BIA | Korupcija BCBP\nU odnosu na istraživanje koje je BCBP sproveo pre dve godine, integritet Bezbednosno-informativne agencije je unapređen u određenim oblastima. Tako je transparentnost Agencije poboljšana, usvojen je Plan integriteta BIA, unapređeni su spoljni nadzor i kontrola, kao i saradnja Agencije i institucija spoljnog nadzora. Međutim, i dalje postoje važni pravni i praktični nedostaci i problemi koji mogu narušiti integritet Agencije. Dugo najavljivan novi, savremeni Zakon o BIA koji treba jasno i sveobuhvatno da uredi sva pitanja važna za rad BIA još nije usvojen. Posledica toga je da se BIA bavi i kontraobaveštajnim, bezbednosnim i obaveštajnim poslovima, ali i policijskim istragama organizovanog, finansijskog i privrednog kriminala. Upravljanje i rukovođenje BIA i dalje je pod jakom partijskom kontrolom, koja se prenosi i na ostale oblasti, pre svega na određivanje prioriteta i zadataka BIA i upravljanje ljudskim resursima – postavljenja viših i nižih rukovodilaca i prijem novog kadra. Konačno, nisu poboljšani ni važni nedostaci unutrašnjih kontrolnih mehanizama.\nPROCENA: Poboljšana je transparentnost rada BIA kada je reč o poštovanju prava na pristup informacijama. Postoji prostor za dalje unapređenje transparentnosti, odnosno za proaktivno objavljivanje informacija.\nJavnost rada državnih institucija jedna je od najvažnijih osnova svih demokratskih poredaka. S druge strane, tajnost je glavno načelo funkcionisanja službi bezbednosti. Međutim, kako službe bezbednosti funkcionišu u demokratskom poretku, te je jedan od njihovih glavnih zadataka zaštita demokratskog poretka, one ipak moraju imati određen stepen javnosti rada. To se danas ostvaruje Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i izveštavanjem službi bezbednosti o svom radu – indirektno, posredstvom nadzornih tela, i direktno, posredstvom svojih internet stranica i javnih izveštaja i saopštenja. Veći stepen transparentnosti rada institucija bezbednosti pokazatelj je njihove snage i otvorenosti prema društvu koje treba da štite.\nBezbednosno-informativna agencija je u prethodnih nekoliko godina značajno unapredila javnost svog rada, pre svega, kada je reč o postupanju Agencije prema Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. Tako se informator o radu Agencije redovnije ažurira i sadrži veći broj informacija o BIA nego pre par godina. Bezbednosno-informativna agencija je poboljšala i postupanje prema zahtevima za slobodan pristup informacijama od javnog značaja, te je jedan od državnih organa koji najbrže odgovara na zahteve za slobodan pristup informacijama. Uz to, odgovori Agencije znatno su kvalitetniji. Zbog vidnog napretka koji je Agencija ostvarila, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti konstatovao je da u Srbiji postoji svojevrstan paradoks da su tajne službe transparentnije od javnih preduzeća. „Procenat nepostupanja po rešenjima Poverenika za informacije u bezbednosnim strukturama, tradicionalno i svuda u svetu ‘zatvorenim’ jeste oko 2%, a u strukturama koje raspolažu ogromnim iznosima javnog novca i velikim javnim dobrima, taj procenat je oko 20%, dakle, desetak puta veći!”