Policija SAD zatvara krug oko drugog zatvorskog begunca\nBeta\t 27. juna 2015. 18:35\nAmerička policija zatvara krug oko drugog begunca iz zatvora u državi Njujork, blizu američko-kanadske granice, dan pošto je ubijen jedan od dvojice odbeglih zatvorenik posle tronedeljne potere.\nRičarda Mata (49) koji je bio naoružan ubila je policija blizu jedne kolibe u sektoru Malon, na severoistoku države Njujork, oko 15 kilometara od granice sa Kanadom i oko 60 kilometara daleko od zatvora iz koga je pobegao zajedno sa svojim saučesnikom Dejvidom Svetom.\nPolicija veruje da se drugi begunac Dejvid Svet (35) nalazi u krugu oko mesta gde je nađen njegov kolega, prenosi danas Si-En-EN. Dejvid Svet osuđen je na doživotni zatvor zbog ubistva policajca 2002. godine.\nMat, koji bio na izdržavanju kazne od najmanje 25 godina zbog toga što je oteo, pretukao do smrti i zatim raskomadao svog bivšeg poslodavca, pozvan je da se preda i ubijen je kada nije odgovorio, rekao je šef policije države Njujork Džozef D’Amiko na konferenciji za štampu održanoj kasno sinoć.\nPrema šefu policije begunac nije pucao na policiju. List Njujork tajms navodi da je on pokušao da uzme jednog vozača kao taoca.\nPolicija je došla do kolibe kada im je jedan čovek javio da je neko pucao na njegovu prikolicu.\nGuverner Njujorka Endru Kuomo rekao je na istoj konferenciji za štampu da sve navodi na to da je drugi begunac Dejvid Svet bio zajedno sa svojim saučesnikom u bekstvu.\nPolicija je poslednjih dana suzila krug oko dvojice odbeglih zatvorenika.\nMalon se nalazi na 60 kilometara od zatvora Klinton iz koga su dvojica osuđenih ubica pobegli 6. juna na način koji liči na neki filmski scenario.\nNjih dvojica su testerama isekli zidove svojih zatvorskih ćelija, zatim preko mreže kanalizacionih tunela prošli do izlaza za kanalizaciju izvan zatvora i tu izašli. Dvoje zaposlenih u zatvoru je u međuvremenu uhapšeno jer se veruje da su im pomogli u organizovanju bekstva.


Bojić: Mektiću bi bilo bolje da svede izjave na normalnu mjeru - Opcija\nBojić: Mektiću bi bilo bolje da svede izjave na normalnu mjeru\n26-03-2018 BiH, Pocetna, Politika\nČlan Glavnog odbora DNS-a Borislav Bojić rekao je večeras da ima mnogo štete za Republiku Srpsku od izjava ministra bezbjednosti BiH Dragana Mektića i da bi bilo bolje da ih “svede na normalnu mjeru”.\nBojić kaže da nije zadovoljan kako je Mektić govorio o materijalno-tehničkom opremanju i osposobljavanju pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, jer je to način da ova institucija efikasno odgovori na bezbjednosne prijetnje.\n“Pozitivne su Mektićeve kritike rada tužilaštava i sudova”, rekao je Bojić za ATV.\nOn je ponovio da je napustio SDS jer su neki drugi lideri preuzeli dio ideološkog profila i političkog prostora u kojem je ranije tradicionalno djelovala njegova bivša stranka, zastupajući interese Srba i Republike Srpske.\n“SDS sam napustio i zbog njenog lutanja i traženja na političkoj sceni”, rekao je Bojić i dodao da odgovornost za stanje u SDS-u snose pojedinci koji su na čelu te stranke i da ono što trenutno rade nije efikasno vođenje politike jedne partije.\nBojić je istakao da mu odgovara što DNS ima blago desnu političku orijentaciju i pripada narodnjačkim partijama. “To je realan prostor za političko djelovanje u kome je u Srpskoj i BiH potrebno obezbijediti političku stabilnost kako bi došlo i do ekonomskog razvoja”, rekao je Bojić.\nOn je naveo da će Klub poslanika DNS-a, formiran u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, djelovati u skladu sa politikama stranke.\n“Kada je riječ o saradnji sa predstavnicima SNSD-a i Saveza za promjene u parlamentu BiH, ne postoji razlog da ne razgovaramo i s jednima i drugima u interesu građana Srpske. Partnerski odnos sa SNSD-om postoji, ali imaćemo svoje jasne i definisane stavove”, poručio je Bojić.\nOn je rekao da nije dobro da se o informacijama o potencijalnim bezbjednosnim prijetnjama u BiH vodi politička rasprava u medijima, već to treba da bude prepušteno nadležnim organima i stručnjacima.\nKada je riječ o curenju informacija iz Obavještajno-bezbjednosne agencije /OBA/ BiH, Bojić je rekao da parlament BiH treba da vrši nadzor nad tom agencijom kako bi dobili sve odgovore na sporna pitanja.\n“Nadležna tužilaštva trebaju da pokrenu postupak protiv onih koji povjerljive informacije puštaju u javnost. Tu je potrebna odgovornost i ja ću je tražiti”, rekao je Bojić.\nGovoreći o izmjenama Krivičnog zakona BiH u parlamentu BiH, Bojić je rekao da je protiv hitne procedure, navodeći da u redovnom parlamentarnom postupku treba doći do usvajanja kvalitetnog i sistemskog zakonskog rješenja, uz amandmansko djelovanje i konsultovanje stručnjaka.\n“Ovako postoji opanost da Ustavni sud BiH stavi van snage ovaj zakon, što bi stvorilo velike probleme. Ponavljam, ovdje se radi o vrsti zloupotrebe da se zakon usvaja po hitnoj proceduri”, rekao je Bojić, koji je poslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.\nGovoreći o najavljenim izmjenama Izbornog zakona BiH i uvođenju kamera, video-nadzora i optičkih skenera na biračkim mjestima kako bi se, navodno, spriječile izborne prevare, Bojić je naveo da nije dobro što se i taj akt usvaja po hitnom postupku.\n“To je jedan od najvažnijih propisa poslije Ustava i najbolje je do njega doći konsenzusom. Ipak, teško je u izbornoj godini dobiti kvalitetno rješenje na tom planu”, rekao je Bojić.\nOn je naveo da je DNS protiv uvođenja skeniranja na birački mjestima, jer takav postupak nema saglasnost Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, dodajući da će mogu desiti problemi sa konstituisanjem vlasti i blokadama u BiH ukoliko ne bude izmjena Izbornog zakona BiH.\nBojić je rekao da će biti zanimljiv izborni duel lidera SNSD-a Milorada Dodika i počasnog predsjednika PDP-a Mladena Ivanića za poziciju srpskog člana Predsjedništva BiH.\n“Obojica su dosta politički iskusni, ali o pobjedniku će odlučiti narod”, rekao je Bojić, dodajući da konačna odluka o direktnim kandidaturama u okviru vladajućeg bloka u Srpskoj još nije definisana, jer i dalje traju pregovori.


Najcesci motiv u poeziji Desanke Maksimovic je bila ljubav, i njena rec, odnos prema svetu i filozofija su i sami bili pesnicke prirode. Njena poezija je odlikovana citavim obiljem novih aliteracija i rima. Njeno osnovno pesnicko geslo je bilo da poezija treba da bude razumljiva, jasna, iskrena, otvorena prema coveku i zivotu.\nMnoge njene pesme predstavljaju poziv ljudima da budu dobri, plemeniti, ponositi, postojani, da postuju ljude drugacijih uverenja i nacela, misljenja, boja i vera, i da budu strogi prema svojim manama kao i prema tudjim. Od svih vrednosti u zivotu ona je kroz svoje pesme posebno isticala slobodu, odanost, hrabrost, dobrotu i nekoristoljublje.\nU kasnijem periodu života, lirika Desanke Maksimović je dobila nesto smireniji i tisi duh. Njena poezija, pripovetke, romani, knjige za decu prevodjeni su na mnoge jezike, a njene pojedine pesme nalaze se u antologijama poezije raznih naroda.


Korejski film Minari pred domaćom publikom – Radio Nostalgija\n14. maja 2021. Marija Jovanović Aktuelno\nPrepoznat od strane brojnih filmskih festivala, ostvarenje koje je osvojilo nagradu Oskar i BAFTA priznanje u kategoriji za najbolju sporednu žensku ulogu, kao i nagradu Zlatni globus za najbolji film van engleskog govornog područja, premijerno je prikazan na tekućem prestoničkom FEST-u, a narednog četvrtka, 20. maja naći će se na velikom platnu bioskopa širom Srbije.\n„Minari “ je omaž svim emigrantima. Osamdesetih godina, sedmogodišnji Korejac, dečak Dejvid suočava se sa novim okruženjem i drugačijim načinom života u trenucima kada njegov otac preseli porodicu u ruralni deo Amerike. Majka dečaka užasnuta je što porodica živi u sred nenaseljenog mesta, u kamp kućici, dok se nestašni dečak Dejvid i njegova sestra dosađuju.\nInspirisan sopstvenim odgojem scenarista i reditelj filma Li Ajzak Čung (Lee Isaac Chung) snimio je delikatnu priču o velikoj želji za ostvarenjem američkog sna, o Korejskoj porodici koja se seli u Arkansas gde osniva farmu. Pored izazova koje im donosi novo životno okruženje, oni shvataju neprocenjivu vrednost porodice i šta je to što zasita čini dom.\nFilm „Minari “ izazvao je veliku pažnju prošle godine kada je prikazan na Sandens festivalu na kom je osvojio i Nagradu žirija i Nagradu publike. Nakon toga nominovan je za šest Oskara, a glumica Ju Jung Jun ovenčana je nagradom za najbolju žensku ulogu.\n« Žena koja obećava u bioskopima od 13. maja\n22. Guitar Art Festival u junu »


Od 20. decembra obavezan PCR test za strance pri ulasku u Srbiju • Poportal\nOd 20. decembra obavezan PCR test za strance pri ulasku u Srbiju\n15/12/2020 15/12/2020 Predrag Panić\nMinistarska za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije i članica Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti COVID-19 Darija Kisić-Tepavčević saopštila je juče da strani državaljani od 20. decembra neće moći da uđu u Srbiju bez negativnog PCR testa, ne starijeg od 48 časova.\nKisić Tepavčević je objasnila da je Krizni štab doneo odluku prema kojoj će na graničnim prelazima biti vršena pojačana kontrola, uz obavezan PCR test, koji će biti potreban za sve strane državljane, bez obzira na to iz koje zemlje ulaze u Srbiju.\nOna je dodala da našima državljanima Ustav garantuje ulazak u zemlju i za njih će važiti obavezna kućna izolacija u trajanju od 10 dana, ako nemaju negativan PCR test, s tim što se karantin može prekinuti negativnim PCR testom.\nPrema njenim rečima, ova mera će važiti od 20. decembra, najverovatnije do 10. januara, u zavisnosti od epidemiološke situacije.\nTakođe, ministarka je podvukla da će aktuelne mere za suzbijanje epidemije koronavirusa ostati na snazi do petka, 18 decembra, nakon čega će ponovo zasedati Krizni štab.\nKisić Tepavčević je objasnila da se videlo da su dosadašnje mere dale efekte, ističući da brojevi jesu na visokim vrednostima, ali se vidi pad broja novoobolelih.\nTo su, ipak, i dalje visoke vrednosti, optećenje zdravstvenog sistema je veliko i moramo svi da uradimo sve da smanjimo prenošenje virusa, naglasila je ona.\nMinistarka je apelovala na građane da predstojeće praznike ove godine proslave u najužem krugu porodice, ali i da se tada pridržavaju svih preventivnih mera.\nKisić Tepavčević je ukazala na to da se broj pregleda u kovid ambulantama smanjuje i da je to ohrabrujući podatak, ali da zabrinjava to što od ukupnog broja pregledanih veći procenat zahteva hospitalizaciju.\nPrema njenim rečima, virus je prisutan u svim mestima u Srbiji, a da su žarišta upravo najveći gradovi, poput Beograda, Novog Sada, Kragujevca.\nOna je, govoreći o vakcini protiv COVID-19, napomenula da naše državno rukovodstvo od samog početka komunicira sa svim proizvođačima vakcina, podsetivši na to da, sve dok se vakcina ne registruje u zemlji porekla i dok ne dobije sve sertifikate Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije, ne može se primenjivati u našoj zemlji.\nJKP „PARKING SERVIS POŽAREVAC“ :Novi sajt u funkciji – anketa za korisnike javnih parkirališta\n19/03/2020 Predrag Panić\nOlimpijski čas zatvara centar grada za saobraćaj\n28/09/2017 Predrag Panić


