea. Smatra da su evropski inovativni potencijali znatno ogranieni zbog nedovoljne rairenosti interneta velike brzine. Utvruje se da visokobrzinski internet treba da bude stecite razmene znanja, dobara i usluga.\nKako bi se ove tri oblasti unapredile, strategija predlae tri inicijative, koje se fokusiraju na svaku od njih i u kojima se navodi niz zadataka i obaveza koje na nivou EU preuzima Komisija a na nacionalnom zemlje lanice. U okviru inicijative Unija inovacije Komisija izmeu ostalog obavezuje da e unaprediti uslove preduzea za inovaciju, time to e uvesti Jedinstveni EU patent i specijalni Sud za patente, modernizovati copyright i trademark sistem, unaprediti mogunosti zatite intelektualne svojine za mala i srednja preduzea i slino, dok se zemlje lanice pozivaju da osiguraju da postoji dovoljan broj diplomiranih u oblastima prirodnih nauka, matematike i inenjerstva, kao i da se kolski planovi i programi oblikuju tako da podstiu kreativnost, inovativnost i preduzetniki duh. Druge dve inicijative jesu: Digitalna agenda za Evropu, iji je cilj izgradnja Jedinstvenog digitalnog trita zasnovanom na brzom internetu i pristup brzom internetu za sva domainstva; i Mladost u pokretu, koja sadri niz mera za unapreenje atraktivnosti evropskih visokokolskih ustanova, kao i kvaliteta obrazovanja uopte, ostvare i presti i otvoren pristup obrazovnim institucijama, promovie mobilnost uenika i uitelja i poboljaju uslovi za zapoljavanje mladih.\nPod ovim prioritetom strategije Evropa 2020 kombinuju se ekonomski i ekoloki interesi, jer se istovremeno sa efikasnim korienjem resursa i razvojem zelenih tehnologija jaa konkurentnost: Odriv razvoj podrazumjeva izgradnju resursno efikasne, odrive i konkurentne ekonomije, iskoriavanje potencijala liderstva EU u takmienju u razvoju novih procedura i tehnologija, ukljuujui zelene tehnologije. Polazne premise sadrane su u poreenju sa globalnim partnerima u oblastima konkurentnosti, borbe protiv klimatskih promena i istih i efikasnih energija. EU treba da uloi napore kako bi osigurala da na tritu zelenih tehnologija i dalje ima vodee mesto. Kao jedna od kljunih taaka za industrijsku konkurentnost identifikuje se nesmetano funkcionisanje infrastrukture. U pogledu klimatskih promena Evropa 2020 sadri jasan stav o potrebi da se maksimalno iskoriste potencijali novih zelenih tehnologija.Vaan cilj je tzv. energetska sigurnost smanjenje zavisnosti ekonomije i industrije od uvoza nafte, gasa i drugih sirovina iz inostranstva. Sa druge strane, investiranje u efikasno i ekoloko korienje energija znai stvaranje novih radnih mesta: prema izvorima Komisije, ostvarenje ciljeva od 20% obnovljivih energija do 2020. i 20% energetske efikasnosti trebalo bi da stvore vie od milion radnih mesta. Kako bi se EU suoila sa ovim izazovima, u okviru prioriteta odrivog rasta predlau se inicijative Evropa resursne efikasnosti i Industrijska politika u doba globalizacije. Inicijative sadre obaveze i zadatke kako za Komisiju na nivou EU, tako i za zemlje lanice. Tako se u okviru inicijative o industrijskoj politici utvruje da su preduzea u EU, dakle primarna i proizvodna industrija kao i uslune delatnosti, u uslovima svetske krize i rastue internacionalizacije, budu ekoloki orijentisana. Komisija iskazuje spremnost da u saradnju sa akterima preduzeima, sindikatima, akademskim strunjacima, NVO, udruenjima potroaa izradi okvir za modernu\nindustrijsku politiku koja e biti u stanju da izbori sa novim izazovima. Komisija preuzima obaveze obaveze da unapredi uslove za preduzetnitvo, naroito za MSP, izmeu ostalog time to e smanjiti trokove transakcije koji nastaju pri bavljenju preduzetnitvom u Evropi, promovisati clustere i poboljati pristup finansijama. Znaajan deo zadataka tie se: promovisanja restrukturiranja sektora koji imaju potekoe u aktivnostima koje su okrenute budunosti uz pomo sredstava Fonda za prilagoavanje globalizaciji, poveanja konkurentnosti turistikog sektora, razvoja reciklae, transporta i logistike i promociji drutvene odgovornosti preduzea. Od zemalja lanica se oekuje da na nacionalnom nivou inovativna MSPa podre tako to e raspisati javne konkurse koji sadre podsticaje za inovativnost, osigurati ostvarivanje prava na intelektualnu svojinu, smanjiti administrativni teret za preduzea, unaprediti kvalitet legislative i slino.\nTrei prioritet strategije Evropa 2020 i ostvarivanja vizije evropske socijalne trine ekonomije 21. veka ini integrativni rast koji poiva na visokoj stopi zaposlenosti, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji. Pod integrativnim rastom podrazumeva se postizanje visoke stope zaposlenosti, investiranje u kvalifikacije, borba protiv siromatva, kao i modernizacija trita rada, obrazovanja i sistema socijalne zatite. Smatra se da Unija na izazov starenja stanovnitva i rastuu globalnu konkurenciju treba da odgovori maksimalnim iskoriavanjem postojeih potencijala za rad. Kao polazne postavke ovog prioriteta strategije definisane su oblasti zaposlenosti, kvalifikacija i borbe protiv siromatva. U pogledu zaposlenosti Komisija ukazuje na nisku stopu zaposlenosti u odnosu na konkurentske zemlje (66% u odnosu na preko 70% u SAD i Japanu), rastuu potrebu za visokokvalifikovanima na tritu rada (16 miliona do 2020.), kao i injenicu da su nezaposleni naroito izloeni riziku od siromatva. Naroito pogoeni nezaposlenou su ene, mladi i dugorono nezaposleni. Takoe se ukazuje na posledice demografskog razvoja sledeih godina. Smatra se da se u sri reformi koje zemlje lanice moraju sprovesti nalazi neometano funkcionisanje trite rada. U skladu s tim, borba protiv siromatva i socijalne iskljuenosti podrazumeva mere za uklanjanje prepreka za zapoljavanje ena, starijih, mladih, invalida i legalnih migranata. Proklamuje se stvaranje uslova za uspene prelaske u karijeri, sticanje kvalifikacija, poboljanja kvaliteta radnog mesta, propustljivost segmenata trita rada, borbu protiv strukturne nezaposlenosti, aktivnu integraciju kao i socijalnu zatitu koja je primerena i odriva. Zato se predlae modernizacija politike zapoljavanja, obrazovanja i sistema socijalne sigurnosti. Teita postupaka pod ovim prioritetom bie izmeu ostalog: drutvena odgovornost preduzea, pristup institucijama za brigu o deci i drugim licima sa potrebama, implementacija principa flexicurity, omoguavanje prekvalifikacija, smanjenje neravnopravnosti u pristupu zdravstvenoj nezi, zdravo i aktivno starije stanovnitvo i slino. U strategiji se predlau sledee inicijative za Uniju i zemlje lanice u oblastima zapoljavanja, kvalifikacija i borbe protiv siromatva: Agenda za nove kvalifikacije i mogunosti zapoljavanja i Evropska platforma za borbu protiv siromatva.\nU okviru prve inicijative Komisija se obavezuje da e definisati drugu fazu flexicurity agende, razviti nove eme rada (radno vreme, rasporeivanje radnika), olakati mobilnost radnika unutar EU, ulagati u migracionu politiku koja je okrenuta budunosti i fleksibilno odgovara na potrebe trita rada, jaati socijalni dijalog, podstai uenje itavog ivota, razviti zajedniki instrument za sticanje i priznavanje kvalifikacija od osnovnog do obrazovanja odraslih: Evropski okvir za kvalifikacije, kompetencije i okupacije (ESCO) itd. Od zemalja lanica se oekuje da implementiraju flexicurity principe, provere i kontinuirano prate efikasnost sistema poreza i doprinosa, uklone prepreke za samostalno preduzetnitvo, promoviu nove oblike work-life ravnotee, aktivnog starenja i polne ravnopravnosti, socijalni dijalog, uvedu nacionalni okvir za kvalifikacije i na taj nain doprinesu Evropskom okviru za kvalifikacije, razviju partnerstva izmeu sveta obrazovanja i sveta rada pre svega ukljuivanjem socijalnih partnera u planiranje i sprovoenje obrazovanja itd.\n4. INTEGRISANE SMERNICE ZA EVROPU 2020.\nEvropski savet je 26.03.2010.godine na predlog Komisije odobrio nastavak rada na strategiji za rast i zapoljavanje. Savet se sloio oko vodeih ciljeva koje zemlje lanice treba da prevedu u nacionalne ciljeve. Na nivou EU Komisija e se pri implementaciji strategije pre svega oslanjati na 7 inicijativa koje su najavljene u saoptenju o Evropi 2020 od 3.3.2010. Prvi deo integrisanih smernica predstavljaju smernice o optim odlikama ekonomske politike zemalja lanica i Unije, a drugi deo ine odluke Saveta o politici zapoljavanja. U skladu sa Ugovorom ekonomska i politika zapoljavanja su od zajednikog interesa i njihova koordinacija se vri preko Evropskog saveta. Zajedno ova dva legislativna instrumenta ine integrisane smernice Evrope 2020 kao okvir strategije i reformi na nivou zemalja lanica. Na tim osnovama drave e sastaviti nacionalne programe reformi u kojima predstavljaju koje mere nameravaju da sprovedu kako bi implementirale strategiju. Komisija ima kontrolnu funkciju dok e Savet jednom godinje predstaviti ocenu napretka kako na nivou zemalja lanica tako i na nivou EU41. Integrisane smernice za Evropu 2020: Obezbeivanje kvaliteta i dugorone odrivosti javnih finansija. Uklanjanje makroekonomskih disbalansa. Uklanjanje neravnotee u Evrozoni. Optimiranje istraivanja i razvoja i ulaganja u inovacije, jaanje trougla znanja i oslobaanje potencijala digitalne ekonomije. Efikasnije korienje resursa i smanjenje emisije gasova koji izazivaju efekat staklene bate. Unapreenje okvirnih uslova za preduzea i potroae i modernizacija industrijske baze. Poveanje stope zaposlenosti i uklanjanje strukturne nezaposlenosti. Obrazovanje radne snage ije kvalifikacije odgovaraju zahtevima trita\nrada, unapreenje kvaliteta radnog mesta i uenja itavog ivota. Poveanje efikasnosti opteg obrazovanja i obuke na svim nivoima i olakanje pristupa visokokolskim ustanovama. Borba protiv drutvene iskljuenosti i siromatva.\nI deo integrisanih smernica: Ekonomska politika\nU okviru smernice o Obezbeivanju kvaliteta i dugorone odrivosti javnih finansija apeluje se na zemlje lanice da implementiraju strategije budetske konsolidacije u okviru Parta za stabilnost i rast, kao i da ponu sa fiskalnom konsolidacijom najkasnije 2011. godine. Prilikom izrade strategija naglasak je bio na merama kojima se favorizuju porezi koji su povoljni za rast i zapoljavanje i daju prioritet izdacima koji podstiu rast kao to je obrazovanje, kvalifikacije i mere zapoljavanja, istraivanje i razvoj (I&R) i inovacije, kao i investicije u mree, npr. brzi internet, energetska i saobraajna infrastruktura. Takoe se preporuuje da se poreski teret premesti sa rada i zaposlenosti na druge oblasti, npr. aktivnosti koje zagauju okolinu, te da se sistem poreza i doprinosa izgradi tako da se rad isplati (make work pay). Za obezbeivanje odrivosti javnih izdvajanja za stare nalau se tri koraka: brza otplata dugova, reforma javnih sistema za stare i poveanje praga godina za stupanje u penziju. Smernica o uklanjanju makroekonomskih disbalansa (2) fokusira se s jedne strane na posledice ekonomske i finansijske krize, a sa druge na neusklaenost koja nastaje zbog dugorono niske kompetetivnosti. Predmet promena treba da budu fiskalna politika, visina nadnica, strukturne reforme trita, proizvoda, finansijskih servisa i trita rada. Smernica o uklanjanju ravnotee u Evrozoni (3) posebno je znaajna za zemlje lanice sa dugoronim manjkom kompetetivnosti, i sadri apel da se postigne strukturno smanjenje na godinjem nivou. lanice Evrozone su obavezne da vode rauna o akumulaciji prevelikog privatnog zaduenja i divergentnim inflacionim trendovima. Zato Evrogrupa treba da redovno prati makroekonomske trendove i po potrebi izrie upozorenja. etvrta smernica, Optimizacija I&R i ulaganje u inovacije, jaanje trougla znanja i oslobaanje potencijala digitalne ekonomije (4), kao najopirnija zauzima znaajno mesto meu ostalima i u direktnoj je vezi sa jednim od vodeih ciljeva Unije o I&R. Sadraj smernice je I&R na nacionalnom i na nivou EU, sa ciljem izgradnje digitalnog drutva. Na nacionalnom nivou re je o reformama koje obezbeuju primereno javno finansiranje I&R i podstiu vrhunska nauna dostignua i specijalizaciju. Jedno od teita je saradnja (kako meu univerzitetima, institutima, javnim, privatnim i treim sektorom) tako i domaa i meunarodna umreenost, i cirkulacija znanja. Napredak se postie modernizacijom