\nPored ovog vidnog napretka, istraživanjem BCBP-a utvrđeni su i određeni problemi čijim otklanjanjem bi se znatno unapredila javnost rada BIA. Najpre, kada treba da odgovori na neke zahteve za pristup informacijama od javnog značaja, BIA tvrdi da nije dužna da kreira novi dokument sa traženom informacijom ukoliko traženi dokument ne postoji u trenutku dostavljanja zahteva. Ovo je, međutim, u suprotnosti sa stavom Poverenika da tražiocu treba dostaviti sva dokumenta koja sadrže informaciju na koju se zahtev odnosi. Pored toga, BIA bi mogla znatno kvalitetnije da obaveštava javnost o svom radu na internet stranici i u izveštajima posebno sačinjenim za javnost. To mogu biti, na primer, informacije o pretnjama koje ugrožavaju bezbednost Srbije i glavnim prioritetima rada ili o tome koje funkcije BIA najviše obavlja. To nije neuobičajena praksa savremenih bezbednosno-obaveštajnih agencija\nPROCENA: Lideri najjačih političkih partija, a ne državne institucije, imaju ključnu reč u upravljanju i određivanju prioriteta BIA. Bezbednosno-informativna agencija se i dalje bavi policijskim istragama organizovanog, finansijskog i privrednog kriminala. Prisutni su rizici od manipulisanja informacijama.\nSuština rada službi bezbednosti je u prikupljanju i obradi podataka, te njihovom tumačenju i pretvaranju u informacije koje imaju značenje. Cilj ovog posla je blagovremeno i tačno informisati najviše državne odlučioce kako bi oni donosili što ispravnije odluke. Otud nosioci državne vlasti odlučuju o prioritetima rada bezbednosno-obaveštajnih službi, a bezbednosno-obaveštajne službe uživaju autonomiju prilikom obavljanja zadataka. Čitav ovaj proces izražava se terminom „obaveštajni ciklusˮ. Da bi bio uspešno realizovan, veoma je važno da se sve njegove faze ispravno obavljaju. Međutim, u realnosti to često nije slučaj i dolazi do kvarenja obaveštajnog ciklusa u svim njegovim fazama.\nOdređenje prioriteta rada\nBezbednosno-informativna agencija je agencija „mešovitog tipaˮ, što znači da istovremeno obavlja kontraobaveštajne, bezbednosne i obaveštajne poslove, što je veoma uopšteno propisano članom 2 Zakona o BIA. Među propisanim poslovima nema borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije, niti se jasno propisuje na koji način BIA učestvuje u predupređivanju ovih pretnji. Pominje se jedino da pripadnici Agencije koji su raspoređeni u posebne organizacione jedinice za borbu protiv organizovanog kriminala imaju policijska ovlašćenja.\nOdstupanje od glavnih zadataka\nMeđutim, čini se da već duže vreme borba protiv organizovanog kriminala, a u poslednje vreme i privrednog i finansijskog kriminala, te korupcije, predstavlja jedan od najvažnijih prioriteta Agencije. Na ovo ukazuju izjave lidera političkih partija koje su u datom momentu kontrolisale rad BIA. Tako je, na primer, Boris Tadić, bivši predsednik Srbije, na svečanoj proslavi dana BIA, 17. oktobra 2011, istakao da je jedan od glavnih zadataka BIA u prethodnom periodu bila borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i da je Agencija u tome bila veoma uspešna, te da očekuje dalji rad BIA u borbi protiv ovih pretnji. Sa sličnom praksom je nastavljeno i nakon formiranja prethodne Vlade jula 2012, te je tako Aleksandar Vučić, prvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost, a tada i ministar odbrane, naložio službama bezbednosti da treba da se, pored borbe protiv organizovanog kriminala, bave i borbom protiv korupcije. Isto tako, govoreći za Tanjug, Vučić je rekao da su MUP i BIA, po nalogu Biroa za koordinaciju rada službi bezbednosti, preduzeli značajne akcije da uhvate počinioce najtežih krivičnih dela, posebno iz oblasti proizvodnje i prometa droge. I nakon formiranja nove Vlade Srbije u proleće 2014, malo toga se promenilo, pa je tako, sada premijer, Aleksandar Vučić, govoreći o korupciji i kriminalu u policiji, rekao da je o ovom problemu već razgovarao i sa ljudima iz vrha MUP-a i BIA, kojima je naložio hitno sprovođenje istrage protiv korumpiranih policajaca.