Produžen Kineski festival svetla u Beogradu i Novom Sadu! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n19:06 12. FEB 2022.\nZbog velikog interesovanja Kineski festival svetla u Beogradu i Novom Sadu će biti produžen do 18.februara. Ko još uvek nije posetio festival to može uničiniti u Beogradu na Sava Promenadi ispred Galerije i u Novom Sadu u Limanskom parku. Ulaz za posetioce u oba grada je besplatan, a lampioni se pale svakog dana u 17h.\n„Srećan sam što smo i ove godine, evo već četvrti put, organizovali festival i prikazali čaroliju kineskih lampiona i što ljudi sa porodicama, prijateljima uživaju u svetlosnom spektaklu. Festival je zanimljiv svim generacijama, svi podjednako uživaju i slikaju se da uhvate i ponesu sa sobom delić kineske tradicije za uspomenu. “- izjavio je umetnik Slobodan Trkulja inicijator i osnivač festivala.\nKineski festival svetla je u organizaciji “Balkanopolis centra za modernu tradiciju”, pod generalnim pokroviteljstvom Vlade Republike Srbije i Grada Novog Sada, uz pokroviteljstvo grada Beograda i podršku ambasade Narodne Republike Kine u Srbiji.\nPored impozantnog zmaja dugačkog 17m, favorit posetilaca je muzičko-svetlosna interaktivna gazilica koja se aktivira plešući po njima u Galeriji kod ulaza 5, a Limanski park u Novom Sadu svetli kao nikada do sada uz dva kineska zmaja, životinjsko carstvo, magične jelene, čarobne ribe i mnoge druge atraktivne svetlosne instalacije.\nU nadi da će i sledeće godine biti u prilici da organizuju festival i da će se tradicija nastaviti, organizatori najavljuju nove fantastične svetleće instalacije.\nKineski festival svetlazanimljivosti


Loše vesti, Novak opet u problemu! - Sportske.net\nLoše vesti, Novak opet u problemu!\nI loše i zabrinjavajuće vesti pred start nove teniske sezone...\nNovak saznao ime prvog rivala!Đoković nestrpljiv da se vrati u borbuNole, vreme je!Praznični duh - Nole je sa OVOM kapom odradio treningNovak nikada nije imao ovako čudnu pripremu za Australijan open\nNovak Đoković odložio je svoj povratak na teren!\nNaš najbolji tenser je ponovo osetio bol u laktu, zbog čega je pauzirao čak pet meseci, još od sredine jula ove godine.\nPodsetimo, on je danas od 16 časova trebalo da se sastane sa Špancem Bautistom na egzibicionom turniru u Abu Dabiju, ali do tog susreta neće doći.\n''Izuzetno sam razočaran što sam prinuđen da se povučem sa turnira u Abu Dabiju. Nažalost, u poslednjih par dana ponovo mi se javio bol u laktu i nakon pregleda lekari su me savetovali da ništa ne rizikujem, da bi trebalo da propustim ovo takmičenje, i da odmah nastavim sa terapijama.\nVeoma sam tužan jer sam željno čekao da ponovo počnem da igram zvanične mečeve. Uživao sam u pripremama i radovao se turniru u Abu Dabiju, gde volim da učestvujem.\nOstaje da prihvatim ovu situaciju i sačekam rezultate terapija kako bih što pre mogao da se vratim na teren i uđem u pun ritam. Sve ovo može da utiče i na početak sezone i plan turnira koji sam napravio, ali odluka će biti doneta narednih dana", napisao je Đoković na Fejsbuku.


Mogu li kompanije da pobegnu od političkih i društvenih zbivanja? - Bizlife.rs\nProšli su dani kada su velike kompanije bile sigurne i bez potrebe da se uključe u rešavanje velikih društvenih i političkih pitanja.\nKako piše Forbes, bez obzira da li su ikada nameravale da se angažuju ili ne, šanse su ogromne da će događaji u narednom periodu „naterati“ velike kompanije da „progovore i po tom pitanju“.\nProvajder društvenih medija za upravljanje, zastupanje i analitička rešenja za preduzeća „Sprout Social“ anketirao je više od 1.000 američkih potrošača da bi bolje razumeli kako i gde žele da se veliki brendovi uključe u „velika pitanja dana“ i otkrio da oni žele „brendove u igri“.\nDve trećine, njih 66 odsto reklo je da želi da se kompanije bave društvenim i političkim pitanjma, gde većina navodi društvene medije kao najbolji kanal za to.\nI ne samo da su mladi ti koji žele velike kompanije da iskažu svoje stavove o bitnim društveno-političkim pitanjima, već i stariji od 55 godina, smatraju da je važno da veliki brendovi iznesu stavove o bitnim društvenim pitanjima.\nKako ocenjuju, ono što brendovi mogu da urade jeste da motivišu promenu – bilo svojim investicijama i akcijama u vezi sa problemom, ili putem pružanja mogućnosti potrošačima da se angažuju. Konkretno, potrošači traže da brendovi rade ono što sami ne mogu.\nKada se govori o tome kojim pitanjima bi trebalo da se kompanije bave, najbitnija je relevantnost. Uticaji na kupce, zaposlene i poslovne operacije su na vrhu liste verodostojnih razloga zašto brend treba da se uključi u određeno pitanje, jer bi prebacivanje na teme koje nemaju značajnu vezu sa brendom ostavile mogućnost brze promene interesovanja nihovih korisnika.\nSa toliko različitih mišljenja i vrednosti u društvu, brendovi moraju duboko da shvate svoje kupce pa tek onda da se angažuju. Nije tako lako odrediti koji socijalni komentar je dobar.\nIstraživanje „Sprout Social“ pokazuje da među onima koji su saglasni sa stavom kompanije, većina (52 odsto) izražava veću lojalnost, 44 odsto izražavaju verovatnost da kupe više, a 28 odsto kaže da će je javno pohvaliti.\nAli, kao i uvek, bez rizika nema nagrada – 53 odsto onih koji se ne saglašavaju sa stanovištem kompanije mogu kupiti manje, dok će 20 odsto biti motivisano da je javno kritikuje.\n„Sprout Social“ savetuje kompanije koje planiraju da se uključe u velike društvene teme da se najpre saglase sa zainteresovaim stranama, da budu spremni na bilo kakvu reakciju, da rade ono što pojedinci nisu u mogućnosti, kao i da ohrabre zaposlene da prošire isti stav.\nkompanije društvena pitanja uključenost


Konačna potrošnja domaćinstava u prva tri ovogodišnja meseca smanjena je za 6,4 odsto, a bruto investicije u fiksni kapital za 6,3 odsto, pokazuju podaci državnog zavoda, prenosi Seebiz.\nIzvoz je u tom periodu pao 1,6 odsto, zabeleživši pad po prvi put u poslednjih 10 godina, odnosno od drugog tromesečja 2002. godine. Istovremeno, uvoz je smanjen za 2,5 odsto.\nSlovenija se s epidemijom suočila sredinom marta, pa ona nije znatnije pogodila BDP u prvom ovogodišnjem tromesečju. Očekuje se da će pravi udarac privreda zabeležiti u drugom tromesečju, a podaci o BDP-u biće poznati u avgustu.\nIzgledi za ekonomiju Slovenije za ovu godinu su duboko u minusu - trenutne procene domaćih i međunarodnih institucija kreću se u rasponu od 5,5 do 16 odsto pada, a najveći broj tih institucija očekuje ovogodišnji pad aktivnosti u Sloveniji između 7 i 8 odsto.\nSILOVIT RAST AMERIČKE PRIVREDE U martu otvoreno 916.000 radnih mesta\nHRVATSKA PRIVREDA PALA JE NAJVIŠE OD 1995.U svim kategorijama minus osim u potrošnji države


Nadzor nad vršenjem roditeljskog prava - Advokatska Kancelarija Slavica Janjić Beograd\nCentar za socijalni rad vrši poslove zaštite porodice, pomoći porodici i starateljstva u skladu sa Porodičnim zakonom. U okviru Centra za socijalni rad postoji Služba za zaštitu dece. Ona ima konkretne zadatke i zakonska ovlašćenja za primenu neodložnih mera pravne i socijalne zaštite deteta, koje je izloženo zlostavljanju i zanemarivanju u okviru porodice. Shodno Porodičnom zakonu, Centar za socijalni rad ima pravo da se, pod određenim uslovima, umeša u odnose između roditelja i deteta, jer je Centar ovlašćen da nadzire način na koji roditelj(i) vrši roditeljska prava. U određenim okolnostima, Centar može biti ovlašćen od strane suda za preduzimanje određenih mera u cilju zaštite prava deteta. Nekada ovaj zahtev može podneti roditelj preko advokata za porodično pravo.\nCentar, a posebno Služba za zaštitu dece, nadzire da li roditelji ispunjavaju svoju dužnost, te se prema roditeljima mogu primenjivati:\n– mere preventivnog nadzora nad vršenjem roditeljskog prava,\n– mere korektivnog nadzora nad vršenjem roditeljskog prava.\nUkoliko je i pored primene preventivnih ili korektivnih mera Centra i dalje prisutna opasnost po život i zdravlje deteta, dete se izdvaja iz prirodne porodice i najčešće smeštaja u hraniteljsku porodicu.\n1. Preventivni nadzor Centra za socijalni rad nad vršenjem roditeljskog prava\nPreventivni nadzor nad vršenjem roditeljskog prava je intervencija organa starateljstva (Centra za socijalni rad) kojom se pomaže roditeljima u sagledavanju razvojnih potreba deteta kako bi se te potrebe adekvatno zadovoljile. Suština preventivnog nadzora je da Centar pomogne roditeljima da pravilno ispune svoje roditeljske obaveze, koje su im stavljene u nadležnost po zakonu. Kod ove vrste nadzora centar donosi odluke u situacijama kada se roditelji ne slažu oko toga šta je najbolje za dete, roditelji ne znaju šta da rade u smislu najbolje odluke za dete ili kada od deteta traže suprotne stvari.\n2. Korektivni nadzor Centra za socijalni rad nad vršenjem roditeljskog prava\nKorektivni nadzor nad vršenjem roditeljskog prava se primenjuje u situacijama kada roditelji čine ozbiljnije greške u odnosu prema detetu. Korektivni nadzor podrazumeva da organ starateljstva ima ovlašćenje za preduzimanje odgovarajućih mera kada roditelji ne izvršavaju svoje obaveze u skladu sa najboljim interesima dece, te donosi odluke (mere) kojima se ispravlja roditelj u vršenju roditeljskog prava. Zakon izričito definiše vrste i opseg odluka organa starateljstva, čime se izriču mere zaštite ličnosti i imovine deteta.\nOrgan starateljstva, shodno Porodičnom zakonu, može doneti tri mere u sklopu korektivnog nadzora nad vršenjem roditeljskog prava:\n• upozorenje roditeljima na nedostatke u vršenju roditeljskog prava,\n• upućivanje roditelja u porodično savetovalište i druge ustanove,\n• mere specijalizovane za posredovanje u porodičnim odnosima i polaganje računa o upravljanju imovinom deteta.\nMeru upozorenja roditelja na nedostatke u vršenju roditeljskog prava organ starateljstva preduzima kada postoje nedostaci u vršenju bilo kog prava i dužnosti iz zakonske sadržine roditeljskih prava. Ova mera Centra za socijalni rad je najblaža mera kojom se organ starateljstva meša u vršenje roditeljskog prava. Mera upozorenja bi obuhvatala sledeće: roditeljima se skreće pažnja na nedostatke u vezi zapostavljanja škole, loših navika deteta ili neredovnog izvršavanja obaveze izdržavanja.\nMera upućivanja roditelja u ustanovu na razgovor u porodično savetovalište ili drugu ustanovu specijalizovanu za posredovanje u porodičnim odnosima je posebna mera organa starateljstva, koja se primenjuje samo ako prethodna mera upozorenja ne daje željene rezultate, te roditelji ne isprave nedostatke u vršenju roditeljskih prava nakon mere upozorenja. Svrha mere upućivanja roditelja u ustanovu na razgovor u porodično savetovalište ili drugu ustanovu je da se roditeljima ukaže na nedostatke u staranju o detetu, te da se pomoću stručnog saveta i pomoći lica iz specijalizovanih ustanova pomogne roditeljima da isprave nedostatke oko vršenja roditeljskog prava. Ako ova mera ne donese najbolje za dete u smislu staranja roditelja, Centar za socijalni rad može pokrene sudski postupak ukoliko se utvrdi da postoje razlozi predviđeni u zakonu za pokretanje sudskih postupaka (postupak za uređenje pitanja vršenja roditeljskog prava, postupak za lišenje roditeljskog prava, postupak za izricanje mera za zaštitu od nasilja u porodici).\nMere specijalizovane za posredovanje u porodičnim odnosima i polaganje računa o upravljanju imovinom deteta se izriču samo onda kada se uoče nedostaci. Organ starateljstva može zahtevati, kada to smatra opravdanim, da roditelji podnose redovne izveštaje o upravljanju imovinom deteta svake godine ili uvek kada on to od njih zatraži. Organ starateljstva, je i kod ove mere, zakonski ovlašćen da pokreće sudske postupke u cilju zaštite interesa deteta.\nIz ugla zakona, Centar za socijalni rad ima sledeća sudska ovlašćenja:\n– podnošenje tužbi za zaštitu prava deteta, zaštitu od nasilja u porodici, lišenja roditeljskog prava i tužbu za izdržavanje maloletnog deteta,\n– privremeno, u hitnim slučajevima, kada je potrebno zaštititi dete od zlostavljanja ili zaštititi neke njegove interese, odlučivati o odvajanju deteta od roditelja,\n– kada ima više dece koju treba izdvojiti iz porodice, pronalazi zajednički smeštaj za svu braću i sestre, a ukoliko pak proceni da je najbolji interes dece ili deteta da ne bude u smeštaju sa drugom decom iz porodice (braćom i sestrama), da takvu procenu detaljno obrazloži.\nAdvokat za porodično pravo se bavi svim pravnim poslovima iz oblasti porodičnog prava i dečijih prava. Kod svakog angažovanja advokata za porodično pravo, dečiji interesi će biti zastupani na najbolji način pred sudom. Advokat za porodično pravo se posebno fokusira na poslove nadzora nad vršenjem roditeljskog prava gledajući sledeće aspekte prava deteta:\n– starateljstva nad detetom,\n– upravljanje imovinom deteta,\n– posredovanje u porodičnim odnosima.\nPoštujući odredbe Porodičnog zakona, Konvencije o pravima deteta i Ustava Republike Srbije, advokat za porodično pravo će obezbediti sve pravne dokaze neophodne sudu, a u cilju zaštite prava i najboljeg interesa deteta kod vršenja nadzora nad roditeljskim staranjem. Advokat za porodično pravo može zastupati dete pred sudom, kontaktirati organe starateljstva, veštake i zdravstvene ustanove, kao i javne registre. Pravne radnje advokata za porodično pravo su usmerene i na adekvatno sprovođenje odluke suda i organa starateljstva vezanih za nadzor nad roditeljskim staranjem.\nAdvokat za porodično pravoNadzor nad vršenjem roditeljskog pravaPorodični zakonVršenje roditeljskog prava