univerziteta i drugih istraivakih institucija, izgradnjom infrastrukture, olakavanjem kooperacije i razmene znanja i promovisanjem atraktivnih karijera i mobilnosti istraivaa.Planira se usklaivanje nacionalnih politika za I&R na nivou Unije, a jedan od ciljeva je unapreenje privatnih investicija u I&R poboljanjem okvirnih uslova. Predviene mere odnose se na: fiskalne podsticaje i druge finansijske instrumente, olakavanje pristupa privatnim finansijama, efektna zatita intelektualne svojine, podsticanje potranje pre svega u oblasti ekolokih inovacija, osnovni\npreduslov za laku akumulaciju i pristup znanju, te da zato razrade odgovarajue okvire i koordiniu izdvojena javna sredstva. Ohrabruje se razvoj online ponude usluga koja je raznovrsna i lako pristupana, kao to je elektronsko obavljanje administracije, elektronski potpis, identifikacija ili plaanje. Vodei cilj Unije u ovoj oblasti obuhvata sledee komponente koje se ele ostvariti do 2020. godine: poveanje investicija u I&R na 3% BNPa, unapreenje uslova za privatne investicije privatnog sektora u I&R, kao i razvoj novog indikatora za merenje inovativnosti. Efikasnije korienje resursa i smanjenje emisije gasova koji izazivaju efekat staklene bate (5): Kao to se navodi u prioritetima, jedno od glavnih teita je da se ekonomski rast uini nezavisnim od korienja resursa. Komisija podstie zemlje lanice i preduzea da reforme u pravcu ekologizacije shvate kao mogunost za rast. Vredni podrke su zeleni rast, obnovljive energije, klimatski rezistentne tehnologije, uteda energije i ekoloke inovacije. Kako bi smanjile emisije, zemljama lanicama se preporuuju regulatorni, neregulatorni i fiskalni instrumenti, npr. da uvedu energetske standarde za proizvode i zgrade, daju prednost zelenim projektima pri javnim nabavkama, podre recikliranje, sprovedu prelazak u resursno efikasnu i low-carbon ekonomiju i slino. Istie se neophodnost da se mere sprovedu koordinisano na nivou Unije, kako bi se iskoristile sinergije, te da za to stoje na raspolaganju sredstva fondova Unije. To naroito vai za saobraajnu i energetsku infrastrukturu kao i za informacione tehnologije. Komisija proklamuje da ta trita budu integrisana, ali i otvorena i kompetetivna. S ovom smernicom je povezan vodei cilj Unije u oblasti ekologije koji predvia da se do 2020. godine : smanji emisija tetnih gasova za 20% u odnosu na nivo iz 1990. godine, ili 30% ako to odreeni uslovi dozvoljavaju; zatim da se povea udeo obnovljive energije na 20% kao i energetske efikasnosti za 20%. Unapreenje okvirnih uslova za preduzea i potroae i modernizacija industrijske baze. U ovoj smernici nastavlja se sa naporima za uspostavljanje trita robe i usluga koje je otvoreno i kompetetivno. Jedinstveno evropsko trite se eli dalje razvijati efektnom primenom pravila i izgradnjom neophodne fizike infrastrukture. Od zemalja lanica se oekuje da preduzmu mere u ovom pravcu: da modernizuju administraciju za preduzetnike, smanje administrativne terete (pre svega uvoenjem interoperabilnih online servisa), uklone poreske prepreke, nastave sa sprovoenjem inicijativa Unije za podrku MSPa, obezbede stabilna finansijska trita i omogue pristup finansijama, tite prava na intelektualnu svojinu i podstiu preduzetnitvo. Drave imaju veliki prostor za delovanje kroz javne konkurse i nabavke, na kojima treba da favorizuju inovativna reenja i da praktikuju takmienje koje je otvoreno i transparentno. Za modernizaciju industrijske baze stoje na punom raspolaganju sredstva fondova Unije.\nII deo integrisanih smernica: Politika zapoljavanja\nSmernicom o poveanju stope zaposlenosti i uklanjanju strukturne nezaposlenosti (7) drave se pozivaju da primene flexicurity-principe u borbi protiv segmentacije trita rada i strukturne nezaposlenosti. Za to im stoje na raspolaganju sredstva Evropskog socijalnog fonda. Kao ciljevi se proklamuju: fleksibilna i sigurna zaposlenost, aktivna politika trita rada, uenje itavog ivota, mobilnost, adekvatni sistemi socijalne sigurnosti kao i jasna prava i odgovornost nezaposlenih da aktivno trae zaposlenje. Za ostvarenje ciljeva, saglasno smernicama, treba izgraditi servise za zapoljavanje i razviti personalizovane usluge za lica najudaljenija od trita rada. Predvieno je takoe da drave izvre procenu svojih sistema poreza i beneficija, kao i javnih servisa u pogledu njihovih mogunosti da prue podrku koja je odgovarajua. U tom cilju se uvode mere za promovisanje aktivnog starenja, polne ravnopravnosti i jednakih zarada, integracija mladih, hendikepiranih, legalnih migranata i drugih ranjivih grupa. Politika work-life balance, saglasno smernici br.7 predvia podrku mladima, starima i enama, merama dugotrajne nege i inovacijama u organizaciji rada. Predvia se otvaranje poslova u oblasti zelenih tehnologija, samozapoljavanje i podrka onima koji prvi put stupaju na trite rada. Jedan od vodeih ciljeva EU, koji e zemlje lanice pretoiti u nacionalne ciljeve, jeste podizanje stope zaposlenosti mukaraca i ena starosti 20-64 godine na 75% do 2020. godine, i to putem vee participacije mladih, starijih i niskokvalifikovanih radnika i bolje integracije legalnih migranata. Obrazovanje radne snage ije kvalifikacije odgovaraju zahtevima trita rada, unapreenje kvaliteta radnog mesta i uenje itavog ivota (smernica 8), ima za cilj pruanje odgovarajuih znanja i vetina koje vode porastu produktivnost i zaposlenosti. Kvalitetno prvo i atraktivno dodatno obrazovanje treba da budu podsticaji za uenje itavog ivota i prue mogunost za dalje kvalifikacije. Podrka je potrebna niskokvalifikovanima i starijim radnicima, dok se istovremeno ulae u obrazovanje i iskustvo visokokvalifikovanih, naroito istraivaa. Vlade i poslodavci, socijalni partneri i biznis akteri treba da zajedniki ulau u razvoj ljudskih resursa. Kako bi unapredili zaposlenost mladih, predvieno je da drave zajedno sa socijalnim partnerima razviju eme koje licima sa zavrenim kolom omoguavaju brzo nalaenje radnog mesta. Za ostvarenje ovih ciljeva takoe stoje na raspolaganju sredstva EU. Poveanje efikasnosti opteg obrazovanja i obuke na svim nivoima i olakanje pristupa visokokolskim ustanovama, predvieno je smernicom 9: U tom smislu neophodno je prilagoavanje sistema obrazovanja brzim promenama na savremenim tritima rada. Reforme pokrivaju sve oblasti od edukacije u ranom detinjstvu do obrazovanja odraslih, u formalnom ali i neformalnom kontekstu. To treba da obezbedi sticanje kljunih kompetencija koje su potrebne svakom pojedincu u drutvu zasnovanom na znanju (zaposlenje, dalje usavravanje, informacione tehnologije). Drave treba da obezbede otvorenost i relevantnost sistema obrazovanja time to e omoguiti fleksibilne putanje obrazovanja u okviru svojih nacionalnih sistema, i razvojem partnerstva izmeu sveta obrazovanje i rada. Od posebne vanosti je poveanje atraktivnost uiteljskog posla, smanjenje broja lica koja naputaju kolovanje i poveanje broja lica koja zavravaju tercijarno obrazovanje. Projektovani cilj EU je smanjenje broja lica koja prekidaju kolovanje na 10%, kao i\npoveanje udela stanovnitva starosti 30-34 godine sa zavrenim tercijarnim obrazovanjem na najmanje 40% do 2020. godine. Borba protiv drutvene iskljuenosti i siromatva (smernica 10), ini bitnu komponentu strategije Evropa 2020: Cilj je da se u predvienom periodu radi na obezbeivanju jednakih ansi, ukljuujui pristup uslugama koje su dostupne, kvalitetne i odrive, pre svega u zdravstvenom sistemu. Borba protiv socijalne iskljuenosti podrazumeva unapreenje participacije na tritu rada, uenje itavog ivota i mere aktivne ukljuenosti. Sisteme socijalne sigurnosti i penzija treba modernizovati na taj nain da efikasno obezbede sigurnost primanja i pristup zdravstvenoj nezi i da istovremeno budu finansijski odrivi. Sistemi beneficija treba da se fokusiraju na obezbeivanje sigurnosti primanja u periodima tranzicije, kao i na redukovanje siromatva pre svega grupa koje su naroito izloene riziku socijalne iskljuenosti: porodice sa jednim roditeljem, manjina, hendikepiranih, dece i mladih, starijih mukarca i ena, legalnih migranata. Naslovni cilj EU u ovoj oblasti, koji e zemlje lanice konkretizovati u okviru nacionalnih ciljeva, jeste smanjenje broja Evropljana koji ive ispod nacionalne granice siromatva za 25%, to ini 20 miliona stanovnika Unije.\n5. STRATEGIJA EVROPA 2020 I BiH\nBosna i Hercegovina je opredjeljena za ulazak u Evropsku Uniiju to je i pokazala u naporima koje je uloila u ispunjavanju predpristupnih obaveza. Integracijski procesi koje Bosna i Hercegovina mora proi na svom putu ka Evropskoj Uniji obavezuju da se posebno obrati panja i da poseban znaaj praenju politike Evropske unije kada je rije o strategiji Evropa 2020 i Evropskoj Uniji kao i sadanjem Okvirnom programu FP7 te buduem programu Horizont 2020. Usklaivanje domaeg zakonodavstva i regulativa sa standardima EU treba da ima najvii prioritet kao za entitetske tako i za vlast na nivou drave. Evropa 2020 je platforma koja Bosni i Hercegovini moe ii u korist jer u osnovi ona predstavlja podsticanje rasta Evropske Unije u svim podrujima djelovanja. Evorpska Unija jasno je opredjeljena za nastavak pruanja pomoi zemljama u tranziciji kroz savjete u smislu kreiranja politika djelovanja, ali i u vidu finansijske pomoi. Dalji napori na provoenju strukturnih reformi, fiskalne konsolidacije, te reformi u vezi s Evropskom Unijom, ukljuujui prihvatanje strategije Evropa 2020. trebali bi ubrzati oporavak i razvoj Bosne i Hercegovine. Naalost, Bosna i Hercegovina mora da se prvo okrene osnovnim stvarima kao to je rjeavanje preostalih politikih pitanja u zemlji pa zatim i u regionu u interesu stvaranja politike stabilnosti i predvidivosti, zavretku tranzicijskog procesa i okupljanju svih politikih i naunih kapaciteta oko projekata iji krajnji cilj treaba da bude stvaranje pogodnog tla za dolazak stranih investicija a samim tim i oporavak i ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine.\nU junu 2010. godine Evropski savjet je usvojio prijedlog Komisije o strategiji za rast i zaposlenost Evropa 2020. Odgovarajui na kritiku da prethodna Lisabonska strategija nije uspjela izmeu ostalog zbog jednostrane fokusiranosti na ekonomski rast i zaposlenost, Evropska Komisija istie tri meusobno povezana prioriteta: inteligentni, odrivi i integrativni rast. Strategija se fokusira na pitanja novih stratekih opredjeljenja, prioriteta, sektorskih inicijativa i integrisanih smjernica u oblasti ekonomske politike i politike zapoljavanja. Posebna panja posveena je dinamici implementacije, zadacima Unije i obavezama drava kako lanica tako i onih koje to ele postati u realizaciji vodeih ciljeva. Ovom strategijom posebno je istaknut je znaaj ekoloke i socijalne komponente u otklanjanju uoenih tekoa i dostizanju projektovanih ciljeva u narednom periodu. Evropa 2020 ini osnov za nacionalne programe reformi u kojima e biti konkretizovane mere u cilju implementacije strategije. Komisija ima kontrolnu funkciju dok e Savjet jednom godinje predstaviti ocjenu napretka kako na nivou zemalja lanica tako i na nivou Unije. Strategija ima posebno mesto u procesu pridruivanja i pristupanja novih lanica i oceni postignutog napretka. Bosna i Hercegovina kao potencijalni kandiat za lanstvo u Evropskoj Uniji moe da ima velike koristi od Strategije Evropa 2020, prvenstveno putem mogunosti ekonomskog rasta, poom i preko IPA fondova koji e pratiti novu srtategiju Evropske Unije. Na taj nain mogu se oekivati i nove investicije to bi trebalo rezultirati i smanjenjem nezaposlenosti to predstavlja jedan od glavnih problema s kojma se susreu sve zemlje u okruenju pa tako i BiH. Ipak pred Bosnom i Hercegovinom je dug put do punopravnog lanstva u EU, a procesi reformi i usaglaavanja zakonodavne i druge regulative sa propisima EU idu isuvie sporo.\n1. Fond za otvoreno drutvo,Vodi kroz strategiju Evropa 2020, 2011,Beograd, Srbija 2. European Commission (2010); Europe 2020 A European strategy for smart, sustainable and inclusive growth 3. Jakupovi, S. ,Prezentacija Improving living standards and social inclusion in time of crises , EDASOL 2012, Banja Luka\nDocuments Similar To Strategija razvoja Seminarski\nMore From codeb