\nOsim što se BIA bori protiv tzv. ozbiljnog organizovanog kriminala (eng. serious orginized crime), ona je u prethodnom periodu počela da se bavi i istragama privrednog i finansijskog kriminala, o čemu je na proslavi dana BIA govorio zamenik direktora BIA Dragan Marković. Razumno je pretpostaviti da je proširenje delokruga rada BIA na privredni i finansijski kriminal verovatno u vezi sa korupcionaškim aferama u privredi Srbije, koje su otkrivene nakon promene vlasti 2012. godine, odnosno da je ono posledica stremljenja prethodne i sadašnje Vlade.\nNa osnovu prethodno rečenog, sledi da je BIA, što je zaključeno i u analizi od pre dve godine , pre svega agencija za sprovođenje zakona, a ne bezbednosno-obaveštajna agencija. Ovde se postavlja i pitanje čemu onda služi Služba za borbu protiv organizovanog kriminala (SBPOK) pri Upravi kriminalističke policije, koja je nominalni nosilac borbe protiv organizovanog kriminala u Srbiji. Ukoliko SBPOK, ili neka druga organizaciona celina u MUP-u, ne može učinkovito da se bori protiv organizovanog kriminala, onda je treba i rasformirati, dok zakonom treba jasno odrediti da BIA obavlja ove poslove, odnosno treba je definisati kao agenciju za sprovođenje zakona. Valja napomenuti da većina savremenih bezbednosno-obaveštajnih službi među svojim poslovima nema borbu protiv organizovanog kriminala.\nPolitički lideri, a ne institucije određuju prioritete rada Bezbednosno-informativne agencije\nIz prethodno rečenog sledi još jedan dodatni problem. Naime, prioritete rada BIA određuju lideri najjačih vladajućih političkih partija u Srbiji, a ne Vlada Srbije ili Savet za nacionalnu bezbednost, koji su nominalni nosioci ovog posla, čime se narušava njihov integritet. Uloga ovih institucija je, čini se, samo da formalizuju odluke lidera političkih partija koji u datom momentu kontrolišu službe bezbednosti, bez obzira na to da li su oni tada bili na poziciji predsednika Republike ili potpredsednika, odnosno predsednika Vlade Srbije. Na ovakav zaključak navode ne samo prethodno prikazani primeri već i nedavni slučaj hapšenja Darka Šarića, o kome je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao: „Smešno mi je kada slušam kako drugi ljudi govore da su oni zaslužni za hvatanje Darka Šarića kada čitava srpska javnost zna, a to je na kraju krajeva i potvrđeno činjenicama, da je do otkrivanja i hapšenja Šarića došlo tek kada je Aleksandar Vučić uključio BIA i kada su formirani specijalni timovi u najužem sastavu, sa najmanjim brojem ljudi da informacije ne bi curele (podvukao P. P.).ˮ S obzirom na to da sve zavisi od trenutnih htenja političkih vođa, a ne od institucija, onda i ne čudi izjava Goran Matić, direktora Kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka, da u Srbiji nije do kraja kreirana nacionalna bezbednosna politika.