Softver koji priprema država upravo bi trebalo da bude rešenje za ovakve probleme. Podatak o visini poreza i rešenje o poreskoj obavezi na vreme više neće biti predmet priče, a nova tehnologija istovremeno će rešiti i mnoge druge birokratske prepreke u poslovanju kao i komplikovane administrativne procedure na koje se paušalci najčešće žale.\nRadna grupa za unapređenje sistema paušalnog oporezivanja trenutno razmatra nacrt predloga za izradu aplikativnog softvera koji ce omogućiti automatizaciju poslovnog procesa i pojednostavljenje postupka utvrđivanja poreske obaveze preduzetnicima.\nSoftver će omogućiti pojednostavljenje utvrđivanja poreske obaveze\nU Poreskoj upravi kažu da je ideja da se formira softver uz pomoć koga će na jednostavan način, preko portala Poreske uprave budućem preduzetniku moći da se dostavi informacija u vezi iznosa poreske obaveze u slučaju otvaranja preduzetničke radnje, odnosno koliko bi iznosili porezi i doprinosi za novoosnovane preduzetnike čime bi se postupak donošenja rešenja pojednostavio i bio kraći.\nTakođe, softver bi trebalo da donosi rešenja postojećim preduzetnicima, što će u značajnoj meri pojednostaviti administriranje Poreske uprave, smanjiti troškovi i povećati efikasnost poslovnog procesa.\nOsnivac aplikacije pausal (www.pausal.rs ) Sofija Popara Parmaković objašnjava da je važno što je pokrenuta inicijativa da se problemi i različita tumačenja otklone novom aplikacijom Poreske uprave, koja bi trebalo da omogući predviđanje visine poreskog rešenja preduzetnicima i jasnije definiše kriterijume za utvrđivanje visine paušalnog oporezivanja.\nU praksi se dešavaju nelogičnosti koje bune one koji pokreću posao\n"Zanimljiv je primer dva brata koja su registrovana okvirno u isto vreme, na istoj adresi i bave se istom delatnošću, za koje je zadužen isti inspektor, ali se njihova poreska rešenja razlikuju za nekoliko hiljada", navodi primer Sofija Popara.\nSagovornica kaže da je nekad veoma teško pronaći informacije koje su neophodne za poslovanje, a i kada se pronađu često su nerazumljive nekom ko nije upoznat sa materijom, zbog čega su paušalci nekad prinuđeni da angažuju knjigovođu, iako im on nije neophodan.\nPostoje određene delatnosti kojima se preduzetnik ne može registrovati kao paušalac i one su definisane Uredbom o paušalnom oporezivanju. Odnose se na marketing, knjigovodstvo i računovodstvo, trgovinu na veliko i malo. Takođe, preduzetnik koji ostvaruje više od šest miliona dinara prihoda godišnje ne može biti paušalac.\nU cilju otklanjanja problema i olakšanja procedura prošle godine pokrenuta je kampanja "Mesec paušalaca" u okviru Projekta javno-privatnog dijaloga za razvoj koji finansira Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID), a sprovodi NALED u saradnji s Republičkim sekretarijatom za javne politike.


EU: Dodatnih sedam miliona evra za vakcinaciju na Zapadnom Balkanu – SveVesti.net\nEU: Dodatnih sedam miliona evra za vakcinaciju na Zapadnom Balkanu\nU Evropskoj komisiji navode da će ovaj projekat pomoći da se zemlje Zapadnog Balkana pripreme za efikasan prijem i primenu Kovid-19 vakcina, uključujući one dobijene od KOVAKS sistema i putem mehanizma EU za deljenje vakcina sa državama članicama EU.\nKomesar za proširenje Oliver Varheji navodi da ovaj projekat dolazi kao dodatak na EU paket od 70 miliona evra za podršku pristupu vakcinama u regionu i nabavku neophodne opreme za kampanje vakcinacije.\n“Ovim novim projektom podrške kampanjama vakcinacije na Zapadnom Balkanu u partnerstvu sa SZO, EU nastavlja da ispunjava svoju posvećenost podršci našim partnerima u suočavanju sa pandemijom od njenog početka”, kaže Varheji.\nU Komisiji navode da ukupan paket pomoći EU Zapadnom Balkanu u odgovoru na kovid-19 trenutno prelazi 3,3 milijarde evra što uključuje podršku za nabavku opremu, srednjoročnu i dugoročnu podršku zdravstvenim sistemima i ekonomijama, podršku preduzećima putem lokalnih banaka, makrofinansijsku pomoć u obliku zajmova i paket odgovora Evropske investicione banke (EIB).\nPrevious Bild: Spora vakcinacija u Nemačkoj, Srbija pokazala da može i drugačije\nNext Dojče vele: Korona povećala ksenofobiju u Evropi


Crna Gora za turiste spremna već za praznike\nTanjug 27. aprila 2021. 12:18\nBAR – Crna Gora je za turiste spremna već za praznike, a u opštini Bar turistička sezona je počela pre desetak dana sa boljim vremenskih uslova, ali i sa prvim dolascima sportskih ekipa na pripreme.\nPredsednik opštine Bar Dušan Raičević rekao je da je, osim sportskih ekipa, poslednjih dana primećen i veći broj turista, kao i da postoje najave za dolazak turista iz Srbije tokom predstojećih praznika.\nJedan od glavnih razloga za to, dodao je, jeste što državljanima Srbije za ulazak u Crnu Goru nije potreban PCR test ili potvrda o vakcinaciji.\n„Za nas je turistička sezona počela pre desetak dana, s obzirom da je povoljno vreme stvorilo uslove za to, a poboljšanje sportske infrastrukture za početak priprema sportskih ekipa“, rekao je Raičević u Baru novinarima iz Srbije.\n„Ono što nas raduje su najave za dolazak turista za predstojeće praznike, zbog toga činimo sve da budemo spremni za početak turističke sezone već tokom ovih praznika“, naveo je predsednik opštine.\nEkipa Tanjuga na putu do Bara na Graničnom prelazu Brodarevo uverilila se da ulazak u Crnu Goru funkcioniše skoro kao i pre korone, nije potreban PCR test ili potvrda o vakcinaciji, ali jeste maska i, naravno, pasoš ili lična karta.\nBar krajem aprila izgleda prilično „živo“, većim delom zbog lokalnog stanovništva.\nUgostiteljski objekti uveliko rade, ali uz poštovanje epidemiloških mera – konobari nose maske i na svakom stolu je bočica za dezinfekciju, a za razliku od Srbije, u Crnoj Gori moguće je popiti piće ili večerati do 23 časa.\nEr Srbija je juče saopštila da povećva kapacitete za putovanja između Srbije i Crne Gore, uvođenjem dodatnih letova i više od 3.000 dodatnih sedišta ka Tivtu i Podgorici tokom prvomajskih i uskršnjih praznika.\nSrpska nacionalna avio-kompanija planira da tokom maja leti 15 puta nedeljno do Podgorice, obavljajući dva dnevna leta, osim petkom kada će do crnogorske prestonice saobraćati tri puta dnevno.\nDo Tivta će se u maju leteti devet puta nedeljno, uz jedan let svakog dana, osim petkom i nedeljom kada će se obavljati dva dnevna leta.


Fočaci na ulicama- Podrška srpskoj braći u Crnoj Gori | Hercegovina Press\nFočaci na ulicama- Podrška srpskoj braći u Crnoj Gori\nViše stotina Fočaka, mirnim okupljanjem ispred Svetosavskog hrama u Foči, poslali su poruku podrške Srbima i vjernicima eparhija Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori.\nNa transparentima koje su osvijetlili bakljama pisalo je „Crna Gora srpska Sparta“ i „Svak je rođen da pojednom umre, čast i bruka žive dovijeka“.\nGrađani su izrazili negodovanje na donošenje Zakona o slobodi vjeroispovijesti koji je usvojio crnogorski parlament i izrazili su sumnju da je on samo uvod u dalji progon jedine kanonske pravoslavne crkve sa osmovijekovnom duhovnom i bogoslužbenom tradicijom u Crnoj Gori.\n-Ko student i jedan od organizatora hodočašća iz Foče do manastira Ostrog izašao sam da pružim podršku pravoslavnoj braći u Crnoj Gori u odbrani naših svetinja-rekao je jedan od okupljenih.\nFočaci su poručili da nasilje nad srpskim narodom i njegovim predstavnicima u Crnoj Gori ne smije da se prećuti i ostane bez podrške, a da se otimanje pravoslavnih svetinja mora zaustaviti.\n-Ovo je znak podrške iz Foče. Sramota je ono što se dešava u Crnoj Gori, vodi se linč protiv srpskog naroda, otimaju nam naše svetinje. To je samo uvertira kojom žele da nastave da unište sve što je sveto i u Crnoj Gori i na Kosovu i svuda gdje je pravoslavni živalj vijekovima prisutan. To je sramota i nadam se da će srpstvo i narod da pobijedi-poručili su okupljeni Fočaci.\nCrnogorska skupština usvojila je rano jutros Zakon o slobodi vjeroispovijesti kojim se predviđa da država postaje vlasnik svih vjerskih objekata koji su izgrađeni do decembra 1918. godine – ukoliko vjerske zajednice ne dokažu vlasništvo, što je izazvalo burne reakcije.\nUsvajanju zakona prethodili su sukobi u parlamentu, protesti i blokade saobraćajnica u nekoliko gradova.\nDanas 214 zaraženih i 6 preminulih\nNarandžasti meteoalarm zbog obilnih padavina za područje Trebinja\nKorekcije cjenovnika na pumpama širom Srpske\nPozitivni svi testirani na virus korona\nĆURIĆ: Vukanović priča besmislice – Novac za FK Leotar izdvojen u skladu sa zakonom


Milan Stanković preživio dramu: Saznao da mu otkazuju jetra i gušterača\nŠOKANTNO Pjevač se itekako zabrinuo za svoje zdravlje\nFoto: Milan Stanković\nMilan Stanković preživio je pakao prošle nedjelje.\nNaime, pjevač je prije desetak dana obavio redovni sistematski pregled, koji inače prakticira posljednjih godina kako bi održavao svoje zdravlje i formu, međutim, ovog puta oblio ga je hladan znoj kada su stigli rezultati pregleda.\nTransiminaze i bilirubin su mu u katastrofalnom stanju i daleko premašuju granice normale.\nKada je vidio da se ne smije šaliti i da nešto debelo nije uredu, Stanković je odmah otišao kod specijaliste koji ga je upozorio da mu jetra i pankreas otkazuju, pa se pjevač itekako zabrinuo za svoje zdravlje.\nIstina, Milan ne pije alkohol, ali konzumira jedno bezalkoholno piće za koje se godinama unazad tvrdi i apelira da je itekako štetno za jetru. Milanu je odmah sinulo da to izaziva problem, a još više ga je uplašila činjenica što su mu ljekari savjetovali hitnu operaciju.\nMeđutim, pred sam kraj nedjelje uslijedio je još jedan šok za pjevača. Naime, s klinike na kojoj je obavio kontrolni pregled Milan je dobio poziv da se hitno javi. Tada se totalno prepao, ali se svakako javio i saznao da je kompjuterski sistem koji obrađuje podatke pacijenata napravio grešku, tako da je prvobitno dobio pogrešne rezultate i dijagnozu drugog pacijenta.\nMedicinsko osoblje je, srećom, obavilo kontrolu rezultata i tom prilikom shvatili su da je došlo do kardinalne greške, pa su se duboko izvinili Milanu. On je ipak, za svaki slučaj, odlučio da ove nedjelje ponovi sva testiranja iako su ga na klinici uvjeravali da je potpuno zdrav, te da nema razloga za brigu.\nMilan Stanković Zdravlje Testiranje\nNikolija s drugim muškarcem uživa na moru\nMilan Stanković promijenio imidž, a svi pričaju o njegovom licu\nPjevač Milan Stanković otkrio razlog zbog kojeg se nikada nije nasmijao na slikama


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Sa ličnom kartom sam stigao do Mađarske\nGRUEVSKI TVRDI 02. 02. 2019. 17:30 >> 19:17 0\nBivši makedonski premijer Nikola Gruevski izjavio je u prvom intervjuu poslije bjekstva u Mađarsku da je Makedoniju napustio "mnogo jednostavno" i da u tome nije imao pomoć vlasti.\n"Vlast (Zorana Zeva) da mi pomogne? Ne. Vlast da može nešto drugo loše da mi napravi, napravila bi mi, ali ne da mi pomogne", rekao je Gruevski u intervjuu televiziji Sitel.\nU dijelu koji je emitovan u Vijestima te televizije, on je istakao da je iz Makedonije veoma jednostavno otišao u Albaniju i da se prijavio u mađarsku ambasadu u Tirani i zatražio politički azil.\nGruevski je odbio da kaže da li je iz Makedonije izašao na legalnom ili ilegalnom prelazu ističući da prepušta da makedonska vlast sama otkrije detalje. "Vlast se hvali da će sve da otkrije, pa neka kaže", rekao je bivši makedonski premijer.\nGruevski je u Mađarsku pobjegao preko Albanije, Crne Gore i Srbije.\nOn je objasnio da je u ambasadi Mađarske odlučeno da je najbolje da zbog toga što je dugo bio premijer bude "transportovan" do Mađarske, a dodao je da je sa ličnom kartom stigao od Albanije do granice Mađarske, koju je prešao sa dokumentom dobijenim u mađarskoj ambasadi u Tirani.\nUprava policije Crne Gore je ranije saopštila da je 11. novembra 2018. godine Gruevski ušao u Crnu Goru i istog dana je izašao iz Crne Gore.\nU saopštenju se navodi i da je crnogorska policija u ovom slučaju "u potpunosti ispoštovala zakonske procedure".\nGruevski je rekao i da je Vlada Mađarske riješila da mu da azil zbog njegovog statusa, odnosno njegove ranije premijerske funkcije i da su zbog toga morali da ga zaštite.