"Furija" uskoro bez Pikea\n- Svetsko prvenstvo u Rusiji biće moje poslednje takmičenje u dresu Španije. Razmislio sam o tome. Ne govorim "vruće glave" - rekao je Pike\nVIDEO: Kako se Pike sprdao sa Ronaldom?\nBarselona je trijumfom nad Granadom odbranila krunu u Španiji. U glavnom gradu Katalonije priređeno je slavlje sa navijačima, a u otvorenom autobusu, u centru pažnje je bio štoper Đerar Pike.\nBarselona je na korak do plasmana u četvrtfinale Lige šampiona posle pobede na "Emiratima" protiv Arsenala 2:0. Međutim, mediji, posebno britanski, najviše se bave namernim žutim kartonom koji...


Barža - Blic Online\nBarža na Dunavu se otkačila i krenula nekontrolisano prema Mostu slobode\nBarža sa jednog broda na Dunavu koji se nalazio pored plaže Mačkov sprud između Novog Sada i Sremske Kamenice otkačila se i nekontrolisano krenula nizvodno.\nVRIŠTEĆI BEŽALI SA PLAŽE Vatromet izazvao požar i eksploziju, hiljade ljudi evakuisano u Australiji\nOduševljenje u novogodišnjoj večeri se na jednoj australijskoj plaži pretvorilo u užas, kad je došlo do eksplozije i požara na barži sa koje je puštan vatromet, svega nekoliko metara udaljenoj od ljudi, preneo je portal News.com.au.\nNEZGODA NA DUNAVU Barža udarila u stub mosta\nTeretna barža udarila je danas posle podne u stub mosta "Varadinska duga" na Dunavu u Novom Sadu.\nCarinici uočili sumnjiv čamac na Dunavu, a na njemu nešto vredno DVA MILIONA (VIDEO)\nCarinici na Dunavu zaplenili su 10 tona nafte krijumčarene nafte, baržu i čamac koji ju je vukao, ukupne vrednosti oko dva miliona dinara, saopštila je danas Uprava carina.\nVoda iz pogona u Vinči može da se koristi za piće nakon prevrtanja barže sa piritom\nVoda iz pogona u Vinči može da se koristi za piće, tri dana posle prevrtanja barže sa piritom u Luci Beograd, saopštio je Gradski zavod za javno zdravlje Beograda (GZJZ).\nLeštane i Vinča i danas bez vode, "Vodovod" tražio novu analizu zagađenosti Dunava\nBeogradski "Vodovod" će sutra odlučiti da li da pusti u rad proizvodni pogon "Vinča", jer je po preporuci stručnjaka gradskog Zavoda za javno zdravlje uzorkovanje Dunava urađeno i danas. Podsećamo, Agencija za zaštitu životne sredine danas je objavila da voda u Dunavu nije štetna po ljude, nakon što je juče u nju izručeno 845 tona piritskih izgoretina sa barže "Sloga".\nAgencija za zaštitu životne sredine: Dunav nije zagađen\nReka Dunav nije zagađena nakon prevrtanja barže natovarene piritom u sidrištu Luke Beograd, saopštili su danas iz Agencije za zaštitu životne sredine Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine Srbije.\nDanas rezultati analize vode nakon potonuća barže na Dunavu\nDanas bi trebalo da budu poznati rezultati analize vode nakon potonuća barže na Dunavu, najavila je Agencija za zaštitu životne sredine.\nZbog prevrtanja barže zaustavljena proizvodnja vode u pogonu "Vinča"\nJKP „Beogradski vodovod i kanalizacija” je danas u 10 sati preventivno zaustavilo proizvodnju vode na pogonu za proizvodnju „Vinča” zbog prevrtanja barže na Dunavu, saopštavaju iz ovog preduzeća.\nHavarija na Dunavu: Rezultati analize vode u narednih 48 sati\nBarža dužine oko 50 metara pod teretom prevrnula se jutros u 7 i 20 na sidrištu Luke "Beograd", a prema rečima načelnika Uprave za vanredne situacije u Beogradu Radeta Miloševića nema informacija da je prilikom prevrtanja neko povređen. Gradski Zavod za javno zdravlje i Agencija za zaštitu životne sredine uzeli su uzroke vode, a rezultati analize biće poznati sutra ili prekosutra\nMisteriozna barža u Zalivu San Francisko: Da li je ovo tajno "Guglovo" plovilo?\nMisteriozni tegljač kod San Franciska privukao je pažnju javnosti zbog priča koje se mogu čuti, a po kojima dotično plovilo predstavlja tajnu Guglovu opremu.\nNesreća na reci u Sibiru - šestoro mrtvih, 47 povređenih\nŠest osoba je danas poginulo, a 47 povređeno u sudaru broda i barže na reci u Sibiru, na 10 kilometara od Omska.\nUkrali sedam tona đubriva sa tankera\nZbog sumnje da su 26. oktobra na Dunavu, kod stare luke u Smederevu, sa usidrene rumunske barže ukrali sedam tona veštačkog đubriva uhapšeni su Vlada D. (32) i Danijel N. (26), obojica iz Kovina.\nBrod udario u most u Novom Sadu\nNešto pre 22 časa rumunski brod je udario u srednji stub privremenog drumsko-železničkog mosta u Novom Sadu, pri čemu se jedna od barži koje je gurao odvojila. U nezgodi kako saznajemo nije bilo povređenih, a brod je privezan sa sremske strane obale.\nZaplenjeno 10.000 litara dizel goriva\nSrpski carinici su 15. decembra tokom noćne akcije koju su organizovali na kopnu i na reci Dunav prekinuli krijumčarenje pogonskog goriva sa brodova i tom prilikom su zaplenili oko 10.000 litara dizel goriva.\nSMEDEREVO - Policija je juče uhapsila Novicu P. (38) iz Smedereva zbog sumnje da je sa barže, koju je dovukao rumunski brod “Merkur 206”, ukrao oko 800 kilograma otpadnog lima.\nBangladeš: Posle prevrtanja trajekta 50 nestalih\nOko 50 putnika trajekta koji se prevrnuo kada je u njega udarila barža s peskom, u reci Šitalakija u Narajanganju, 20 kilometara od Dake, glavnog grada Bangladeša, vode se kao nestali, saopštila je danas policija.