\nPrilikom prikupljanja sirovog obaveštajnog materijala može doći do različitih nepravilnosti. Na primer, operativci službi bezbednosti mogu dostavljati netačne, nepotpune i/ili poluistinite podatke, koji ne odražavaju realno stanje stvari. Razlozi za pojavu ovih nepravilnosti mogu biti različiti: od nemarnog odnosa operativaca prema poslu, do namerne dostave nepravilnih podataka. Operativci mogu dostavljati pogrešne podatke zato što su neobjektivni, odnosno zato što imaju određene vrednosne stavove prema objektu prikupljanja podataka, ali i zato da bi njihovi nadređeni bili zadovoljni njihovim radom. Neretko, sami nadređeni imaju određene vrednosne stavove, što operativci mogu znati te podešavati podatke prema tim stavovima kako bi nadređeni bio što zadovoljniji njihovim radom. Ovo je bio čest slučaj u vreme postojanja Službe, odnosno Resora državne bezbednosti Srbije, o čemu svedoče iskazi brojnih javnih ličnosti koje su imale priliku da ostvare uvide u svoje dosijee i da se uvere da mnogi podaci o njima nisu tačni (npr. o ovome je svedočio Nenad Konstantinović u tekstu na internet stranici <Hereticus> , i Čedomir Čupić na okruglom stolu o Nacrtu zakona o tajnosti podataka).\nKada su službe bezbednosti uključene u (pret)krivične postupke (posebno vezane za organizovani kriminal i korupciju) razlozi za kvarenje podataka mogu biti i čista materijalna ili neka druga korist. Može biti i reč o težnji da se izdejstvuje okrivljujuća presuda za one za koje se zna da su krivi, ali za to nema dovoljno osuđujućih dokaza, pa se oni onda nameštaju.\nRizici od curenja informacija i nameštanja dokaza\nNa osnovu natpisa u medijima i izjava donosilaca odluka u Srbiji čini se da su opisani rizici prisutni i danas. Tako je Aleksandar Vučić, premijer Srbije i koordinator rada svih službi bezbednosti u Srbiji, govoreći o problemu hvatanja Dragoslava Kosmajaca, osumnjičenog za teška krivična dela, kazao: „Taj gospodin, taj najveći narko-diler, pre nego bilo ko drugi sazna za svaku našu akciju, pa javlja kad ’kreće grmljavina’… Oni onda ostave mobilne telefone i šetaju se sa policijskim službenicima, sa službenicima iz BIA (podvukao P. P.) i iz nekih drugih agencija… Ali, narod neka ne brine, mi ćemo to da rešimo, kriminalci neće pobediti na kraju!” Dakle, prema rečima koordinatora svih službi bezbednosti Srbije, curenje informacija predstavlja ozbiljan problem, ne samo u policiji već i u BIA.\nIsto tako, slučaj nestanka, odnosno brisanja snimka sastanka predstavnika BIA, policije i Tužilaštva sa Draganom Dudićem Fricom, saradnikom Šarićeve narko-kriminalne grupe, takođe ukazuje na to da postoji mogućnost neadekvatne upotrebe prikupljenih sirovih podataka. Naime, utvrđeno je da je snimak sastanka BIA snimila, ali da ga je kasnije uništila tokom „sređivanja dokumentacije”. Da kontroverza bude veća, Dudić je mesec dana nakon ovog sastanka ubijen, pa se sumnja da je disk sa snimkom prodat nekom iz podzemlja. Isto tako, postoje sumnje da je sam sastanak organizovan mimo zakona jer je zakonom zabranjeno da se predstavnici policije, tužilaštva i službi bezbednosti sastaju sa osumnjičenima za najozbiljnije prestupe onda kada ove institucije raspolažu dovoljnim brojem dokaza za podizanje optužnice. U tom momentu (april 2010) već postoji šema Šarićevih saradnika, koja uključuje i Dudića. Dakle, Dudića je trebalo tada hapsiti, a ne razgovarati sa njim. Optužnica protiv Dudića je, međutim, podignuta tek dve godina nakon što je ubijen. Otud su i motivi organizovanja sastanka sporni, te se sumnja da se zapravo želelo manipulisati snimkom sastanka. Prema pisanju dnevnog lista „Danasˮ, spekuliše se i to da je Dudić svoju slobodu „kupioˮ za 1.250.000 evra.