Uhapšeni zbog ratnih zločina\nPolicija distrikta Brčko jučer je uhapsila tri osobe koje se dovode u vezu sa ratnim zločinom nad 11 zarobljenika Vojske Republike Srpske na području sela Boderište u martu 1993. godine. Portparol pol Procitaj vise\nUhapšen Mehmed Alešević\nPo nalogu tužioca iz Posebnog odjela za ratne zločine, policijski službenici Granične policije BiH na prijelazu Maljeva”, po ulasku u BiH, lišili su slobode Mehmeda Aleševića (1973.) iz Bužima. On je Procitaj vise\nVitomiru Rackoviću 12 godina zatvora\nVitomir Racković osuđen je pred Sudom Bosne i Hercegovine na 12 godina zatvora zbog silovanja, nezakonitog hapšenja, ispitivanja i premlaćivanja civila bošnjačke nacionalnosti iz višegradskih sela. Ra Procitaj vise\nDNEVNI AVAZ, 15.05.2015\nVijeće Apelacionog odjela Suda BiH smanjilo je zatvorsku kaznu sa 15 na 13 godina Branku Vlači, koji je proglašen krivim za zločin protiv čovječnosti na području Vogošće. Iz Suda BiH saopć eno je da j Procitaj vise\nZlostavljanja u hercegovačkim logorima\nSaradnjom Tužilaštva BiH i Državnog odvjetništva Republike Hrvatske (DORH) tri osobe u Splitu optužene su za ratne zločine počinjene u BiH. Protiv ovih osoba Tužilaštvo BiH nije moglo pokrenuti krivič Procitaj vise\nEminić: Ne sramotite nas hapšenjem, dovoljan je poziv tužioca!\nDNEVNI AVAZ, 27.04.2015\nPo nalogu tužioca Posebnog odjela za ratne zločine Tužilaštva BiH, pripadnici Granične policije jučer su na GP Maljevac uhapsili Huseina Isakovića (46) iz Bužima. Ovaj osumnjičeni je pod istragom zbog Procitaj vise\nApelaciono vijeće Suda BiH potvrdilo je prvostepenu presudu kojom je Zemir Kovačević osuđen na deset godina zatvora zbog učešća u ubistvima, maltretiranju i pljački srpskih civila u martu i aprilu 199 Procitaj vise\nPodignuta optužnica protiv Duška Kornjače\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Duška Kornjače za zločine počinjene 1992. na području Čajniča, javlja BIRN. Kornjača, koji živi u Srbiji, optužen je da je počinio zločin protiv čovječnosti Procitaj vise\nTročlano vijeće Suda BiH, kojim je predsjedavala sutkinja Enida Hadžiomerović, izreklo je jučer prvostepenu presudu nekadašnjim pripadnicima Hrvatskih obrambenih snaga za zločine počinjene u Dretelju Procitaj vise\nNa ročištu za izjašnjenje o krivici pred Odjelom I za ratne zločine pri Sudu BiH, optuženi Redžo Balić izjasnio se da nije kriv. Sud je 8. aprila potvrdio optužnicu koja Balića tereti da je počinio ra Procitaj vise


Meksiko ponovio da neće platiti za zid na granici sa SAD\nIzvor: N1 televizija, 29.Avg.2018, 10:23\nMeksiko je ponovo saopštio da nikada neće platiti za eventualni zid duž granice sa SAD čiju izgradnju dugo obećava američki predsednik Donald Tramp.\nMeksički ministar spoljnih poslova Luis Videgaraj Kaso naveo je na Tviteru da je njegova zemlja "postigla saglasnost sa SAD oko trgovine" i da su "veoma pozitivni izgledi za odnose dve zemlje", ali da je "apsolutno jasno" da Meksiko "nikada neće platiti za zid", prenosi AP.\nTramp je juče, tokom sastanka s >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << predsednikom svetske fudbalske organizacije (FIFA) Đanijem Infantinom, rekao da će za zid "na kraju platiti Meksiko, veoma lako".\nTa Trampova izjava usledila je dan posle objave da su SAD i Meksiko postigli preliminirani dogovor o novom trgovinskom sporazumu umesto Severnoameričkog sporazuma o slobodnoj trgovini (NAFTA) čiji je deo i Kanada.\nNoviMagazin.rs: Meksiko ponavlja da nikad neće platiti za zid na granici sa SAD\nRadio Slobodna Evropa: Meksiko ponavlja da neće platiti zid na granici sa SAD


Od početka pandemije, EU pomogla Crnu Goru sa 113 miliona eura – Portal Bar\nOd početka pandemije,…\nOd početka pandemije, EU pomogla Crnu Goru sa 113 miliona eura\nU proteklih godinu mogle su se čuti ocjene da EU, u doba pandemije, nije pokazala dovoljan nivo solidarnosti sa Zapadnim Balkanom.\nIstraživanja javnog mnjenja koje je radila Agencija De Facto, u periodu 15. novembar – 11. decembar 2020. godine, na uzorku od 1006 ispitanika pokazalo je da polovina građana zna za pomoć EU u doba pandemije Kovida 19. Na pitanje šta mislite, koja država ili zajednica država je najveći strani finansijski donator u Crnoj Gori, 44,7 odsto građana je odgovorilo da je to EU.\nKada se podaci objedine, dolazimo do zaključka da je pored finansijske pomoći od preko 110 miliona eura, Evropa donirala i mnogo više od toga.Iz Delegacije EU je Portalu RTCG saopšteno da je Unija od početka pandemije djelovala brzo i odlučno, mobilišući vrlo značajan paket bespovratne finansijske podrške vrijedan 53 miliona eura i 60 miliona makrofinansijske pomoći Crnoj Gori.“Donirali smo 100 bolničkih medicinskih respiratora, 10 modernih digitalnih rendgenskih uređaja i preko dva miliona komada lične zaštitne opreme. Pored toga, EU i njene države članice donirale su stotine hiljada komada lične zaštitne opreme kroz Mehanizam civilne zaštite“, navode iz Delegacije.\nSredstva EU će se, kako navode, takođe koristiti za izgradnju dva nova bolnička krila u Podgorici i obnavljanje desetak laboratorija.\n„Evropska komisija je usvojila i paket od 70 miliona eura u okviru Instrumenta pretpristupne podrške (IPA II), za pomoć u finansiranju pristupa zapadnobalkanskih partnera kovid-19 vakcinama koje su nabavile države članice EU. Paket će se isplaćivati u vidu bespovratnih sredstava, koja će pomoći u pokrivanju troškova vakcina za prioritetne grupe u regionu i potrebne opreme za vakcinaciju“, poručuju iz Delegacije EU.\nPored toga, Evropska unija je u partnerstvu sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (SZO) pokrenula novi regionalni projekat, vrijedan više od sedam miliona eura, za podršku sigurnoj i efikasnoj vakcinaciji stanovništva širom Zapadnog Balkana.\n„Taj projekat pomoći će u pripremi regiona za efikasan prijem i primjenu kovid-19 vakcina, uključujući vakcine primljene kroz Kovaks i mehanizam EU za dijeljenje vakcina s državama članicama EU“, navode iz Delegacije za Portal RTCG.\nEkonomski i investicioni plan od devet milijardi eura\nTakođe, Evropska komisija je Crnoj Gori dodijelila oko 200 hiljada eura dodatne podrške kao doprinos borbi protiv Kovida-19. Donacija je dio paketa predloženog od strane EK, vrijednog gotovo 530 miliona eura, dodatne podrške kroz Fond solidarnosti EU za zaštitu javnog zdravlja u borbi protiv koronavirusa.\nTim Evropa, koji okuplja EU i njene države članice, jedan je od glavnih donatora koji Kovaksu doprinosi s više od 2,2 milijarde eura, uključujući 900 miliona eura koje je nedavno opredijelila Njemačka.\nPrve vakcine iz Kovaks sistema Crna Gora je dobila 28. marta – 24.000 doza vakcine AstraZeneka.\nVažno je navesti i da je u godini koronavirusa podrška EU u Crnoj Gori bila nikada veća u istraživanjima javnog mnjenja. Pomoć EU i država članica stiže i dalje.\nU prethodne dvije sedmice dobili smo dvije isporuke lične zaštitne opreme iz rezervi instrumenta rescEU, u okviru Mehanizma Evropske unije (EU) za civilnu zaštitu.\nBilčik: Vlasti CG da na najbolji način iskoriste pomoć EU\nI šef Delegacije Evropskog parlamenta (EP) za odnose sa Crnom Gorom Vladimir Bilčik, u izjavi za Portal RTCG, podsjeća na pomoć EU od 113 miliona eura.\nBilčik kaže da je EU solidarnost pokazala i kroz Kovaks sistem, kroz koji smo već dobili 24.000 vakcina AstraZeneka\n.“Crna Gora će dobiti ukupno 248.800 doza vakcina putem Kovaksa“, kaže Bilčik.\nIstiče i da je EU zabrinuta za crnogorsku ekonomiju, ali poručuje i da se spremimo za buduću pomoć.\n„Crna Gora je zemlja kandidat za EU, pa smo naravno zabrinuti za uticaj pandemije COVID-19 na crnogorsku ekonomiju. Mi u Evropskom parlamentu ohrabrujemo vlasti Crne Gore da na najbolji način iskoriste pomoć EU, kako bi ublažili uticaj krize i kako bi bili spremni za dalju pomoć Crnoj Gori u mjesecima koji dolaze”, zaključio je Bilčik za Portal RTCG.\nMinistarstvo zdravlja zahvalno na velikoj podršciIz resora ministarke zdravlja Jelene Borovinić Bojović, Portalu RTCG, su saopštili da je Evropska unija u vrijeme pandemije pružila Crnoj Gori veliku finansijsku podršku, kako bi se ublažili ekonomski i društveni efekti krize izazvane koronavirusom.\nMinistarka Borovinić Bojović javno je izrazila veliku zahvalnost Delegaciji EU na nesebičnoj pomoći u borbi protiv pandemije koja je, kako je kazala, doprinijela podizanju kvaliteta pružanja zdravstvene zaštite inficiranim pacijentima u crnogorskim zdravstvenim ustanovama.\n„Ministarstvo zdravlja ima uvjerenje da će i u narednom periodu EU pružiti podršku na realizaciji planiranih aktivnosti i inovativnih programa, koji će se sprovoditi na svim nivoima zdravstvene zaštite, kako bi se što efikasnije izborili sa korona virusom“, saopšteno nam je iz tog resora.\nKako je ranije saopštila šefica Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Oana Kristina Popa, EU od izbijanja pandemije korona virusa do decembra prošle godine obezbijedila je Crnoj Gori bespovratnu finansijsku pomoć vrijednu 53 miliona eura, kao i dodatnih 60 miliona eura izuzetno povoljnih kreditnih sredstava.\nOva izdašna finansijska pomoć EU, pojasnila je tada ambasadorka, bila je namijenjena, prije svega, za unapređenje zdravstvenih usluga, ali i kao pomoć sektorima i pojedincima koji su najviše pogođeni krizom. Dio bespovratne finansijske pomoći EU biće usmjeren na izgradnju dvije nove klinike u okviru Kliničkog centra Crne Gore i to Klinike za infektivne bolesti i Klinike za dermatovenerologiju“, poručuju iz resora Jelene Borovinić Bojović.\nPortparolka Evropske komisije Ana Pisonero Hernandez podsjetila je ranije da je EU već najveći pružalac finansijske pomoći Crnoj Gori, najveći investitor i trgovinski partner.Za infektivnu bolnicu 8,5 miliona eura EU je ranije donirala i 8,5 miliona eura za izgradnju Klinike za infektivne bolesti.\nMinistarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović kazala je da je tenderski dosije za taj projekat upućen Delegaciji EU na odobrenje, a kada bude prihvaćen ići će se u raspisivanje tendera. Novac od EU je dobijen iz IPE 2018.“\nMožemo reći da je započeo proces finalne realizacije ovog veoma važnog projekta. U prethodnim mjesecima pripremljen je tenderski dosije za izgradnju i nadzor Klinike za infektivne bolesti od strane MZ, koji prethodno nije bio završen i dostavljen upravi Javnih radova na dalju nadležnost. Iz Uprave javnih radova nekoliko puta smo imali sastanke kako bismo usaglasili probleme“, kazala je Borovinić Bojović ranije u Skupštini.\nJaćimović: EU spriječila razornije ekonomske efekte\nProfesorica Ekonomskog fakulteta Danijela Jaćimović kaže, za Portal RTCG, da je pandemija koronavirusa značajno pogodila evropsku ekonomiju, ali zahvaljujući izuzetno snažnom i višestrukom odgovoru ekonomske politike na krizu, kako navodi, spriječeni su razorniji ekonomski efekti po EU.\n„Ipak, ostvaren je značajan pad realnog BDP-a od 7% u 2020. godini, što je njegov najveći pad od Drugog svetskog rata, prema izvještaju Međunarodnog monetarnog fonda Global Economic Outlook. Isti izvještaj predviđa, da bi 2021. mogla biti godina oporavka sa rastom od 4,7%“, kaže Jaćimović u izjavi za Portal RTCG.\nKako ističe, širom Evrope vlade su primijenile velike fiskalne pakete za podršku domaćinstvima i firmama, koji su sačuvali najmanje 54 miliona radnih mjesta.“Ipak, snaga oporavka presudno će zavisiti od toka pandemije, ponašanja ljudi i stepena kontinuirane podrške ekonomske politike“, poručuje Jaćimović.\nPredsjednica evropske centralne banke Kristin Lagard je nedavno jasno istakla da je fiskalna politika i dalje ključni istrument u borbi protiv ekonomskih posljedica pandemije, gdje ambiciozni i koordinirani fiskalni stimulansi moraju ostati kako bi se podržala tražnja, a time i podržao ekonomski oporavak.\n„Podrška se mora nastaviti i preduzećima i domaćinstima. U tom cilju Evropska centralna banka je uvela novi fleksibilni instrument, hitni podsticajni paket Kovid-19, prošle godine, koji uključuje kupovinu državnih i korporativnih obveznica dizajniranih za upumpavanje novca u ekonomije zemalja članica, održavajući niske kamatne stope i pružajući preduzećima pristup jeftinim kreditima. Kompanije su koristile ove zajmove za plaćanje radnika, tokom pandemije“, navodi Jaćimović.\nEvropska centralna banka je, kako dodaje, uz program dugoročnog evropskog budžeta (NewGenerationEU) u iznosu od 1,8 biliona eura, dodala 607 milijardi dolara, u decembru 2020, čime je vrijednost ukupnih sredstava dostigla 2,2 biliona dolara.“\nFleksibilnost koja dolazi iz ECB se ogleda u vremenu trajanja ovog instrumenta, gdje je rok produžen do marta 2022. godine, odnosno do prestanka pandemije“, zaključuje Jaćimović u analizi.\nPriča je nagrađena na konkursu za najbolji novinski članak o procesu pristupanja Crne Gore EU