Dačić smenio načelnika beogradske policije - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Dačić smenio načelnika beogradske policije\nDačić smenio načelnika beogradske policije\nOd HaberNews - 19. Septembra 2013. 0 48 Podeli na Fejsbuku\ntweet Premijer Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić smenio je načelnika beogradske policije generala Stevana Bjelića na predlog direktora policije Milorada Veljovića, javio je “alo.rs”.\nKako “alo.rs” saznaje predlog za smenu prvog čoveka beogradske policije stigao je na sto Ivice Dačića još u ponedeljak.\nStevan Bjelić više nije na mestu načelnika beogradske policije. Jutros sam potpisao predlog direktora policije Milorada Veljovića o razrešenju Stevana Bjelića sa mesta šefa beogradske policije. Uskoro će na tu funkciju biti postavljena nova osoba – poručio je za “alo.rs” Ivica Dačić. Kako je “Blic” ranije pisao, u policiji najavljuju da će do kraja godine biti još smenjivanja u najmanje tri policijske uprave i da na listi nisu samo načelnici. Čistke funckionera uslediće zbog sumnje da su deo “interesnih grupa”, ali i zbog boljeg funkcionisanja policije. Optužbe za zapošljavanje rodbine, maltretiranje, propuste…\nDačićev povratak iz SAD se čeka zbog dogovora ko bi mogao da nasledi Bjelića, a u policiji smatraju da bi na to mesto trebalo da dođe neko ko je već u Upravi. Smena generala Bjelića bila planirana još pre pola godine, ali tada nije bilo volje pojedinih političkih partija.\nBjelić je tako ostao na mestu načelnika uprkos optužbama za zapošljavanje najmanje desetak članova uže i šire porodice na rukovodećim mestima, prijava za maltretiranje i propuste u radu.\ntweet Prethodni tekstŠpanija očerupala „Orlove“Sledeći tekstIzvještaj UN stručnjaka: Hemijsko naoružanje su upotrijebile Assadove snage HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Vesti, 13.08.2021, 10:00 AM\nTikTok mogu da koriste ljudi svih uzrasta, ali je ipak popularniji među mlađom populacijom. Zato je TikTok najavio da će radi bolje zaštite svojih mlađih korisnika uvesti nove bezbednosne funkcije osmišljene da zaštite tinejdžere dok koriste aplikaciju.\nJedna od tih bezbednosnih funkcija za mlađe korisnike će biti opcija za DM-ove koja će biti podrazumevana a koja će sprečiti da mladi korisnici primaju poruke od bilo kog. Pre ovoga i za sve ostale koji su stariji, podrazumevano je bilo podešeno na „Prijatelji“, što znači da je moguće slati i primati poruke od ljudi koje pratite i koji su vam uzvratili praćenje.\nTikTok će takođe uvesti svojevrsni policijski čas u svoju aplikaciju, gde oni od 13-15 godina neće primati push obaveštenja posle 21h, a oni od 16-17 posle 22 sata. To ih neće sprečiti da koriste aplikaciju, ali je verovatno ideja da ako deca ne primaju obaveštenja od aplikacije, ona će im manje odvlačiti pažnju.\nApple i Google već imaju neki oblik roditeljskog nadzora kada su u pitanju iOS i Android, pa će ovo biti samo dodatne funkcije za neku vrstu zaštite dece. „Naš prioritet je osigurati tinejdžerima na TikToku bezbedno iskustvo prilagođeno njihovom uzrastu dok stvaraju i dele na našoj platformi“, kažu iz kompanije.


Kako otkriti Daunov sindrom u trudnoći | VERACITY Beo-lab\nDaunov sindrom se javlja kao posledica trizomije hromozoma 21. Umesto dva hromozoma 21 (dizomija), u ovom sindromu ih je tri, zato se i zove „trizomija 21“.\nprevremeno starenje i\nDakle, trudnica neće osetiti nikakve simptome ukoliko plod ima Daunov sindrom.\nVerovatnoća za postojanje Daunovog sindroma se tokom trudnoće može proceniti odgovarajućim skrining testovima.\nNa ultrazvučnom pregledu ginekolog može uočiti: manja glava bebe u odnosu na ostatak tela, kratak vrat, dužina prstiju bebe je manja nego što je uobičajeno, položaj očiju u kome su oči iskošene na gore…\nOdojče sa Daunovim sindromom na rođenju može imati normalnu veličinu, međutim, deca sa ovim stanjem se razvijaju sporije u odnosu na decu koja ovo stanje nemaju.\nOsobe sa Daunovim sindromom obično imaju neki stepen intelektualnog disabiliteta, obično blag do umeren.\nUnutar svih telesnih ćelija nalaze se sitne strukture zvane hromozomi. Oni nose gene koji određuju način našeg razvoja. Uobičajeno je da svaki čovek ima 23 para hromozoma u svakoj ćeliji.\nKada naš organizam stvara specijalne ćelije potrebne za oplodnju, parovi hromozoma se dele i rearanžiraju. Nekada se ovi parovi hromozoma ne podele ispravno, što dovodi do toga da bebine ćelije imaju dodatnu kopiju hromozoma, u ovom slučaju hromozoma broj 21.\nOva pojava ima za poskledicu pojavu Daunovog sindroma kod fetusa i razlog je što se ovaj sindrom zove još i Trizomija 21.\nSaznajte više o VERACITY prenatalnom testu Beo-lab laboratorija.


Nastavlja se akcija čišćenja kompanije\nU proteklih nekoliko meseci Carnexov Tim za upravljanje otpadom posebnu pažnju je posvetio identifikovanju i sakupljanju raznih vrsta otpada u svim poslovnim centrima. Ovo je neophodno kako bi se redovno vodila dnevna evidencija o nastalim količinama otpada i redovno ažuriralo stanje u magacinima otpada. U zadnjih nekoliko meseci na reciklažu ovlašćenim firmama uz Dokument o kretanju otpada Carnex je predao 40 tona otpada od gvožđa, sedam tona otpadnog aluminijuma, više od sedam tona presovanog otpadnog kartona, četiri tone otpadnog drveta, manju količinu plastičnog otpada, odnosno otpadnih toner kaseta. Takođe je na reciklažu uz poštovanje svih zakonskih propisa predato više od pet tona otpadnih pneumatskih guma.\nČak 2.300 kilograma elektronskog i električnog otpada, poput starih kompjutera, kućišta računara, štampača, fotokopir aparata, telefona ili kalkulatora, koji se zbog svojih sastavnih komponenata tretiraju kao opasan otpad, predato je na reciklažu. Ovakvu vrstu otpada mora da prati karakterizacija, kao i dokument o kretanju opasnog otpada, dok se prezimanje vrši uz prethodnu obaveznu najavu kretanja elektronskog i električnog otpada Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja.


Održana onlajn Osnovna obuka za posrednike – medijatore | PARTNERS-SERBIA\nPartneri Srbija i ADR Partners doo, uz podršku Nacionalnog udruženja medijatora Srbije (NUMS), organizovali su, od 18. do 22. oktobra 2021. godine onlajn akreditovanu Osnovnu obuku za posrednike – medijatore. Obuka je organizovana u skladu sa Pravilnikom o programu obuke za posrednika („Službeni glasnik RS” br. 146/14).\nKroz seriju predavanja i interaktivnih simulacija, 14 polaznika imalo je priliku da se upozna sa pravnim okvirom za primenu medijacije u Srbiji, regionalnim iskustvima i međunarodnim standardima u ovoj oblasti, da savlada osnovne veštine komunikacije, upravljanja konfliktima i pregovaranja, detaljno se upozna sa fazama postupka medijacije i najvažnijim etičkim pitanjima, kao i da se oproba u ulozi medijatora kroz simulacije hipotetičkih slučajeva. Tokom obuke predstavljeni su i analizirani primeri iz prakse medijatora u Srbiji, Velikoj Britaniji i SAD, kao i najvažniji izvori i resursi iz međunarodne medijacijske prakse.\nE-learningMedijacijaVladavina pravaPartneri SrbijaVestiUpravljanje konfliktima


Nerealne priče o regionalnom liderstvu Srbije\nPredsednik Srbije Boris Tadić, premijer Mirko Cvetković i ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić na samitu sa evropskim liderima u Novom Sadu, juni 2009.\nSrbija ima potencijal da postane regionalni lider u promovisanju dobrosusedstva i poverenja među državama, rekao je nedavno srpski premijer Mirko Cvetković na skupu u Americi koji je organizovala uticajna Heritidz fondacija.\nSrpski visoki zvaničnici svako malo daju izjave da je Srbija lider na Zapadnom Balkanu. To liderstvo o kome oni govore mešavina je megalomanskih mitova, provincijalizma i nerealnih želja jer ga stvarnost Srbije – i duhovna i politička i ekonomska - ne samo ne dokazuje nego direktno demantuje, ocenjuju sagovornici Radija Slobodna Evropa.\nKakav odjek srpska ničim zasnovana hvastanja o regionalnom liderstvu imaju u Evropi?\n"Ako se time hoće reći da Srbiju slede susedi u regionu, da se rukovode njenim primerom, onda imam prilično velike sumnje u njenu lidersku poziciju", kaže Franziska Katharina Brantner.\nFranziska Katharina Brantner, nemačka evropska parlamentarka i članica Odbora za spoljašnju politiku Evropskog parlamenta, nije uverena da je Srbija lider u regionu i to u izjavi za naš radio ovako obrazlaže:\n“Srbija svakako igra veoma važnu ulogu u regionu, ona, dakle, zaista jeste značajan regionalni činilac, ali liderstvo podrazumeva i da vas drugi slede, a ja nisam sigurna da sve ostale regionalne države slede primer Srbije. Drugim rečima, sve zavisi od toga šta se podrazumeva pod liderstvom. Ako to znači da je zemlja važan faktor, onda Srbija to svakako jeste, ali ako se time hoće reći da Srbiju slede susedi u regionu, da se rukovode njenim primerom, onda imam prilično velike sumnje u njenu lidersku poziciju. Trenutno u Srbiji imamo takođe veoma tešku unutrašnjepolitičku situaciju. Nadam da će iz nje kao pobednici izaći oni koji su za napredak i saradnju i koji su u stanju da se postave kako treba sa teškim nasleđem prošlosti, ali mislim da je to još uvek otvorena bitka”, kaže Brantner.\nIzjave o liderstvu u regionu ne dolaze samo iz Srbije, kaže za Radio Slobodna Evropa Laslo Varga, predsednik skupštinskog Odbora za evropske integracije, ali dodaje da ocene te vrste koje stižu iz Beograda svakako ne doprinose napretku međususedskih odnosa u regionu.\n“Generalno mislim da su te izjave u osnovi poruke upućene domaćoj javnosti, iako ponekad i susedima. One u suštini ne doprinose cilju da jedna zemlja zaista postane lider. Naime, liderstvo se ne postiže izjavama nego ispunjavanjem određenih standarda, bilo u političkoj sferi – u procesu evropskih integracija, bilo u ekonomskoj, gde su parametri visina bruto društvenog proizvoda, privredni rast, nivo zaposlenosti itd”, ocenjuje Varga.\nKosturi u sopstvenim ormarima\nU modernom svetu uzajamne zavisnosti i isprepletenosti, u kome su državne granice sve mekše i u kome regioni različitih država uspostavljaju prekograničnu saradnju, odavno je anahrona priča o liderstvu država.\nDa bi postala regionalni lider i uzor drugima, primećuju analitičari, Srbija bi najpre morala otvoriti kovčeg sopstvene prošlosti i počinjenih a još nepriznatih zločina.\nOsim toga, često se u regionu, ali i u samoj Srbiji, čuju ocene da bi, s obzirom na strahote ratne prošlosti devedesetih i ulogu koju je imala u njima, Srbiji u najboljem interesu bilo da se kloni svake priče o liderstvu u regionu, čak i kad bi imala neke realnije pretpostavke za to.\nDa bi postala regionalni lider i uzor drugima, primećuju analitičari, Srbija bi najpre morala otvoriti kovčeg sopstvene prošlosti i počinjenih a još nepriznatih zločina. Suočiti se, dakle, sa kosturima u sopstvenim ormarima, a uporedo s tim izliti temelje pravne države, demokratije i tržišne ekonomije.\nAktuelna Srbija je, nažalost, uradila sve samo ne to. Mnogi domaći počinioci ratnih zločina šetaju slobodno, dok srpsko pravosuđe od inostranstva traži optužene ili osumnjičene iz susednih zemalja, da bi na kraju dana doživelo pravnu i političku bruku.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić i predsednik RS MIlorad Dodik u Banjaluci, 15. aprila 2011\nDeklarativno se podržava BiH, ali se posećuje samo RS i njen čelnik, koji istrajno ruši Bosnu. Crnogorci su u Enciklopediji Srbije definisani kao Srbi.\nZa to vreme, sudbinu Srbije kroje tajkuni i korumpirane političke elite. U njoj je 700.000 gladnih i milion nezaposlenih.\nOd domaćinstava koja jedva preživljavaju mogla bi se napraviti tri grada – to je nedavno morala da prizna čak i vlast. Ili, kako reče ministar Rasim Ljajić – u Srbiji je siromašan svako ko nije bogat jer je čitava srednja klasa nestala.\nSrbija je na drugom mestu u svetu po broju dece koja iz nje odmah posle škole beže, a po raširenosti i ukorenjenosti korupcije takođe je na dnu svetske tabele.\nProdužavanje istorije unapred\nZemlja koju opisuju ovakvi podaci definitivno ne može nikome biti model, a floskule o regionalnom liderstvu Srbije, kaže Vatroslav Vekarić, član Saveta za međunarodne odnose Ministarstva spoljnih poslova, služe za unutrašnju upotrebu. One, dodaje, nisu ništa drugo do “jedan provincijalni sindrom i jedan provincijalni simptom jedne političke nezrelosti”.\nLiderstvo se stiče na osnovu nekih objektivnih paremetara, a ne na osnovu projekcija, želja i “produžavanja istorije unapred”. Srbija bi, naglašava Vekarić, trebalo najpre da prihvati realnosti u regionu, umesto što gradi svoje mesto nipodaštavanjem susedstva i okoline.\n“Treba razumeti da postoje različiti interesi i različiti akcenti u\n“Srbija jeste lider u regionu zato što može kada god hoće prouzrokovati probleme u većini susednih država u regiji. To njoj daje status regionalne sile, a ne njena ekonomija ili njena vojska", kaže Zijad Bećirović.\npristupu otvorenim pitanjima, u konfliktnim područjima kao što je Bosna, kao što je Kosovo, kao što su odnosi Srbije i Crne Gore koji su takođe opterećeni mnogim nerazumevanjima. Ako se želi biti lider, treba shvatiti da se ne može nipodaštavanjem susedstva i okoline graditi svoje mesto i stvarati pozicija lidera”, opominje Vekarić.\nSrbija je u regionu, na žalost, pre deo problema nego deo rešenja, kaže za Radio Slobodna Evropa Zijad Bećirović, direktor ljubljanskog Instituta za bliskoistočne i balkanske studije.\n“Srbija jeste lider u regionu zato što može kada god hoće prouzrokovati probleme u većini susednih država u regiji. To njoj daje status regionalne sile, a ne njena ekonomija ili njena vojska. Vrlo često se dešava da Srbija svojim uplitanjem i u Crnoj Gori, i u Bosni i Hercegovini, i u Hrvatskoj, i na Kosovu stvara probleme u regiji. Licitiranje tim regionalnim liderstvom nije dobro ni za samu Srbiju. Mislim da bi se i Srbija i druge države regije više trebale okrenuti same sebi, manje pričati a više raditi i ne baviti se poređenjima između slabih zemalja. Srbija i druge zemlje regije treba da se porede sa najboljima u Evropi, a ne da se bave pitanjima da li je Srbija bolja od Hrvatske ili Kosova ili Crne Gore. To služi samo za unutrašnjepolitičke potrebe i podizanje političkih tenzija. Ta politička retorika, kao što pokazuje i aktuelna unutrašnjepolitička kriza u Srbiji, nije proporcionalna pokazateljima stanja u srbijanskom društvu”, ocenjuje Bećirović.