PARIZ – Ekonomska kriza izazvana pandemijom koronavirusa „dubinski će promeniti” svetsku ekonomiju, koja će se sada više orijentisati ka ekologiji i numerizaciji, a Evropa će te promene dočekati u „odličnoj poziciji”, ocenila je direktorka Evropske centralne banke (ECB) Kristin Lagard. Ova kriza će dovesti do ubrzanja transformacije evropskih ekonomija, a ta transformacija je već „latentno prisutna”, rekla je Lagardova tokom video konferencije o ekonomiji francuskog regiona Eks-an-Sen, održanoj u Parizu. „Kada je reč o proizvodnji, tržištu, zaposlenju, ono što trenutno proživljavamo verovatno će dovesti do evoluiranja ka jednom održivijem načinu življenja, koji će biti više ekološki”, rekla je Kristin Lagard, javlja Tanjug. Kako prenosi pariski „Figaro”, Lagardova se posebno osvrnula na\n08.06.2020 u 23:24\nSAD su ušle u recesiju u februaru posle 128 meseci ekspanzije\nVAŠINGTON - SAD su u februaru ušle u recesiju posle 128 meseci ekspanzije, navela je grupa ekonomista u SAD. „Vrhunac američke mesečne ekonomske aktivnosti je bio u februaru 2020. Taj vrhunac obeležava kraj ekspanzije koja je počela u junu 2009. i početak recesije. Ekspanzija je trajala 128 meseci”, naveo je danas odbor za datiranje ekonomskih ciklusa, Nacionalni biro za ekonomska istraživanja, koji je referentan u toj oblasti. Tradicionalna definicija recesije je kada privredna aktivnost pada dva kvartala zaredom, ali ovaj odbor definiše recesiju kao pad ekonomske aktivnosti koji traje više od nekoliko meseci. Odbor je zaključio da je u ovom slučaju dubina pada od februara navela da se utvrdi da je recesija počela. „Veličina pada u zaposlenosti i proizvodnji bez presedana, i\nOTAVA - Kanadska ekonomija beleži pad za 8,2 odsto u prvom kvartalu, što je najgori pad od finansijske krize 2009 godine. Bruto domaći proizvod opao je na godišnjem nivou za 8,2 procenta u prva tri meseca godine, objavila je u petak u Otavi Statistička kanadska agencija. Ekonomisti su očekivali pad od 10 odsto. Agencija je takođe objavila preliminarne procene za april, koje pokazuju pad proizvodnje od 11 procenata, sto je gore u poređenju sa padom od 7,2 procenta u martu, kada su koronavirusne restrikcije prvi put uvedene polovinom meseca. Koliko god bili loši, podaci su bolji od očekivanih i sugerišu da bi Kanada mogla da izbegne najteže scenarije zahvaljujući prilivima vladinih transfera u ekonomiju. Dag Porter, ekonomista banke iz Montreala rekao je da 8,2-postotni tempo smanjenja\n03.05.2020 u 09:41\nSrpska privreda će raditi u punom kapacitetu do polovine maja, izjavio je danas Bojan Stanić iz Privredne komore Srbije. Stanić je rekao da se od 130.000 zaposlenih, koliko ih je u jeku krize bilo na prinudnim odmorima, već 42.000 vratilo na posao, a u narednom periodu će ih biti još više, budući da će proraditi i prevoz. „Preduzetnici zapošljavaju oko 350.000 radnika, između 50 i 60 procenata tih firmi je otvoreno, a do sredine maja očekujemo da budu u punom kapacitetu”, rekao je on, prenosi Tanjug. Iako većina delatnosti ima veće ili manje gubitke zbog korona krize, on je ocenio da se privreda Srbije relativno dobro snašla. Privreda je dobro podnela prvi talas, a prerađivačka industrija je prema podacima Republičkog zavoda za statistiku i u martu imala pozitivan rast, iako\n02.05.2020 u 10:47\nU okviru vanrednih procena rejtinga koje sprovodi na globalnom nivou zbog krize izazvane pandemijom virusa kovid 19, rejting agencija Standard and Poor's (S&P) donela je odluku da zadrži kreditni rejting Srbije za dugoročno zaduživanje u domaćoj i stranoj valuti na nivou od BB+, uz stabilne izglede za njegovo dalje povećanje, saopštila je danas Narodna banka Srbije (NBS). U odnosu na prethodnu ocenu kada su izgledi za povećanje rejtinga Srbije bili pozitivni, agencija ističe da je promena opredeljena izbijanjem globalne pandemije koronavirusa i njenog uticaja na svetsku privredu i finansijske tokove. U svom saopštenju, agencija Standard and Poor's ističe da je zadržavanje kreditnog rejtinga rezultat očuvane dugogodišnje makroekonomske stabilnosti, dostignutog rekordnog nivoa\n01.05.2020 u 11:54\nSrbija će biti prva u Evropi po stopi rasta\nApsolutno sam siguran da će Srbija ove godine po stopi rasta biti prva zemlja u Evropi, poručio je predsednik Aleksandar Vučić. On je dodao da je Srbija u poslednjih nekoliko godina bila među prvih pet zemalja po stopi rasta. „Ove godine bićemo prvi. Za to su zaslužni građani, koji su 2014/15/16. prolazili kroz teške mere”, rekao je Vučić. Predsednik je rekao da je Srbija ekonomski, ovu krizu dočekala čvrsto na nogama, da ćemo nastaviti tim tempom, i biti i jedna od najboljih zemalja u celom svetu. Naveo je da prve procene pokazuju da će Francuska u prvom kvartalu zabeležiti minus 5,2 odsto rasta, Španija minus 4,1 odsto, Italija minus 4,8 odsto, a Srbija plus pet odsto rasta, prenosi Tanjug. Kako je rekao, ukoliko bismo uspeli da sačuvamo zemlju od eventualnog novog talasa\n24.04.2020 u 15:11\nRIM - Italijanska vlada je najavila da će početkom juna osnovati novu kompaniju koja će preuzeti posrnulog avioprevoznika Alitaliju, čime će ona i zvanično ponovo postati državna firma. Alitalija će u početku biti u 100-procentnom državnom vlasništvu, a „onda ćemo to morati da razmotrimo”, izjavio je ministar saobraćaja Stefano Patuaneli, prenosi agencija Ansa. Dodao je da je u toku razmatranje ponuda za ovog hroničnog gubitaša. Alitalija, koja je gotovo tri godine pod vanrednom upravom i balansira na ivici bankrota, privatizovana je 2008.godine, ali joj je i dalje bila potrebna državna pomoć kako bi nastavila poslovanje, budući da od 2002. naovamo nijedne godine nije zabeležila dobit. Italijanska vlada je proteklih meseci kompaniji odobrila kredite za premošćavanje u ukupnom iznosu


Električni automobili jači od korone: Prodaja naglo skočila u Evropi, ko najviše kupuje /video/ - Sputnjik Srbija\n13:23 21 Oktobar 2020\n21:48 19.05.2020 Preuzmite kraći link\nElektrični automobili sada čine 7,5 odsto svih novih prodatih automobila u Evropi, dok su prošle godine zauzimali tek tri odsto tržišta, piše specijalizovani sajt „Insajd EVs“.\n© Sputnik / Igor Rusak\nOko pet miliona radnika ostaje bez posla u automobilskoj industriji\nIako se ukupan udeo čini malim, ovako nagli skok još je značajniji jer dolazi u trenutku kada je zbog pandemije virusa korona prodaja novih automobila u Evropi opala za 26,3 odsto.\nProdaja električnih automobila u Evropi u prvom kvartalu porasla je za 81,7 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Tako je za prva tri meseca ove godine u zemljama EU, Norveškoj, Švajcarskoj, Islandu i Velikoj Britaniji prodato 228.210 putničkih automobila koji spadaju u kategoriju električnih (potpuno električni i plag-in hibridi).\nU Nemačkoj, koja zauzima prvo mesto po ukupnom broju prodatih električnih automobila u prvom kvartalu, prodato je 52.449, što je rast od čak 125 odsto. Drugo mesto zauzima Francuska, sa 35.383 prodatih primeraka, uz rast od 144 odsto.\nSledi Velika Britanija sa 31.918 prodatih električnih automobila i sa rastom od 119 procenata. Na četvrtom mestu je Norveška, sa 22.568 prodatih vozila, a u toj zemlji je zabeležen pad prodaje od 3,6 odsto. Na petom mestu je Švedska, gde se 18.473 kupca odlučilo za električne automobile, što je rast od 87,8 odsto.\nKo je oteo ljudima omiljenu igračku ─ automobil /video/\nNajveći procentualni rast zabeležen je u Češkoj, od čak 570 odsto. U toj zemlji je u prvom kvartalu 2019. prodato 197 električnih automobila, a u ovoj godini zabeležena je prodaja 1.320 vozila.\nNajveći procenat električnih automobila u novim prodatim vozilima u prvom kvartalu 2021. je u Norveškoj. U toj zemlji električna vozila čine čak 69,7 odsto od ukupnog broja prodatih novih automobila.\nNa drugom mestu je Island sa 47,4 odsto, trećem Švedska (27,9), četvrtom Finska (16,1) i petom Holandija (11,6).\nKinezi napravili konkurenta „Tesli“: Sa jednim punjenjem pređe 700 kilometara /video/\nStiže beloruski elektromobil - ozbiljna konkurencija „Tesli“\nEvropa, prodaja, električni automobil


Svedok na suđenju Mladiću govori o ratnim skrnavljenjima u Bosni | IWPR\nSvedok na suđenju Mladiću govori o ratnim skrnavljenjima u Bosni\nStručnjak kaže da su džamije često bile rušene i korišćene kao deponije.\nAndras Riedlmayer, ekspertski svedok na suđenju Ratku Mladić (photo: ICTY)\nJedan ekspertski svedok, koji je svoj iskaz dao na suđenju bivšem komandantu vojske bosansko-hercegovačkih Srba, Ratku Mladiću, opisao je ove sedmice uništavanje verskih objekata tokom rata.\nAndraš Ridlmajer (Andras Riedlmayer) je direktor Dokumentacionog centra za islamsku arhitekturu pri Univerzitetu Harvard i Institutu za tehnologiju u Masačusetsu. Za potrebe tužilaštva sačinio je izveštaj o brojnim džamijama i katoličkim crkvama koje su uništene za vreme trajanja sukoba u Bosni.\nMladić se tereti za "uništavanje kulturnih spomenika i svetinja" na teritoriji 11 bosansko-hercegovačkih opština.\nTužioci tvrde da je okrivljeni, kao neko ko je u periodu od 1992. do 1996. bio komandant vojske bosansko-hercegovačkih Srba, odgovoran za zločine genocida, progona, istrebljenja, ubijanja i prisilnog raseljavanja, kojima je "doprineo ostvarenju cilja – trajnog uklanjanja bosanskih Muslimana i bosanskih Hrvata sa teritorije na koju su pravo polagali bosanski Srbi".\nMladić se tereti i za planiranje i nadziranje opsade Sarajeva, koja je trajala 44 meseca, i u kojoj je poginulo skoro 12,000 ljudi; kao i za masakr koji je nad preko 7,000 muškaraca i dečaka počinjen u Srebrenici, u julu 1995.\nUhapšen je u Srbiji, u maju 2011., nakon što je 16 godina proveo u bekstvu.\nRidlmajer je na osnovu dve fotografije – pri čemu su prvu načinili istraživači Amnesti Internešenela (Amnesty International) u martu 1995., a drugu sam svedok u julu 2002. – identifikovao ostatke jedne džamije u gradu Srebrenici.\nNa prvoj fotografiji, primetio je on, "možete da vidite srušen minaret . . . i možete da vidite da je zgrada jednostavno nestala. Nekada je imala nekoliko spratova. Krov se sručio na temelj."\nNa drugoj fotografiji, iz 2002., "to mesto je prazno. Na njemu se vrši ritualno odlaganje smeća."\n"Zašto to zovete ritualnim odlaganjem smeća?", upitao je tužilac.\n"Zato što se nalazimo u centru Srebrenice, na glavnom pijačnom trgu, a smeće stoji na mestu džamije. Meni to ne deluje kao logično mesto za gradsku deponiju", kazao je Ridlmajer.\nOn je rekao kako se smetlišta često nalaze na mestima oštećenih ili srušenih džamija, uključujući i džamiju Kukavicu, u istočnobosanskom gradu Foči. Ridlmajer je kazao i da je analizirao fotografije koje na toj fočanskoj lokaciji prikazuju gomile smeća, uključujući i ono što je identifikovao kao svinjsku lobanju.\nJedan od sudija je svedoka upitao kako zna da se radi o lobanji svinje.\n"Harvard ima muzej komparativne zoologije, a ja sam tamo poneo fotografiju i doneo je na mesto gde se nalazi zbirka životinjskih lobanja. Uporedio sam ih i konsultovao kustosa. Potvrđeno mi je da se radi o svinjskoj lobanji", kazao je svedok. "To se slaže i sa informacijama sa drugih lokacija – premda ne i ove – koje govore o tome da su na mestima džamija bile odlagane svinjske glave, pošto Muslimani, kao što vam je verovatno poznato, svinje smatraju nečistima."\nPredsedavajući sudija Alfons Ori (Alphons Orie) primetio je da se u natpisu na fotografiji spominju "lobanje" – pa je upitao da li dotična reč treba da bude u jednini ili množini.\n"U pitanju je slovna greška. Postoji samo jedna lobanja. Usred smeća možete da vidite druge kosti", kazao je svedok.\nPitanje svinjske lobanje ponovo je bilo pokrenuto i prilikom unakrsnog ispitivanja, kada je Mladićev advokat Branko Lukić ocenio kako iz lobanje na slici izlazi rog, te da stoga to ne može biti svinja. On je predložio da strane u sporu ponovo pogledaju fotografiju.\nOne su to i učinile, a sudija Ori je kazao da se čini da ima još lobanja, umesto samo jedne – kako je pre toga izjavio svedok.\nKao neku vrstu objašnjenja, Ridlmajer je izneo tvrdnju da ono na šta je Lukić ukazivao na fotografiji "nije rog".\n"Koliko ja znam, rogovi se nalaze na čelu, a ne na obrazu", objasnio je on.\nŠto se tiče pitanja da li se na fotografiji nalazi jedna ili više lobanja, svedok je sudiji Oriju rekao da "kada sam video sliku, nisam video druge lobanje, sve dok mi Vi niste ukazali na njih".\n"Vi ste govorili o lobanji, a na fotografiji se kaže ’lobanje’ – što ste Vi nazvali slovnom greškom. A sada se ispostavlja da to nije tačno", kazao je sudija Ori.\n"Bio sam se usredsredio na središnju lobanju, usled čega sam – kada sam video da se slika, onako kako sam je ja u prvi mah doživeo, ne poklapa sa tekstom – zaključio da se radi o grešci u tekstu", kazao je Ridlmajer.\n"Juče ste izvodili zaključke koji se nisu pokazali preterano čvrsti", rekao mu je sudija Ori.\nPrelazeći na druge teme, branilac Lukić je ocenio da je Ridlmajer bio "lično umešan u propagandu protiv Srba zbog toga što ih je uporedio sa nacistima i italijanskim fašistima".\n"Morao bih da pogledam taj dokument kako bih video da li sam rekao tačno to, ali zbilja verujem da sam ideologiju ekstremnog nacionalizma opisao kao analognu istim ideologijama Drugog Svetskog rata", kazao je svedok.\nLukić je potom upitao svedoka da li je političku partiju srpskog nacionaliste Vojislava Šešelja okarakterisao kao "fašističku". Šešelju se takođe sudi u Hagu.\nRidlmajer je rekao kako mu se pre izvesnog broja godina jedan prijatelj pismeno obratio, izražavajući zabrinutost da bivša Jugoslavija ponovo klizi u rat.\n"Napisao sam mu detaljan odgovor, i mislim da sam u sklopu tog odgovora ukazao na to da bi bilo loše da izbore u Srbiji dobiju radikali. Tačno je da sam tada ideologiju [Šešeljeve] Srpske radikalne stranke (SRS) nazvao neo-fašističkom. To je bila privatna prepiska, ali ju je on okačio na svoj blog. Takva je, nažalost, priroda interneta", kazao je Ridlmajer.\nLukić je upitao svedoka da li je tokom rata "apelovao da Muslimanima bude ukinut embargo na oružje".\nSvedok je odgovorio kako je u leto 1995. potpisao otvoreno pismo predsedniku Sjedinjenih Država Bilu Klintonu (Bill Clinton), u kojem je zatraženo ukidanje embarga na oružje. Ridlmajer je rekao kako je, prema povelji Ujedinjenih nacija, "Bosni i Hercegovini bilo uskraćeno pravo na samoodbranu" sve dok "Savet bezbednosti može da preduzima efikasne mere za ponovno uspostavljanje mira i bezbednosti".\n"Delovalo mi je da UN do 1995. nije ponovo uspostavio mir i bezbednost", kazao je on.\n"Da li biste se složili sa mnom da ste bili promuslimanski, antisrpski opredeljeni? ", upitao ga je Lukić.\n"Mislim da je i to teško pitanje. Nisam pro-Musliman ili anti-Srbin. Ja sam za građansku Bosnu i Hercegovinu i ne verujem u etničke podele. Nisam njen državljanin, pa očito nije na meni da odlučujem o njenoj vladi", kazao je Ridlmajer.\nTRI Issue 810\nSvedok opisuje pretnje vukovarskim zarobljenicima\nAdvokati tvrde da je osuda Stanišića neodrživa\nFilmovi IWPR-a potiču debate u Bosni i Hercegovini


Iživljavanje Vlade Republike Srpske nad vlastitim građanima - Kozarac.ba\nIživljavanje Vlade Republike Srpske nad vlastitim građanima\nUdruženje građana “Front” poziva građane Republike Srpske da dignu svoj glas protiv zadnjeg iživljavanja nad njima od strane Vlade RS-a, koja je prva i jedina u svijetu skandalozno ponizila svoje građane enormnim podizanjem primanja članovima Vlade i ostalim republičkim funkcionerima.\nNezamislivo je da u jednoj normalnoj državi plate ministara budu preko 20 puta veće od prosječne penzije, a da građani to mirno posmatraju zaluđeni tvrdnjom da je nacionalni interes preči od egzistencijalnog.\nSkandalozno je i bezobrazno da predsjednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović svoju platu od preko 5000,00 KM pravda velikim primanjima Visokog predstavnika u BiH, dok mu narod na čijem je čelu grca u bijedi i siromaštvu.\nStoga “Front” poziva građane RS-a, kao i nevladin sektor u RS-u da putem građanske inicijative zaustave iživljavanje nad građanima i pljačku njihove imovine.\nOdržana skupština logoraša BiH


Vredestein T-Trac XL 165/70 R14\nNaslovna > Teme > Stop alkoholu za volanom\nAuto-moto savez Republike Srpske je u susret novogodišnjim praznicima pokrenuo veliku preventivnu kampanju „Proslavi odgovorno! Ako misliš piti, vozač nemoj biti“…\nAuto-moto savez Republike Srpske (AMS RS) je od 15. decembra pokrenuo veliku republičku saobraćajno-preventivnu kampanju „Proslavi odgovorno! Ako misliš piti, vozač nemoj biti“. Kampanja će trajati do 31. januara i njome se želi ukazati na opasnosti kojima su izloženi vozači i pješaci, a koji pod uticajem alkohola upravljaju vozilima ili se kreću kolovozom. Cilj aktuelne kampanje je da se skrene pažnja javnosti na činjenicu da predstojeći novogodišnji, božićni i drugi praznici donose sa sobom povećano konzumiranje alkohola, zbog čega je važno uticati na svijest vozača da pijani ne sjedaju za volan, već u tim situacijama da koriste sredstva javnog prevoza ili taksi službu – kazao je Ranko Babić, Generalni sekretar AMS RS.\nOn je podsjetio da se u Srpskoj od januara do novembra ove godine dogodilo 8.713 saobraćajnih nezgoda u kojima je smrtno stradalo 98 lica, a 508 je zadobilo teške tjelesne povrede. Alkohol je bio jedan od najčešćih uzroka nastanka navedenih saobraćajnih nezgoda. Količina od 0,5 promila alkohola u krvi povećava rizik od nastanka saobraćajne nezgode za dva puta. Sa jednim promilom alkohola u krvi rizik od nastanka saobraćajne nezgode je sedam puta veći, a kod 1,4 promila čak 20 puta. Ako vozači već znaju kako alkohol djeluje na njihov organizam i ako su svjesni strašnih poljedica koje mogu nastati zbog vožnje u pijanom stanju onda nema nijednog izgovora koji može da opravda njihovu neodgovornost po ovom pitanju. Praznici su vrijeme kada treba da se opustimo i veselimo, ali i da budemo društveno odgovorni. Uz iskrene čestitke i najljepše želje za Novu 2018. godinu pozvao bih sve vozače da ne sjedaju za upravljač pod uticajem alkohola, jer tako ugrožavaju sebe, ali i sve ostale učesnike u saobraćaju – poručio je Ranko Babić. U realizaciji kampanje „Proslavi odgovorno! Ako misliš piti, vozač nemoj biti“ uključeni su Ministarstvo saobraćaja i veza RS, MUP RS, Agencija za bezbjednost saobraćaja RS, AMS RS i 48 Auto-moto društava, te preduzeće „Molson kors“ i lokalne zajednice. AMS RS je Banjaluci predstavio uređaj koji simulira dejstvo bezbjednosnog pojasa na tijelo vozača ili putnika prilikom čeonog sudara.