Đorđević: Fon Kramonova da se izjasni o napadima na Srbe na KiM! Oni koji su je doveli da objasne šta kosovska lobistkinja radi u Beogradu - Politički.rs\nFoto: Nova.rs/ Zoran lončarević, Printscreen, In4s.net\nPredsednik pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević komentarisao je danas izjavu izvestiteljke Evropskog parlamenta za Kosovo, Viole Fon Kramon, o zahtevu za dalju integraciju severa Kosova i Metohije u prištinski sistem.\nĐorđević je istakao da ne treba zaboraviti da je Fon Kramon, prema njenim sopstvenim rečima, „neplaćeni kosovski lobista“.\n„Aleksandar Vučić je već integrisao pravosuđe, tužilaštvo policiju, energetiku, telekomunikacije u tzv. kosovski sistem. Integracijom jedinih preostalih srpskih institucija na severu Kosova, a to su prosveta i zdravstveni sistem, pokušava se potpuno izbrisati srpski narod iz pokrajine“, kaže predsednik Oslobođenja.\nOn je objasnio da srpska deca ne bi smela da uče „albansku kvazi istoriju“, ističući da u udžbenicima stoje izmišljotine poput tvrdnji da su manastiri Dečani i Gračanica „albanski“.\n„Što se tiče zdravstvenog sistema, svi znaju da on na Kosovu i Metohiji ne postoji van srpskog zdravstva. Čak se i Albanci leče u srpskim ustanovama. Ukinite to i ukinuli ste Srbima fizički opstanak“, dodao je Đorđević.\nOn je prozvao Fon Kramonovu zato što se ne oglašava povodom čestih napada na Srbe u pokrajini, uključujući i prebijanja u Novom Brdu i Vučitrnu, ali i šikaniranje povratnice Dragice Gašić u Đakovici.\n„Umesto toga, Fon Kramonova lupeta o garantovanim mestima za manjine u tzv. kosovskom parlamentu, što pokazuje da se o Kosovu i Metohiji očigledno obavestila čitajući neki članak sa vikipedije“, kaže lider Oslobođenja, aludirajući na slabu obaveštenost izvestiteljke Evropskog parlamenta.\n„Pozivam one koji su je doveli u Beograd da gleda zapaljene deponije, a to su Nebojša Zelenović i pokret Ne davimo Beograd, da utiču na Fon Kramonovu da kaže koju reč o napadnutim Srbima i uopšte da objasne šta kosovska lobistkinja radi u Beogradu“, dodaje Đorđević.\nOn je takođe pozvao medije „koji je ovih dana intervjuišu“, da upitaju Fon Kramonovu o ugroženoj bezbednosti Srba na Kosovu i Metohiji.\nTags: KOSOVO I METOHIJA MLAĐAN ĐORĐEVIĆ VIOLA FON KRAMON\nPrevious Majić: U Srbiji se PO PRAVDU ide kod SULTANA, pravosuđe je potupno marginalizovano\nNext Zašto se Vučić u Beloj kući nije pobunio protiv izraelskog priznanja Kosova?


Sve više lokala u Novom Sadu Pet friendly - na kafu, odmor... sa ljubimcem\nPet frendli objekti rastući trend\nSve više ugostitelja odlučuje se za proširenje svojih usluga i dozvoljen pristup gostima sa svojim kućnim ljubimcima. Tim povodom, održana je druga panel diskusija u Privrednoj komori Vojvodine, na temu: "Kategorizacije i standardizacije pet frendli usluga".\nS obzirom na to da je broj kućnih ljubimaca po domaćinstvu u porastu i da su pet frendli objekti rastući trend, ipak, svest o takvoj vrsti ugostiteljstva kod nas još uvek nije visoko razvijena, pa ukoliko želite da pronađete smeštaj, u kome biste prenoćili sa svojim kućnim ljubimcem, bilo bi vam potrebno dosta strpljenja i volje da ga pronađete.\n"Svesnost svakako u nekom našem okruženju je na nižem nivou, odnosno još uvek kod nas imate tablu ukoliko je nešto pet frendli, inače se podrazumeva da nije. U svetu sve više je praksa da se zapravo stavljaju zabrane samo ukoliko negde, ipak, kućni ljubimac nije poželjan sa vama", kaže Andrea Mladin, pet travel advajzer, prenosi RTV.\nDiskusija je namenjena prvenstveno ugostiteljima, koji žele tržišno da se pozicioniraju, u cilju unapređenja, proširenja i poboljšanja sopstvenog biznisa. Više o toj temi rekli su partneri na ovom panelu, među njima i Fakultet za sport i turizam.\n"Ta uloga je svakako nezaobilazna, međutim nije jedina, jer tu postoji čitav lanac ljudi koji doprinose da se stvaraju, odnosno, dobro kreiraju ljudski resursi, odnosno, ljudski potencijali, koji će moći da odgovore na adekvatne zahteve tržišta, pogotovo u ovom periodu koje je prožeto, ja bih rekao, konstantnim promenama", kaže dr Srđan Milošević, Fakultet za sport i turizam.\nNa skupu se govorilo o sistemskom rešenju, kao i o bitnosti vaspitanja i socijalizacije kućnih ljubimaca.\n"S jedne strane, mi težimo da učimo vlasnike da lepo vaspitan pas, nebitno da li je mali ili veliki, da li ima 5 kilograma ili 50, on može bukvalno da ide gde god sa vlasnikom. Što znači da mi moramo da radimo na edukaciji društva uopšte", kaže dr Dunјa Kovač, Kinološka akademija.\nKako bismo se približili evropskim vrednostima, kojima težimo, podizanjem svesti o takvoj vrsti ugostiteljstva i otvaranjem novih pet frendli lokala stvaraju se nove mogućnosti za turistički rast i veliku posećenost turista sa svojim ljubimcima, kako bi se osećali dobrodošlo, zaključak je na drugoj panel diskusiji.\nkućni ljubimci Novi Sad pet friendly


Rusi sređuju srpske pruge, niče i novi centar - Gradjevinarstvo.rs\nRusi sređuju srpske pruge, niče i novi centar\n28.09.2018. | Beta\nU Srbiji sve što se radi na železnici, radi se po evropskim standardima, bilo da je reč o modernizaciji ili održavanju pruga.\nTo je istakla ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović koja je razgovarala sa generalnim direktorom RŽD International Sergejom Pavlovim o realizaciji projekata koji se finansiraju iz ruskog kredita za modernizaciju železnice i potencijalnim novim projektima, saopšteno je posle sastanka.\n- U Srbiji sve što se radi na železnici, radi se po evropskim standardima, bilo da je reč o modernizaciji ili održavanju pruga, i RŽD je to i do sada poštovao. Zato želimo da razgovaramo i o novim projektima, kao što su izgradnja novog dispečerskog centra na železnici, nastavak rekonstrukcije pruge Beograd-Bar, kao i pruge Niš-Preševo - rekla je Mihajlović.\nRazgovarano je i o održavanju deonica na čijoj modernizaciji je radila kompanija RŽD, kao i o aktuelnim radovima na modernizaciji i rekonstrukciji pruge Stara Pazova-Novi Sad.\n- Projekat rekonstrukcije i modernizacije pruge Stara Pazova-Novi Sad odvija se veoma dobro, a pored ruskih izvođača, radi i velikih broj srpskih preduzeća - rekao je Pavlov, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.


Ilon Mask želi da poveže mozak sa računarima — Pokrenuo novi startap, Neuralink - startit\nIlon Mask želi da poveže mozak sa računarima — Pokrenuo novi startap, Neuralink\nNakon elektronskog plaćanja, automobila i raketa, poznati preduzetnik nastavlja sa čipovima koje će biti moguće ubaciti u ljudski mozak.\nStrahinja Krstić - 28. Mart, 2017.\nJuče je u javnost izašla informacija o novoj inicijativi Ilona Maska. Najavljeno je da ovaj serijski preduzetnik osniva kompaniju koja će da pomogne ljudima da poboljšaju performanse mozga koristeći tehnologiju.\nDugoročni cilj ove kompanije biće proizvodnja “neuralne niti” koja je zapravo niz elektroda koji se spajaju sa ljudskim mozgom, a danas se koriste za poboljšanje epilepsije, Parkinsonove i sličnih bolesti. Ovaj proizvod će omogućiti ljudima da dostignu veće kognitivne sposobnosti i time isprate ubrzani razvoj veštačke inteligencije. Posledica toga bi bilo poboljšanje memorije i omogućavanje komunikacije sa računarima bez fizičkog posredovanja.\nKako prenosi The Wall Street Journal, Neuralink je registrovan kao kompanija za medicinska istraživanja u Kaliforniji u julu prošle godine, a svakako će se u početku najviše time i baviti, pre nego što uspe da stigne do nivoa koji danas smatramo naučnom fantastikom.\nIpak, danas malo ljudi na svetu poseduje ovako nešto u svom mozgu i intervencije ovog tipa se uglavnom čuvaju kao poslednje utočište pacijenata. Takođe, istraživanje ove oblasti i dalje ide veoma sporo jer su metodi skupljanja podataka o neuronima i dalje na osnovnom nivou.\nMask je i ranije izražavao bojazan povodom napretka veštačke inteligencije, pa je u decembru 2015. godine pokrenuo neprofitnu organizaciju OpenAI, koja će istraživati (generalnu) veštačku inteligenciju i paziti da se stvari ne otrgnu kontroli.\nNakon kratkog puštanja glasina prethodnih meseci, Ilon nastavlja u komercijalizaciji oblasti koje deluju kao da nisu plodne za biznis. Nakon osvajanja svemira, sledi osvajanje ljudskog mozga — osvajanje koje poteže mnoga pitanja poput privatnosti i kontrole i zbog kojih vredi dvaput razmisliti nad time šta nas čeka u ne tako dalekoj budućnosti.\nutorak, 28. Mart, 2017.


Prednosti uzgoja koza\n21 jun 2019 11:29\t#37820 od Pipović Neđeljko\nPipović Neđeljko je napravio novu temu: Prednosti uzgoja koza\nČesto se koze porede s drugim vrstama domaćih životinja, ne samo po izgledu i ponašanju nego i po efikasnosti u određenoj proizvodnji, najviše po proizvodnji mesa i mleka. I zaista su koze puno drugačije i specifične, zaista posebna i vrlo interesantna i kompleksna vrsta s određenim prednostima, ali i nedostatcima u poređenju s drugim vrstama domaćih životinja. Koze odlikuje visok stepen prilagodljivosti na različite prirodne uslove, pa ih uzgajaju u svim klimatskim zonama. Po pravilu, opstaju tamo gde ne može opstati ni jedna druga vrsta stoke. Koze se često prema stepenu prilagođenosti, smeštajnim i hranidbenim zahtevima, te prema proizvodnom učinku, upoređuju s ostalim vrstama domaćih životinja (više s preživarima, a ređe s nepreživarima). Ta uloga koza, posebno je značajna u kombinaciji s ovcama i govedima, ili s nekim drugim vrstama koje pasu nisko rastinje, a koze visoko rastinje i brst.


youthvibes, Author at Omladinski portal Youth Vibes\nAktivisti na nogama: Zašto blokada Srbije?\nPutevi širom Srbije su juče od 14h bili blokirani u znak protesta zbog usvajanja izmena Zakona o referendumu i građanskim inicijativama, kao i Zakona o eksproprijaciji.\nBy youthvibes 28 novembra, 2021 28 novembra, 2021\nBrand New Engineers: Zakorači u svet robotike\nPoziv za sve buduće inženjere da se priključe projektu “Brand New Engineers — Od integrala do inženjera”, koji organizuje Udruženje studenata elektrotehnike Evrope – Lokalni komitet Beograd (EESTEC LC Belgrade).\nBy youthvibes 10 novembra, 2021\nU nedelju, 14. novembra u 17 časova, u Velikoj Sali Dečjeg kulturnog centra Beograd premijerno će biti izvedena predstava “Da li da ostanem ili da odem?”, nastala kao rezultat istomenog projekta i radionice u organizaciji Goethe-Instituta u Beogradu.\nBy youthvibes 9 novembra, 2021\nStres nije granica: Kako da prođeš fakultetsku godinu što bezbolnije?\nOve godine Udruženje studenata elektrotehnike Evrope – Lokalni komitet Beograd (EESTEC LC Belgrade) je došlo na ideju da kroz niz interaktivnih treninga pomogne studentima da srećniji i sa manje stresa prođu kroz fakuletetsku godinu.\nBy youthvibes 31 oktobra, 2021 31 oktobra, 2021\n“Niške haubice” zajedno sa približno 100 mladih ofarbale klupice u parku\nČlanovi neformalne grupe “Niške haubice” organizovali su akciju farbanja klupica u četvrtak 21. oktobra pod nazivom “Šarena istorija”.\nBy youthvibes 23 oktobra, 2021 23 oktobra, 2021\nKako sprečiti trend depopulacije u Srbiji i ko nam u tome može pomoći?\nU Srbiji je tokom 2021. godine nastavljen trend depopulacije stanovništva te je stopa rasta i dalje negativna, govore podaci Republičkog zavoda za statistiku.\nBy youthvibes 20 septembra, 2021 22 septembra, 2021\nUčešćem na ovom konkursu možeš osvojiti jedan od dva pametna telefona ili jednu od četiri akcione kamere.\nBy youthvibes 4 septembra, 2021


www.ams.co.rs - Usaglašavanje sistema menadžmenta AMS osiguranja sa zahtevima standarda ISO 9001, 14001, OHSAS 18001 i 27001\nUsaglašavanje sistema menadžmenta AMS osiguranja sa zahtevima standarda ISO 9001, 14001, OHSAS 18001 i 27001\nObaveštavamo vas da smo uskladili svoje poslovanje sa ISO standardima ( ISO - International Organisation for Standardization) i na taj način obezbedili visok nivo kvaliteta usluga osiguranja koje imamo u ponudi.\nMeđunarodna organizacija za standardizaciju - ISO predstavlja mrežu nacionalnih instituta u 162 zemlje, sa sedištem u Ženevi i ujedno je najveća svetska institucija za razvoj standarda i sertifikaciju kompanija.\nISO standard koji se odnosi na utvrđeni sistem menadžmenta, daje okvir za upravljanje određenim aktivnostima u firmi, uz poštovanje zahteva u procesima poslovanja. Sistem menadžmenta AMS osiguranja usklađen je sa nekoliko ISO standarda.\nKljučni ISO standardi razrađeni i u okviru naše organizacije su:\nSistem menadžmenta bezbedenosti informacija – ISO 27001\nAMS osiguranje je izvršilo usklađivanje sistema menadžmenta sa ISO standardima u cilju povećanja konkurentnosti organizacije i usluga koje pruža. Našim klijentima nudimo proširenu ponudu usluga stvarajući sigurnije, kvalitetnije usluge i povoljnije cene.\nUvođenje ISO standarda 9001:2008, podrazumeva definisanje i usklađivanje procesa, način njihovog izvođenja i praćenja. Usklađeni procesi omogućuju bolju efikasnost, smanjuju troškove i unapređuju uslugu prema kupcu.\nOsim pomenutog standarda za sistem menadžmenta kvaliteta, AMS osiguranje je sertifikovalo i standard ISO 14001:2004 – Sistemi upravljanja zaštitom životne sredine. Ovaj standard pomaže našoj organizaciji da ostvari ciljeve zaštite životne sredine i određene ekonomske ciljeve.\nOHSAS 18001:2007 sadrži slične zahteve kao i ISO 9001 i ISO 14001, s tim što se odnosi na Sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu. Standard treba da omogući preduzeću da razvije i primeni politiku i ciljeve koji uzimaju u obzir zakonske zahteve i informacije o rizicima po zdravlje i bezbednost na radu.\nSistem menadžmenta bezbednosti informacija – ISO 27001\nStandardom 27001:2005 – Sistemi menadžmenta bezbednošću informacija se obezbeđuje model za uspostavljanje, realizaciju, rad, praćenje, preispitivanje, održavanje i poboljšavanje ovog sistema.


Njemački mediji pišu da će Volkswagen novu fabriku izgraditi u Turskoj - BIGportal.ba\nNjemački mediji pišu da će Volkswagen novu fabriku izgraditi u Turskoj\nPoslije nekoliko mjeseci koliko su trajale spekulacije da li će Folksvagen praviti novu fabriku u Srbiji, Bugarskoj ili Turskoj, nadzorni odbor ove njemačke kompanije je saopštio da je izabrao lokaciju za fabriku u blizini zapadnog primorskog grada Izmir, prenose njemački mediji.\nKako piše AutomobilWoche koji posluje u okviru časopisa Automotive News Europa, u novoj fabrici u Turskoj navodno će se praviti Škoda i Seat, a fabrika će izbacivati do 350.000 automobila godišnje.\nSpekuliše se i da je u izboru lokacije kumovao Katar koji ima udeo od 17 odsto u Folksvagenu, a koji se zalagao za izgradnju fabrike u Turskoj na sastanku odbora.\n“Definitivno je izabrana Turska, gde je solidna infrastruktura ali nesigurno političko okruženje, a druga ozbiljna lokacija je stabilnija Bugarska koja je deo Evropske unije”, nedavno je kazao je o izboru dva finalna kandidata lider sindikata u Škodi Jaroslav Povšik.\nPredsednik Aleksandar Vučić je u javnosti pričao o tome kako se Srbija bori da je Folksvagen izabere. On je međutim više puta rekao da je Srbija autsajder u toj trci. Sredinom marta je Vučić posetio centralu firme u Volfsburgu, slikajući se u muzeju oldtajmera.\nSmart odlazi iz Amerike zbog slabe prodaje\nOjačajte cijelo tijelo na spravi koju ste koristili u osnovnoj školi


Počela hitna sjednica Skupštine KS-a, najavljena reforma Vlade - informativa.ba\nVijesti Počela hitna sjednica Skupštine KS-a, najavljena reforma Vlade\nPočela hitna sjednica Skupštine KS-a, najavljena reforma Vlade\nSjednica Skupštine Kantona Sarajevo na kojoj trebaju biti potvrđeni novi ministri iz Saveza za bolju budućnost BiH počela je jutros, a poslanici raspravljaju o usvajanju dnevnog reda.\nKako je jučer najavio za nas, predsjedavajući Skupštine KS-a Sejo Bukva će danas podnijeti ostavku na tu poziciju. Na njegovo mjesto će danas vjerovatno biti izabrana poslanica Saveza za bolju budućnost Ana Babić.\nJedna od tačaka dnevnog reda bit će i potvrđivanje novih ministara iz SBB-a, koji zbog rekonstrukcije vlasti na svim nivoima trebaju zamijeniti ministre iz Demokratske fronte.\nTo su Mirvad Kurić za Ministarstvo kulture i sporta, Mario Nenadić za Ministarstvo pravde i uprave, Ismir Jusko za Ministarstvo unutrašnjih poslova, Amela Dautbegović za Ministarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice i Zilha Ademaj za Ministarstvo zdravstva.\nOznake: #VladaKS #sjednica #smjena #SBB BiH #SDA #Sarajevo #BiH


Ostavite prošlost iza sebe, prestanite s huškanjem i okrenite se rješavanju životnih problema!\nIstupi kojim se novi zakonski propis kojim se onemogućava falsifikovanje historije i širenje najgorih oblika mržnje pokušava predstaviti kao čin usmjeren protiv cijelih naroda ili pojedinih administrativnih jedinica u Bosni i Hercegovini su deplasirani i neutemeljeni. Takvim istupima, oni koji se zaklinju u zastupanje interesa naroda i njihovu zaštitu, generalizuju zločine i kriminalizuju narod koji navodno štite.\nNapominjemo da izmjenama zakona nije utvrđena krivična odgovornost samo za negiranje genocida u Srebrenici i drugih zločina iz vremena agresije protiv Bosne i Hercegovine, nego za negiranje ili veličanje svih ratnih zločina i zločinaca iz prošlosti. To uključuje i zločine počinjene od strane fašističkih snaga, pokreta i kvislinških sistema u Drugom svjetskom ratu, pa i u ranijim vremenima.\n> Načelnik Općine Jablanice Damir Šabanović podnio krivičnu prijavu protiv Milorada Dodika\n> Pozivamo Komšića i Džaferovića da preko Ustavnog suda zaustave Dodika