Izveštaj EIB-a o digitalizaciji u Evropi - Pandemija digitalnu transformaciju učinila sastavnim delom evropskog društva | Support4Partnership\nIzveštaj EIB-a o digitalizaciji u Evropi - Pandemija digitalnu transformaciju učinila sastavnim delom evropskog društva\nPrema najnovijem izveštaju Evropske investicione banke (EIB) Digitalizacija u Evropi 2021–2022: Dokazi iz istraživanja EIB o investicijama, skoro polovina preduzeća u Evropskoj uniji (EU) investiralo je u digitalizaciju kao odgovor na kovid-19.\nDigitalna preduzeća su u pandemiji prošla bolje od nedigitalnih, jer su iskoristila krizu kao priliku da ubrzaju digitalizaciju. Ona su u proseku bila produktivnija, inovativnija, beležila su brži rast i isplaćivala veće zarade.\nIpak, sa napretkom digitalizacije povećao se i digitalni jaz u Evropi. Među preduzećima u EU 26% nije investiralo u digitalnu transformaciju. Njima je potrebna veća podrška da bi održala konkurentnost i izbegla zaostajanje tokom privrednog oporavka.\nNa drugom kraju spektra, 61% preduzeća u EU već je usvojilo napredne digitalne tehnologije.\nKako se navodi u saopštenju, udeo preduzeća koja koriste napredne digitalne tehnologije veći je u SAD (66%) nego u Evropskoj uniji (61%).\nMnoge promene u vezi sa digitalizacijom – pružanje usluga na daljinu, rad od kuće i onlajn sastanci – po svoj prilici će ostati. Ipak, za razliku od opštije digitalne transformacije, usvajanje novih naprednih tehnologija stagnira jer su preduzeća tokom krize odložila složenije procese digitalizacije. Udeo kompanija u EU koja u svom poslovanju primenjuju napredne tehnologije kao što su 3D štampa, robotika ili internet stvari ostao je uglavnom na sličnom nivou od 2020. godine dostigavši 61% u 2021.\nU 2021. godini, Finska i Malta su bile dve najdigitalnije zemlje, a slede Danska, Austrija, Holandija i Švedska.\nNajuspešnije zemlje EU u pojedinim oblastima digitalizacije bile su sledeće: Češka po korišćenju naprednih digitalnih tehnologija, Finska po digitalnoj infrastrukturi i primeni formalnog strateškog praćenja poslovanja, koje je pokazatelj upravljačkih praksi, Austrija po usvajanju digitalizacije tokom pandemije korona virusa, Kipar po investicijama u softver i podatke i Švedska po ulaganjima u obuku zaposlenih


Vesti online / Vesti / Društvo / Mali kao Koperfild: Ove radove ne vidite golim okom!\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je da će izgradnja vodovoda Zučka kapija - Kaluđerica obezbediti sigurno snabdevanje vodom više od 100.000 ljudi i sigurno snabdevanje imaće ljudi koji žive u Boleču, Leštanima i Kaluđerici.\nPored Beograda na vodi, Siniša Mali se bavi i iluzionarstvom\n- Važno je da ti ljudi, ne samo tokom leta, sada više neće imati problem sa snabdevanjem vodom, nego će i veliki broj naših sugrađana po prvi put dobiti pijaću vodu - rekao je Mali, dodajući da je definisan program da u narednih osam godina svaki građanin Beograda dobije priključak na kanalizaciju, vodu, dobije asfalt do svoje kuće.\n* Portret Dorijana Malog\n* Kad Mali stavi, ne zna da skine?!\nOn je istakao da veruje da, ukoliko se ne poboljša kvalitet života svih tih ljudi, odnosno, ukoliko se oni građani Beograda koji žive u prigradskim opštinama budu osećali kao građani drugog reda, nisu ispunili obavezu, cilj.\n- Ovo su radovi koje ne vidite golim okom, koje ne radite u predizbornoj kampanji, ovo su radovi koje radite zbog toga što čvrsto verujete u to da tim ljudima treba obezbediti i kanalizaciju i vodovod i asfalt - rekao je Mali.\nMali je ocenio i da je vodovod Zučka kapija - Kaluđerica važan jer će na njega biti priključena i IKEA koja predstavlja veliku investiciju u tom delu Beograda, koja će zaposliti stotine sugrađana i koja će doneti nove investicije i radna mesta.\nPrema njegovim rečima, to je primer kako je važno investirati u infrastrukturu kako bi se, ne samo povećao kvalitet života ljudi, već i privukle investicije - Investiramo u obilaznicu oko Beograda, projekat Beograd na vodi, kanalizacije, vodovod kako bismo ponovo u Beogradu otvarali fabrike i nova radna mesta - rekao je Mali.\nOn je najavio i da će se, ono što je važno za Grocku, polovinom marta krenuti u prve radove na izgradnji kanalizacione mreže. Ocenjujući da je to dobra vest za više od 50.000 ljudi koji tamo žive, gradonačelnik je istakao da se niko time nije bavio decenijama, a da će sada i taj problem biti rešen.\nŠOUBIZNIS VIDEO: Ako Malog ostavi žena, ona će ga primiti oberučke\nSRBIJA Vučić: Kad bi svi imali Malog...\nSRBIJA KRIK: Sud naložio da se državi vrati zemlja koju je nelegalno prisvojio Siniša Mali\nSRBIJA "Mali više neće biti gradonačelnik"


"InBev" prodaje Apatinsku pivaru?\nNajveća industrija piva na svetu "Anhojzer-Buš Inbev" (Anheuser-Busch InBev - AB InBev) razmišlja, navodno, da proda imovinu u srednjoj Evropi, uključujući i Apatinsku pivaru u Srbiji, objavio je belgijski list Le Soar. Taj dnevnik navodi da bi belgijska kompanija tu aktivu prodala kao celinu koja bi obuhvatala pivare u Češkoj, Mađarskoj, Bugarskoj, Rumuniji, Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori, sa ukupnim kapacitetom od 15 miliona hektolitara godišnje\nU Srbiji "Anhojzer-Buš-Inbev" poseduje Apatinsku pivaru\nPredstavnici firme "AB InBev" odbili su da se izjasne povodom ove vesti, objavila je agencija ČTK, ukazujući da je ta belgijska industrija piva prošlog meseca već prodala svoju južnokorejsku firmu "Orjental Breveri" privatnoj investicionoj grupi "Kolberg Kravis Roberts end kompani" za 1,8 milijardi dolara. Ta transakcija obavljena je u nastojanju da najveća svetska industrija piva smanji svoj dug koji je nastao preuzimanjem američke pivare "Anhojzer Buš" za 52 milijarde dolara.\nPrema pisanju Le Soara, "AB Inbev" ne smatra svoju aktivnost u srednjoj Evropi za strateški važnu i želi da se usredsredi na poslovanje u Severnoj i Južnoj Americi.\nU Srbiji "Anhojzer-Buš-Inbev" (preko svoje kompanije "Interbru") poseduje Apatinsku pivaru, u Crnoj Gori Nikšićku pivaru, a u Češkoj Pivare Staropramenj.\nO tome da bi druga po veličini industrija piva u Češkoj Pivare Staropramenj, sa oko 15 odsto udela na češkom tržištu piva, mogla biti predmet prodaje, informacije u češkim medijima pojavile su se već ranije. Kupac bi, prema prognozama ljudi iz te struke, mogao da za tu češku pivaru ponudi približno šest milijardi kruna (oko 226 miliona evra), a za to bi dobio poziciju drugog najvećeg proizvođača piva u toj zamji.\nMogućnost da "AB Inbev" proda sve svoje pivare u srednjoj Evropi zvuči primamljivo, pre svega, za holandski "Hajneken", smatraju češki poznavaoci prilika u industriji piva.\n"Inbev" je još pre lanjskog spajanja sa američkim "Anhojzer-Bušom" imao u 30 zemalja sveta 123 pivare.\nEventualni odlazak "AB Inbeva" iz Češke, kako smatraju tamošnji stručnjaci u toj oblasti, ne bi imalo nikakav uticaj na funkcionisanje češkog tržišta piva.\n- "Inbev" je iskusna pivarska grupacija i ukolio bi izbor o prodaji zaistao pao na Staropramenj, kupac bi sigurno bio neko ko ima sličan renome - izjavio je ranije izvršni direktor Češkog saveza pivara i sladara Jan Veseli.\n"Interbru" zaokružuje vlasništvo u Apatinskoj pivari\nU isto vreme kada je belgijska štampa objavila informacije o nameri "Anhojzen-Buš Inbeva" da proda pivare u Češkoj, Mađarskoj, Bugarskoj, Rumuniji, Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori, deo te grupacije - holandska kompanija "Interbru" (Interbrew), koja poseduje više od 99 odsto kapitala Apatinske pivare, objavila je ponudu za preuzimanje preostalih 0,9 odsto akcija, čime želi da zaokruži vlasništvo u toj pivari. "Interbru", u čijem je vlasništvu 1.930.606 akcija, želi da preuzme preostalih 19.394 akcija, a obavezao se da po jednoj akciji plati 7.001 dinara, navedeno je u oglasu kompanije. Ponuda za preuzimanje važi do 6. jula.\nZa kupovinu Beogradskog sajma stigla samo jedna ponuda\nJedinu ponudu za kupovinu 70 odsto kapitala Beogradskog sajma dostavio je konzorcijum italijanskog sajma Rimini Fiera i srpske kompanije Verano motors. Prema uslovima tendera, većinski vlasnik u narednih deset godina moraće da nastavi sajamsku aktivnost, a po isteku tog perioda moći će da raspolaže vrednim zemljištem od oko 22 hektara na obali Save i da na njemu gradi komercijalne objekte\nSpekuliše se da bi ukupno korisno zemljište za te namene budući vlasnik mogao da uveća jer se u sastavu sajamskog kompleksa nalazi i 11 hektara zelenih površina u priobalju, koja su Detaljnim urbanističkim planom definisana kao javni park, ali se relativno jednostavnom procedurom može izvršiti prenamena tog prostora. Jedino ograničenje vezano je za Halu 1, koja neće moći da se ruši jer je zaštićena kao spomenik kulture. U privatizaciji Beogradskog sajma prvi put je primenjen novi model prema kojem će Gradu pripasti polovina iznosa od prodaje (do sada je lokalnoj samoupravi sledovalo pet odsto privatizacionog prihoda), a o kojoj sumi je reč znaće se najverovatnije u petak, za kada je najavljeno otvaranje ponude.\nEvropska banka izdvaja 600 miliona evra za Koridor 10\nPotpredsednik Vlade Srbije za evropske integracije Božidar Đelić izjavio je danas da je Evropska investiciona banka (EIB), koja je do sada u Srbiju uložila 1,4 milijarde evra, spremna da odobri 600 miliona evra za nastavak izgradnje Koridora 10 kroz našu zemlju. "Danas smo se dogovorili o dodatnoj podršci od čitavih milijardu evra i to 600 miliona evra za izgradnju Koridora 10 za najteže deonice, one južne od Niša do Dimitrovgrada s jedne strane, i od Leskovca do Preševa sa druge strane", rekao je Đelić u izjavi Tanjugu\nĐelić, koji je danas u Luksemburgu razgovarao sa predsednikom EIB-a Filipom Mejstatom, rekao je da je cilj da se taj zajam "dogovori" do oktobra, kada bi bio odobren na upravnom odboru te banke.\n"Sa druge strane, na već postojećih 250 miliona evra, EIB je dogovorila dodatnih 100 miliona evra za podršku malim i srednjim preduzećima i podržala je naš predlog da deo tog novca bude upotrebljen za podršku medijskom sektoru", dodao je potpredsednik Vlade Srbije.\nĐelić je objasnio da bi se obaveze medijskog sektora prema poslovnim bankama refinansirale po mnogo povoljnijim uslovima EIB-a i dodao da će to biti neke od ključnih mera za podršku medijima koje će Vlada Srbije usvojiti tokom ove sedmice.\nOn je naveo da je od predsednika EIB-a dobio podršku da se 150 miliona evra te banke izdvoji za investiranje u nauku i obrazovanje kako bi se omogućilo da posle nekoliko decenija, dođe do pomaka i u tom "ključnom segmentu našeg društva".\nInflacija od početka godine sedam odsto\nInflacija u Srbiji, merena indeksom potrošačkih cena, u maju je bila 2,1 odsto, dok je od početka godine dostigla sedam odsto, objavio je Republički zavod za statistiku\nNajveći rast cena u maju zabeležen je kod hrane\nMeđugodišnja inflacija u maju je bila 9,1 odsto, navedeno je u saopštenju.\nNajveći rast cena u maju zabeležen je kod hrane i bezalkoholnih pića - 3,8 odsto, transporta - 3,6 odsto, zdravstva - 0,9 odsto i odeće i obuće - 0,7 odsto. Cene ostalih proizvoda i usluga nisu se bitnije menjale.\nIndeks potrošačkih cena predstavlja poseban indeks maloprodajnih cena i obračunava se po metodologiji usklađenoj s preporukama za obračun indeksa cena na malo u Evropskoj uniji. Indeks se definiše kao mera prosečne promene maloprodajnih cena robe i usluga koje se koriste za ličnu potrošnju.\nNajveći izdaci za hranu\nIzdaci za ličnu potrošnju domaćinstava u Srbiji u prvom tromesečju ove godine iznosili su 41.391 dinar, od čega je najveći udeo izdataka za hranu i bezalkoholna pića - 40,9 odsto, objavio je Republički zavod za statistiku.\nU prvom kvartalu 2009. godine prosečna mesečna raspoloživa sredstva po domaćinstvu iznosila su 45.853 dinara, od čega su 95,1 odsto činili prihodi u novcu, a 4,9 odsto prihodi u naturi. Najveći udeo u novčanim prihodima imaju prihodi iz redovnog radnog odnosa - 50,7 odsto i penzije - 33,4 odsto.\nProsečni mesečni izdaci za ličnu potrošnju po domaćinstvu u centralnoj Srbiji bez Beograda bili su 37.668 dinara, u Vojvodini 43.974 dinara, a u Beogradu 46.326 dinara.\nŠto se tiče strukture potrošnje, u centralnoj Srbiji za hranu i piće odlazilo je 42,7 odsto izdataka, u Vojvodini 37,7 odsto, a u Beogradu 41,9 odsto. Na stanovanje, vodu, struju, gas i druga goriva u Vojvodini su domaćinstva trošila 18,1 odsto ukupnih izdataka, u centralnoj Srbiji 15,5 odsto, a u Beogradu 17,4 odsto.\nNa zdravstvene usluge u centralnoj Srbiji je u proseku potrošen 1.221 dinar, u Beogradu 2.194 dinara, a na komunikacije u centralnoj Srbiji 1.388 dinara, u Vojvodini 1.629 dinara, a u Beogradu 1.836 dinara. Izdaci za transport su u Srbiji u proseku činili 9,2 odsto izdataka, odeća i obuća 5,4 odsto, nameštaj, opremanje domaćinstva i održavanje 4,4 odsto i rekreacija i kultura četiri odsto.\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) u maju su povećane za 804,2 miliona evra i 31. maja dostigle su iznos od 8.914,4 miliona evra (12.468,9 miliona dolara). Takav nivo obezbeđuje pokrivenost novčane mase (M1) od 380 odsto\nPovećanje deviznih rezervi NBS\nPošto su poslednjeg dana maja devizne rezerve banaka iznosile 594,2 miliona evra, ukupne devizne rezerve zemlje su na kraju tog meseca dostigle iznos od 9.508,6 miliona evra, odnosno 13.299,8 miliona dolara, saopštila je Narodna banka Srbije (NBS).\nNajveći uticaj na povećanje deviznih rezervi NBS imalo je povlačenje prve tranše kredita od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u iznosu od 787,8 miliona evra. U toku maja po osnovu neto otkupa efektivnog stranog novca ostvaren je priliv u devizne rezerve u visini od 12,2 miliona evra, što predstavlja smanjenje od 5,6 miliona evra u odnosu na prethodni mesec.\nIstovremeno je iz deviznih rezervi Narodne banke Srbije isplaćeno 50,8 miliona evra na ime izmirenja obaveza po osnovu stare devizne štednje, a plaćene su i obaveze prema inokreditorima u iznosu od osam miliona evra, precizirano je u saopštenju.\nMajski obim trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu realizovan je na relativno niskom nivou od 570,8 miliona evra, što znači da je bio za 212,4 miliona evra manji nego u prethodnom mesecu.\nU toku maja dnevne oscilacije kursa dinara bile su umerene, tako da Narodna banka nije intervenisala i kurs se u potpunosti formirao pod uticajem tržišnih faktora na osnovu neposredne međubankarske trgovine. Dinar je u maju nominalno depresirao prema evru za 0,6 odsto.