Saradnja PKS i Nordijske poslovne alijanse u oblasti cirkularne ekonomije – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Reciklaza.biz januar 20, 2021 januar 20, 2021\nPredstavnici Centra za Cirkularnu ekonomiju Privredne komore Srbije i Nordijske poslovne alijanse u Beogradu potpisali su danas Pismo o namerama usmereno na jačanje saradnje dve poslovne asocijacije na polju razvoja cirkularne ekonomije, zajedničkih zelenih projekata, kao i osnivanja HUB-a i digitalne platforme za cirkularnu ekonomiju. Dokument su potpisali Siniša Mitrović, rukovodilac Centra za cirkularnu ekonomiju PKS i Iva Petrović, izvršna direktorka Nordijske poslovne alijanse u Beogradu.\n– Ovo je početak velike koalicije, a najpre to radimo sa Nordijskom alijansom, jer su to zemlje koje su znale pravi odgovor na klimatske promene. Mi ćemo našu alijansu otvoriti za sve poslovne asocijacije iz Srbije i regiona, kako bi mogli da dobijemo konsenzus kuda će ići region i Srbija kada su u pitanju odgovori na klimatske promene“, naveo je Mitrović. On je istakao da PKS promoviše „zelenu tranziciju Srbije 2030“ koja treba da obezbedi uslove za ekonomiju usmerenu na štednju resursa sa punom energetskom efikasnošću jer, kako kaže, to garantuje konkurentost na regionalnom, evropskom i svetskom tržištu.\nMitrović je podsetio da je u planu izgradnja 356 postrojenja za tretman otpadnih voda, kao i više od 20 centara za tretman čvrstog komunalnog otpada u Srbiji. Takođe, navodi da još ne postoji tretman farmaceutskog otpada, kao ni tretman baterija, a da postoji i problem sa tretmanom tekstilnog otpada.\n„Ovaj ceo ciklus gledamo kao veliku investiciju, biću kredibilan ako kažem da će zelena tranzicija omogućiti Srbiji rast od jedan odsto BDP-a godišnje ukoliko pređemo sa linearne na cirkularnu ekonomiju, što podrazumeva prelazak na modela ‘proizvedi-upotrebi-baci’ na model ‘proizvedi-upotrebi-proizvedi’ i to je ključna poruka koju upućujemo poslovnoj zajednici“, ističe Mitrović.\nPodseća da je šteta koju Srbija u poslednjih 20 godina ima od klimatskih promena dostigla sedam milijardi evra. „Kvalitet života i bezbednost građana su najviši standardi koji svaka država želi da postigne“, dodao je on i istakao da će praksu skandinavskih zemalja preneti na sektor malih i srednjih kompanija. Navodi da će Srbija sa Nordijskom poslovnom alijansom, sa transferom dobrih poslovnih praksi, sa pozajmljenim znanjem obezbediti pristup finansijama, a da je za implementaciju cirkularne ekonomije potrebno najmanje jedan odsto BDP investicija u životnu sredinu, što je 500 miliona evra godišnje u narednih deset godina kako bi se smanjio pritisak i pojačala otpornost na klimatske promene.\n„Startapovi će biti promoteri novih rešenja, a digitalizacija i cirkularna ekonomija će biti dva osnovna postulata u rešenju infrastrukturnih projekata u Srbiji“, rekao je Mitrović i istakao da su četiri stuba – tretman otpadnih voda, tretman čvrstog otpada, borba za kvalitet vazduha i remedijacija zemljišta u Srbiji velika investiciona šansa za domaće fondove i banke, ali i za privatne fondove i investicije privatnog kapitala.\nIva Petrović, izvršna direktorka Nordijske poslovne alijanse rekla je da je potpisivanje ovog važnog Pisma o namerama početak saradnje u oblasti cirkularne ekonomije koja je ključna tema pre svega za nordijske zemlje, njihove ambasade u Srbiji kao i za samu Srbiju u ovoj godini.\n„ Nadamo se da ćemo sa Privrednom komorom Srbije kroz novoosnovani HUB razvijati projekte i inicijative koji su u interesu naših članica kao i poslovnog sektora u Srbiji“ , rekla je Petrović. Ona se zahvalila na inicijativi PKS koja je prepoznala u Nordijskoj poslovnoj alijansi partnera koji može da pomogne u prenosu znanja i tehnologija iz nordijskih zemalja.\nOtpadna ulja – najopasniji zagadjivač!


Otvoreno pismo Vlade Srpske ambasadorima u BiH - Sputnjik Srbija\n16:02 29.08.2016 (osveženo 16:07 29.08.2016) Preuzmite kraći link\nVlada Republike Srpske uputila je akreditovanim ambasadorima u BiH otvoreno pismo u kojem ih obaveštava da će 25. septembra u Srpskoj biti održan referendum na kojem će zatražiti mišljenje građana o tome da li 9. januar treba da se obeležava i proslavlja kao Dan Republike Srpske.\nU pismu se navodi da je referendum u potpunosti u skladu sa pozitivnim propisima i tiče se pitanja od najvećeg značaja za građane Republike Srpske.\nReferendum će biti informativan za Narodnu skupštinu Republike Srpske u njenim razmatranjima načina izvršenja odluke Ustavnog suda BiH od 26. novembra 2015. godine o Danu Republike.\n„Ovom odlukom Republici Srpskoj dati su ovlašćenje i obaveza da sprovede odluku kojom se traži da se obezbedi da Dan Republike Srpske bude u skladu sa Ustavom BiH. Odluka ne zabranjuje Republici Srpskoj da proslavlja dan svog osnivanja“, dodaje se u pismu.


Kurc jasan: "U septembru će narod odlučiti" | Srpskacafe\nKurc jasan: “U septembru će narod odlučiti”\nPonedjeljak, 27.05.2019., 19:50 Ponedjeljak, 27.05.2019., 19:50\nLider Narodne partije Austrije (OVP) Sebastijan Kurc, kojem je parlament danas izglasao nepovjerenje, poručio je da promjene koje je započeo neće moći da zaustave.\n– Danas je odlučio parlament, a u septembru odlučuje narod – naglasio je Kurc u obraćanju pristalicama poslije smjene na mjestu kancelara.\nKazao je da OVP i on prihvataju današnju demokratsku odluku parlamenta i najavio da će narednih nedelja ta stranka voditi kampanju do izbora da građane uvjeri u njene namjere i put.\nIsto tako, opozicionim partijama je poručio da to što su ga “skinuli” sa mjesta kancelara ne znači da su uspjeli njega da sklone iz politike.\nU Austriji se u septembru održavaju prevremeni parlamentarni izbori, koji su raspisani nakon raspada koalicije OVP i Slobodarske partije (FPO) čiji je dotadašnji lider Hajnc Kristijan Štrahe obećao navodnoj nećaki jednog ruskog milijardera drzavne poslove za finansijsku pomoć njegovoj stranci.


UG: Vučić ne govori istinu, ponudili smo 35 miliona eura za Premijer ligu - N1\nRegija Autor:N1 Beograd22. jul. 202116:481 komentar\n„Aleksandru Vučiću, koji se juče razotkrio kao glavni strateg kompanije Telekom Srbija i kao neko ko je učestvovao u pregovorima oko kupovine prava za Premijer ligu na strani Telekoma Srbija, ovog puta se ne obraćamo kao predsjedniku Srbije već kao konkurentu na tržištu“, stoji u saopštenju.\nIz ove kompanije su pozvali Aleksandra Vučića da pokaže papire i dokaže svoje tvrdnje da je United Grupa „ponudila više novca u prvom krugu, ali je Telekom pobijedio u drugom krugu“. Kako je navedeno, „građani Srbije tako bi se uvjerili da li Vučić laže da je učestvovao u pregovorima pa ne zna tačne cifre ili je zaista učestvovao i zna sve detalje, ali ipak laže. U oba slučaja, Aleksandar Vučić je slagao i obmanuo sve građane Srbije“.\n„Šta je ono što je tačno i što nijedna laž osobe koja se zove Aleksandar Vučić ne može da negira? Tačno je da je United Grupa imala najuspješnije rezultate od kad postoji i to u prvih šest mjeseci 2021. godine. Tačno je da je EBITDA kompanije dvostruko veća od Telekoma Srbija (konsolidovano). Tačno je da smo u posljednje tri godine ostvarili rast poslovanja od 300 procenata. Tačno je da zapošljavamo 14.365 ljudi u osam zemalja i da im nikada nije zakasnila plata. Tačno je i da smo uvijek mislili i na druge i pomagali kad je najteže donirajući milione eura u regionu, a posebno u Srbiji, ali su te informacije po naređenu vlasti cenzurisane“, ističe se u saopštenju .\nDodaje se da čak i takva uspješna United Grupa, kao lider u telekomunikacijama i medijima u Jugoistočnoj Evropi, nije mogla da ponudi više od 35 miliona eura po sezoni za prava prenosa Premijer lige za tržište bivše Jugoslavije.\n„I ta cifra je bila prevelika i nerealna i uslovljena nelegalnom konkurencijom državnog i privatnog kapitala, koja je u zemljama Evropske unije apsolutno nemoguća i zabranjena. Srbija je takođe potpisala, ali ne primjenjuje isti zakon. Nažalost očekivano, s obzirom na to da mnogobrojne zakone Srbije Telekom i njihov menadžer Vučić krše svakodnevno“, napominju iz United Grupe.\n„Imamo prava prenosa utakmica Premijer lige još godinu dana na Sport klubu. Premijer liga ima svoja interna pravila o fer ponašanju posebno u oblasti finansiranja. Uvjereni smo da jos ništa nije konačno završeno sa pravima za englesku ligu“, kaže se u saopštenju.\n„Telekom pravi 150 miliona eura minusa godišnje samo na sportskim pravima“\nNašeg konkurenta Vučića pozivamo, poručuju iz United Grupe, da javno i dokumentovano dokaže svoje tvrdnje, a poznato je da voli da pokazuje razna dokumenta i fotografije na televizijama. Ako se ohrabri da izlista papire, neka objasni građanima Srbije i da li je istina da je prava na sportske prenose Telekom Srbija platila nekoliko puta više u odnosu na ranije cijene:\n· Fudbalsku ligu Srbije plaćaju 8 miliona eura, što je takođe duplo veći novčani iznos nego ranije… i tako još u mnogo sportova i različitih liga Telekom se odlučio za strategiju plaćanja višestruko uvećanih cijena, sve do Premijer lige za koju su ponudili 10 puta veći iznos od onog koji je ranije plaćala United Grupa.\n„Možda menadžer Telekoma Srbija, Aleksandar Vučić zna kako će 3.500.000 gledalaca Arene Sport u regionu uspjeti sve to da plati, jer je cijena koja se naplaćuje od operatora ispod 2 eura po korisniku za sportske kanale. Da li je menadžer Vučić svjesno prihvatio da Telekom unaprijed pravi 150 miliona eura minusa godišnje samo na sportskim pravima? Da li će tu razliku platiti građani Srbije? Konkurent Vučić bi mogao da pita predsjednika Srbije. Možda on zna“, zaključuje se u saopštenju.\nAleksandar Vučićpremijer ligaUnited Group


Ko je u Srbiji za srpskog ratnog komandanta i đenerala primio nagradu od 10.000.000,00 evra? – Stevan Sinđelić\nKo je u Srbiji za srpskog ratnog komandanta i đenerala primio nagradu od 10.000.000,00 evra?\nMOSKVA ZAHTIJEVA PRAVEDNO SUĐENJE\nSRPSKI RATNI GENERAL RATKO MLADIĆ\nMOSKVA – Visoki ruski zvaničnici izjavili su da će Moskva zahtijevati pravično i nepristrasno suđenje bivšem komandantu Vojske Republike Srpske Ratku Mladiću u Haškom tribunalu, ocijenivši da je taj sud do sada pokazao da nije potpuno objektivan.\n– Rusija ne može da ne pozdravi hapšenje Mladića, ali namjerava da traži pravedno suđenje u Haškom tribunalu. Rusija ne treba da bude advokat u ovoj situaciji, ali treba da insistira na pravednom i poštenom suđenju – izjavio je šef Komiteta državne Dume za međunarodne odnose Konstantin Kosačov.\nPrema njegovim riječima, vijest o hapšenju Mladića izaziva dvostruka osjećanja.\n– Ne može se ne pozdraviti to što je pronađen i što će se naći pred sudom čovjek koji je optužen za strašne zločine, a s druge strane postoje određene sumnje da će taj sud biti stoprocentno objektivan i pravedan. Nažalost, prethodna praksa Haškog tribunala pokazuje da se radilo subjektivno, da se sudilo prije svega licima koja su u sukobima u bivšoj Jugoslaviji učestvovala sa srpske strane – rekao je Kosačov.\nOn se pozvao na statistiku, navodeći da ona otkriva da je 96,80 odsto presuda u Haškom tribunalu izrečeno Srbima.\n– S druge strane Haški tribunal je donio nekoliko opravdavajućih presuda u odnosu na osobe koje su predstavljale druge strane u konfliktu. Haški tribunal je začuđujuće pasivan kada je riječ o takvim događajima kao što je trgovina ljudskim organima na Kosovu – istakao je Kosačov.\nZvaničnik Ministarstva spoljnih poslova Rusije Konstantin Dolgov izjavio je da zvanična Moskva očekuje da će sudski proces Mladiću biti pravedan i nepristrastan.\nPredstavnik Rusije u NATO-u Dmitrij Rogozin izjavio je da se o pravdi Haškog tribunala može govoriti samo tada kada za ubistva budu odgovarali i protivnici Srba, i NATO, koji je bombardovao Srbiju.


Projekat „Jadar“, Studija opravdanosti projekta\nSaopštenje za medije sa sastanka sa potpredsednicom Vlade Republike Srbije i ministarkom rudarstva i energetike, Zoranom Mihajlović, održanog 19. novembra 2020. dodine (s početkom u 09:00 časova)\nPre svega, želela bih da se zahvalim potpredsednici Vlade i ministarki rudarstva i energetike g-đi Zorani Mihajlović na organizaciji ovog sastanka, kao i da izrazim zahvalnost ambasadorima g-đi Rut Stjuart (Ruth Stewart), iz Australije, g-dinu Entoniju Godfriju (Anthony F. Godfrey) iz Sjedinjenih Američkih Država, g-đi Šan MakLaud (Sian MacLeod) iz Velike Britanije, kao i gospodinu Vladanu Krasavac, načelniku Mačvanskog okruga, za podršku koju pružaju projektu „Jadar“ i Rio Tintu u Srbiji. Dijalog, saradnja i partnerstvo Vlade Republike Srbije, lokalne Vlade, lokalnih zajednica i Rio Tinta ključni su za uspešan razvoj Projekta „Jadar“.\nJadar je ležište litijuma i bora svetske klase i projekat sa izuzetnim potencijalom, kako za Rio Tinto tako i za Srbiju. Esencijalni deo jadarita čini litijum, materijal budućnosti, koji je od suštinske važnosti za razvoj čovečanstva, i značajan deo vizije Rio Tinta na putu tranzicije ka budućnosti sa niskom emisijom ugljen-dioksida.\nMi, u Rio Tintu, posvećeni smo razvoju „Jadra“ kao modernog, tehnološki naprednog i ekološki održivog projekta u oblasti rudarstva i prerade minerala, jer „Jadar“ je mnogo više od rudarskog projekta. Kada projekat bude razvijen, „Jadar“ će biti savremen podzemni rudnik sa integrisanim postrojenjem za preradu rude, rešenjem za održivo upravljanje otpadom i pratećom infrastrukturom, koji će, upravo ovde, u Srbiji, proizvoditi svoja tri finalna proizvoda.\nRio Tino je opredelio dodatnih 200 miliona američkih dolara za fazu studije izvodljivosti projekta, i time ukupan iznos dosadašnje investicije za razvoj Projekta „Jadar“ premašuje 450 miliona američih dolara. U fazi izgradnje, razvoj Projekta „Jadar“ doprineće otvaranju preko 2.000 radnih mesta, a u toku operativnih aktivnosti preko 700 visokokvalifikovanih radnih mesta, dok je procenjeno da će indirektni uticaj projekta doprineti stvaranju gotovo 1.500 novih radnih mesta.\nRazvoj Projekta „Jadar“ predstavlja potencijalnu investiciju u iznosu od nešto više od milijardu i po američkih dolara. Međutim, značaj ovog projekta za Republiku Srbiju prevazilazi broj otvorenih radnih mesta i pomenuta ulaganja. „Jadar“ projekat predstavlja stratešku razvojnu priliku za Srbiju, kroz pružanje mogućnosti za dalji razvojni potencijal, uključujući proizvodnju baterija za električna vozila, kao i razvojne mogućnosti za proizvođače automobila u zemlji. Projekat „Jadar“ će, uz obezbeđivanje direktne greenfield investicije, jedne od najvećih do sada, takođe doprineti izgradnji profila Srbije kao investiciono pogodne destinacije koja primenjuje principe zelene ekonomije.\nDanašnji sastanak bio je produktivan, efikasan i konstruktivan, i predstavlja naredni korak ka razvoju „Jadra“, kao jedinstvenog projekta svetske klase, sa izvanrednim potencijalom za Rio Tinto i Srbiju.


Poverenik za Insajder: Preuranjena primena Zakona o zaštiti podataka o ličnosti brzo će pokazati mane - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Poverenik za Insajder: Preuranjena primena Zakona o zaštiti podataka o ličnosti brzo će pokazati mane\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Srbije Milan Marinović izjavio je da verovatno neće biti jednogodišnjeg odlaganja primene Zakona o zaštiti podataka o ličnosti koje je predložio Skupštini Srbije, preneo je portal Insajder.\n0Piše: Beta 21. avgusta 2019. 10.59 Izmenjeno: 11.15\nOn je podsetio i da je zakon dobio kritike da je nejasan i da nije prilagođen pravnom sistemu zemlje.\nZakon je usvojen u novembru prošle godine, a njegova primena bi trebalo da počne sutra.\n„Preuranjena primena brzo će pokazati mane zakona“, ocenio je Marinović za Insajder.\nPodseća se da je Poverenik nedavno od predsednice Skupštine Srbije zatražio jednogodišnje odlaganje primene tog zakona, jer brojni organi vlasti i kompanije nemaju dovoljno kapaciteta da odgovore obavezama koje nameće zakon. Skupština, međutim, u međuvremenu nije zasedala.\n„Nisu bile velike šanse da Skupština odloži primenu zakona, jer je na letnjoj pauzi, ali neka satisfakcija je da sam za inicijativu dobio prodršku ljudi iz različitih sfera, od ljudi iz ministarstava do ljudi iz privrede, koji su navodili da je inicijativa potrebna jer nisu spremni za primenu Zakona. Zbog njih bih bio zadovoljan da je primena odložena“, kazao je Marinović.\nPoverenik je kao primer naveo zakonsku obavezu da svi organi javne vlasti imaju lica zadužena za zaštitu podataka o ličnosti.\n„Više od 12.000 organa javne vlasti, ministarstava, lokalnih samouprava, gradova opština, moraju da imenuju takozvane oficire za zaštitu podataka o ličnosti. Pitanje je da li mi uopšte imamo toliko ljudi sa potrebnim znanjem da bi mogli da obavljaju te poslove“, kaže poverenik.\nMarinović je podsetio i da su pooštreni kriterijumi za zaštitu podataka o ličnosti, zbog čega su potrebna i znatna ulaganja u softvere, odnosno informacione tehnologije, a da su za to potrebna i novčana sredstva.\nDodao je da će najmanje problema kada je u pitanju primena Zakona imati u službi Poverenika, jer je tu, kako je naveo, gotovo sve spremno.\n„Služba Poverenika je uradila sve što je mogla, iako šest meseci nije imala poverenika. Doneto je svih pet podzakonskih akata. Nisu jedino uređeni kriterijumi za akreditaciju sertifikacionih tela, ali to nije urađeno ni u evropskim zemljama“, kazao je Marinović.\nIpak, prema njegovim rečima, Službi Poverenika biće potreban veći broj ljudi kako bi se Zakon adekvatno primenjivao. Nova sistematizacija je, kako navodi, poslata administrativnom odboru, ali ni o tome Skupština još nije odlučila.\nPrema rečima Marinovića, evropske zemlje su nakon donošenja Opšte uredbe o zaštiti podataka o ličnosti (GDPR) imale rok od dve do dve i po godine da se pripreme, a u Srbiji je taj rok bio samo devet meseci od donošenja zakona.\n„Mi imamo tri grupe na koje se zakon odnosi i on mora biti razumljiv za sve. To su Poverenik, 12.000 organa javne vlasti, onda sve preduzeća i kompanije i na kraju sami građani čiji se podaci obrađuju. Svi oni moraju da razumeju zakon“, kazao je Poverenik.\nPrema Zakonu, svi organi javne vlasti moraju da imenuju lica za zaštitu podataka o ličnosti i o tome moraju da obaveste poverenika. U slučaju da to ne učine, biće kažnjeni ili će biti pokrenut prekršajni postupak.\nTo znači da bi Poverenik, ako se striktno pridržava Zakona, mogao već prekosutra da pošalje na hiljade prekršajnih naloga ili pokrene postupke.\nOn smatra da je i odlaganje početka primene Zakona, koje je predložio Skupštini, odnosno 1. septembar sledeće godine, takođe kratak, ali bi ipak bilo više vremena da se mnogi obveznici pripreme, kao i da se možda neke zakonske odredbe dorade.\nZa odlaganje primene zakona bilo je potrebno da Skupština Srbije promeni samo jedan član tog zakona i umesto roka od devet meseci stavi da je datum primene 1. septembar sledeće godine. To, kako je naveo Insajder, ne bi bilo neobično jer je primena nekih drugih zakona takođe odlagana, kao što je recimo Zakonik o krivičnom postupku čije primena je odložena sa 2008. na 2010. godinu.\nPodseća se i da je na neprimenjivosti odredbi zakona ukazivao i prethodni poverenik Rodoljub Šabić.\nMeđu najozbiljnijim zamerkama je bila ta da, iako je to propis koji uređuje osnovna građanska prava, napisan „jezivo teškim jezikom“, da ignoriše „akutne problem“ poput toga da video-nadzor ili obrada biometrijskih podataka nije nigde pomenuta u tekstu Zakona.\nI Evropska komisija je u svom ranijem mišljenju navela da je problematična struktura Zakona, da je nerazumljiv i komplikovan. Zakon je, međutim, usvojen bez predlaganih korekcija.\nInsajder, Milan Marinović, Poverenik za informacije od javnog značaja, zakon o zastiti podataka o licnosti\nRatifikovana izmena Konvencije o zaštiti lica u odnosu na automatsku obradu ličnih podataka