Izjava o privatnosti za Microsoft Office Communications proizvode - Communicator\nIzjava o privatnosti za Microsoft Office Communications proizvode\nPrimenjuje se na: Office Live Communicator Još... Manje\nPoslednji put ažurirano: januar 2009.\nKako biste razumeli praksu prikupljanja i upotrebe podataka za određeni Microsoft Office Communications proizvod, trebalo bi da pročitate ovu izjavu o privatnosti i sve primenjive dodatke. Ako vaše preduzeće koristi ovaj proizvod sa posebnom uslugom, neke funkcije se mogu znatno razlikovati od onih opisanih u nastavku ili u dodacima. Neke funkcije mogu biti integrisane u uslugu ili usluga može da obuhvata dodatne funkcije.\nMicrosoft je posvećen zaštiti vaše privatnosti i isporučuje softver koji vam donosi performanse, moć i pogodnosti kakve želite u radu na ličnom računaru. Ova izjava o privatnosti objašnjava mnoge prakse prikupljanja i upotrebe podataka Microsoft proizvoda navedene u odeljku „Dodaci“ u ovom dokumentu. Ona je usredsređena na funkcije koje komuniciraju sa Internetom. Ne primenjuje se na druge Microsoft lokacije, proizvode ili usluge na mreži ili van mreže.\nIzdanja proizvoda za 2008. godinu\nDodatak o privatnosti za Microsoft Office Communicator 2007 R2\nPrikupljanje i upotreba informacija\nInformacije koje prikupimo od vas koristiće Microsoft i njegove kontrolisane podružnice i filijale kako bi se omogućile funkcije koje koristite i obezbedile usluge ili izvršile transakcije koje ste zatražili ili ovlastili. Takođe se mogu koristiti za analizu i poboljšanje Microsoft proizvoda i usluga.\nOsim u slučajevima opisanim u ovoj izjavi, lične informacije koje obezbedite se neće prenositi trećim licima bez vašeg odobrenja. Povremeno unajmljujemo druga preduzeća da obezbede ograničene usluge u naše ime, na primer odgovaranje na pitanja korisnika o proizvodima ili uslugama ili izvršavanje statističke analize naših usluga. Tim preduzećima ćemo obezbediti samo lične informacije koje su im potrebne za isporuku usluge i njima je zabranjeno da koriste te informacije za bilo koju drugu svrhu.\nMicrosoft može da pristupi i otkrije informacije o vama, uključujući sadržaj vaše komunikacije, kako bi: (a) ispoštovao zakon ili odgovorio na zakonske zahteve ili pravne procese, (b) zaštitio prava ili svojinu korporacije Microsoft ili naših klijenata, uključujući nametanje naših ugovora ili smernica koje rukovode upotrebom usluga ili (c) delao na osnovu dobronamernog uverenja da su takav pristup ili otkrivanje neophodni da bi se zaštitila lična bezbednost zaposlenih u korporaciji Microsoft, klijenata ili javnosti.\nInformacije koje se prikupe ili pošalju korporaciji Microsoft po proizvodima navedenim u odeljku „Dodaci“ ovog dokumenta mogu da se uskladište i obrađuju u SAD ili bilo kojoj drugoj zemlji u kojoj Microsoft ili njegove filijale, podružnice ili dobavljači usluga imaju kancelarije. Microsoft je obavezan safe harbor okvirom koji propisuje Ministarstvo trgovine SAD u vezi sa prikupljanjem, upotrebom i zadržavanjem podataka iz Evropske unije.\nPrikupljanje i upotreba informacija o računaru\nKada koristite softver sa funkcijama omogućenim za Internet, informacije o računaru („standardne informacije o računaru“) šalju se na Veb lokacije koje posećujete i usluge na mreži koje koristite. Microsoft koristi standardne informacije o računaru da bi vam obezbedio usluge omogućene za Internet, da bi poboljšao svoje proizvode i usluge i radi statističke analize. Standardne informacije o računaru obično obuhvataju informacije kao što su vaša IP adresa, verzija operativnog sistema, verzija pregledača i regionalne i jezičke postavke. U nekim slučajevima, standardne informacije o računaru mogu da obuhvate i ID hardvera koji ukazuje na proizvođača, ime i verziju uređaja. Ako neka posebna funkcija ili usluga pošalje informacije korporaciji Microsoft, biće poslate i standardne informacije o računaru.\nBezbednost vaših informacija\nMicrosoft je posvećen zaštiti bezbednosti vaših informacija. Koristimo različite bezbednosne tehnologije i procedure da bismo pomogli u zaštiti vaših informacija od neovlašćenog pristupa, upotrebe ili otkrivanja. Na primer, informacije koje obezbedite skladištimo na računarskim sistemima sa ograničenim pristupom koji se nalaze u kontrolisanim objektima.\nPromene ove izjave o privatnosti\nPovremeno ćemo ažurirati ovu izjavu o privatnosti i/ili njene dodatke radi odražavanja promena naših proizvoda, usluga i povratnih informacija korisnika. Kada objavimo promene, redigovaćemo datum „poslednji put ažurirano“ na vrhu stranice. Preporučujemo da povremeno pregledate ovu izjavu i njene dodatke da biste bili obavešteni o načinu na koji Microsoft štiti vaše informacije.\nMicrosoft podržava vaše komentare u vezi sa ovom izjavom o privatnosti i njenim dodacima. Ako imate pitanja ili verujete da se nismo pridržavali ovih dokumenata, obratite nam se koristeći ovaj kontakt obrazac za povratne informacije o UC privatnosti ili putem pošte na sledeću adresu:\nMicrosoft privatnost – UC\nMicrosoft izveštavanje o greškama\nPrimena ove funkcije: Microsoft izveštavanje o greškama obezbeđuje uslugu koja vam omogućava da prijavite probleme koje imate korporaciji Microsoft i da dobijete informacije koje vam mogu pomoći da izbegnete ili rešite takve probleme.\nPrikupljene, obrađene ili prenete informacije: Podatke o informacijama koje je prikupilo, obradilo ili prenelo Microsoft izveštavanje o greškama potražite u izjavi o privatnosti Microsoft izveštavanja o greškama na lokaciji Izjava o privatnosti za Microsoft uslugu za izveštavanje o greškama.\nUpotreba informacija: Podaci izveštavanja o greškama koje prosledite mogu se koristiti za rešavanje problema korisnika i za poboljšanje Microsoft softvera i usluga.\nIzbor/kontrola: Mogućnost učešća u Microsoft izveštavanju o greškama biće vam ponuđena prvi put kada dođe do greške. Kada odaberete da ga omogućite, Microsoft izveštavanje o greškama će automatski prijavljivati probleme koji vam se dese korporaciji Microsoft.\nU retkim slučajevima, na primer kod problema koje je posebno teško rešiti, Microsoft može zatražiti dodatne podatke, uključujući delove memorije (koji mogu da obuhvate memoriju koju dele neke ili sve aplikacije koje su bile pokrenute u vreme kada je došlo do problema), neke postavke registratora i neke datoteke sa vašeg računara. Mogu biti uključeni i vaši trenutni dokumenti. Kada se traže dodatni podaci, imaćete mogućnost da prikažete informacije sadržane u izveštaju o grešci pre nego što odaberete da li ćete poslati izveštaj korporaciji Microsoft.\nVažne informacije: Poslovni klijenti mogu da koriste smernice grupe da bi konfigurisali način na koji se Microsoft izveštavanje o greškama ponaša na njihovim računarima. Opcije konfiguracije obuhvataju mogućnost isključivanja Microsoft izveštavanja o greškama. Ako ste administrator i želite da konfigurišete smernice grupe za Microsoft izveštavanje o greškama, tehnički detalji su dostupni na lokaciji Tehnički centar za smernice grupe sistema Windows Server.\nPovratne informacije na mreži\nPrimena ove funkcije: Povratne informacije na mreži vam omogućavaju da obezbedite povratne informacije o proizvodima i uslugama direktno korporaciji Microsoft.\nPrikupljene, obrađene ili prenete informacije: Ako odaberete da koristite povratne informacije na mreži, sadržaj poruke i standardne informacije o računaru biće poslati korporaciji Microsoft.\nUpotreba informacija: Informacije koje prosledite mogu se koristiti za poboljšanje Microsoft lokacija, proizvoda ili usluga. Informacije koje prikupimo od vas mogu se koristiti i za traženje dodatnih informacija o povratnim informacijama koje obezbedite o proizvodu ili usluzi koju koristite.\nIzbor/kontrola: Upotreba povratnih informacija na mreži je opcionalna.\nPomoć na mreži\nPrimena ove funkcije: Klik na dugme „Pomoć na mreži“ ili „Pomoć“ povezuje vas sa materijalima podrške na mreži i obezbeđuje vam najažurniji dostupni sadržaj.\nPrikupljene, obrađene ili prenete informacije: Kada koristite pomoć na mreži ili pomoć, vaš zahtev se šalje korporaciji Microsoft, kao i sve ocene ili povratne informacije koje odaberete da obezbedite o temi pomoći koja vam je predstavljena. Ako u poljima za pretragu ili povratne informacije otkucate neke lične informacije, one će biti poslate korporaciji Microsoft, ali se neće koristiti za vašu identifikaciju ili kontakt.\nUpotreba informacija: Pomoć na mreži i pomoć koriste informacije vaše pretrage da bi vam se vratili odgovarajući rezultati, razvio nov sadržaj i poboljšao postojeći sadržaj.\nIzbor/kontrola: Nemojte kliknuti na dugmad „Pomoć na mreži“ ili „Pomoć“ ako ne želite da se povežete sa materijalima podrške na mreži.


Željko Komšić u Glasgowu sa svjetskim liderima\nKomšića je dočekao premijer Velike Britanije Boris Johnson, nakon čega je prisustvovao sastanku lidera koji su podržali deklaraciju o zaštiti šuma\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić predstavlja Bosnu i Hercegovinu na Konferenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama koja je započela danas u Glasgowu, javlja Anadolu Agency (AA).\nKako je saopšteno iz Predsjedništva BiH, radi se o najvećoj takvoj konferenciji posljednjih decenija, na kojoj prisustvuje preko 180 šefova država.\nKomšića je dočekao premijer Velike Britanije Boris Johnson, nakon čega je prisustvovao sastanku lidera koji su podržali deklaraciju o zaštiti šuma.\n“Nakon zvaničnog otvaranja konferencije, planirano je da Komšić održi niz bilateralnih sastanaka, a potom prisustvuje svečanoj večeri svjetskih lidera, na kojoj će biti i premijer Boris Johnson, predsjednik SAD Joseph Biden, princ William, i niz drugih svjetskih lidera”, navodi se u saopštenju.\nObraćanje predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića svjetskim liderima planirano je za utorak ujutro, kada će imati priliku govoriti o BiH i problemima sa kojima se ova zemlja susreće u energetskoj tranziciji, a nakon čega će na poziv predsjednika Bidena i predsjednice Evropske komisije Ursule von der Leyen prisustovati odvojenom sastanku o temi ograničavanja emisija metana.\nUN-ova Konferencija, pod nazivom COP26, smatra se istorijskim događajem u borbi protiv klimatskih promjena na kojoj se očekuje prisustvo 25.000 delegata iz cijelog svijeta.