\nDa postoje veliki rizici u ovoj oblasti, ukazuje i nedavni skandal kada je Aleksandar Vučić, nakon hapšenja Darka Šarića, javno obelodanio koje operativne mere su agenti BIA koristili da bi locirali Šarića. Pored toga, u medijima su se pojavili podaci o razgovoru Šarića sa agentima BIA. Ovde postoje dva problema. Najpre, izneti su veoma osetljivi podaci o operativnom radu BIA, o čemu je Zaštitnik građana Saša Janković rekao: „Visoki državni funkcioner dao je kompletno uputstvo svim kriminalcima šta treba da izbegavaju. Da sam kojim slučajem to učinio ja, verovatno bi mi bio skinut imunitet i bio bih lišen slobode.ˮ Međutim, istraga o ovome, kao i o činjenici da je neko podatke o ovom razgovoru dao medijima nije nikada pokrenuta. Drugi problem jednako je važan, a odnosi se na činjenicu da je BIA tom prilikom koristila tajni pretres stana, što Ustavom Srbije nije dozvoljeno. Tajni pretres stana je veoma delotvorna mera, ali je problem što ovu meru primenjuje jako mali broj ljudi, i to bez sudskog nadzora i bilo kakve druge delotvorne kontrole, pa lako može doći i do podmetanja dokaza.\nIzvlačenje sirovog obaveštajnog materijala\nNeretko sirovi obaveštajni podaci, pre nego što ih obućeni analitičari analitički obrade i protumače, mogu biti izvučen iz bezbednosno-obaveštajnih agencija i objavljen u javnosti i/ili predat pojedincima, najčešće državnim funkcionerima. Na taj način se ugrožavaju prava pojedinaca čiji su osetljivi lični podaci dostupni širem krugu ljudi nego što je to neophodno, ali se ugrožava i integritet obaveštajnog ciklusa i same službe, jer sirove podatke tumače i njima manipulišu nestručne osobe onako kako to njima odgovara.\nNa osnovu javno dostupnih podataka može se zaključiti da je ovaj problem kontinuirano prisutan u Srbiji. Zbog toga je Rade Bulatović, direktor BIA od 2004. do 2008. godine, istakao da je jedan od važnih zadataka Agencije da zaustavi curenje informacija iz Agencije. O sličnom problemu govorio je i Dragan Todorović, nekadašnji predsednik Odbora za odbranu i bezbednost Narodne skupštine Srbije: „… nama se često dešavalo u Odboru da dobijemo dokumenta koja su strogo poverljiva, a pre toga su skoro sve novine ili elektronski mediji objavljivali informacije o tome što smo mi dobili kao strogo poverljivo.ˮ\nMeđutim, ovaj problem prisutan je i danas, a o tome svedoči i prethodno opisani slučaj hapšenja Darka Šarića. Naime, nakon hapšenja Šarića, potpredsednik Vlade Srbije i sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost obelodanio je na sednici Vlade Srbije održanoj 18. marta čitav niz bezbednosno osetljivih podataka. Uz to, jedan medij je objavio i o čemu su agenti BIA razgovarali sa Darkom Šarićem (više o ovome videti prethodni deo). Ove činjenice ukazuju na to da su sirovi obaveštajni podaci dostupni političkim odlučiocima i medijima, koji neadekvatno postupaju sa njima.\nRazumno je zaključiti da je jedan od razloga za ovakvu situaciju duboka partijska kontrola BIA, koja se ostvaruje prema liniji sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost, direktor BIA, rukovodioci uprava/odeljenja, novi zaposleni (videti deo o ljudskim resursima). Tako je lider SNS-a Aleksandar Vučić na poziciji sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost, sa koje operativno (podvukao P. P.) koordinira rad svih službi bezbednosti. Direktor BIA Aleksandar Đorđević, govoreći o hapšenju Šarića, rekao je: „Vučić je jedini političar koji je imao informacije o ovim dešavanjima i on nas je na neki način koordinirao u kom pravcu ćemo i kako dalje postupati.ˮ Problem je ovde što se političar, odnosno lice nedovoljno stručno za operativno koordiniranje rada službi bezbednosti bavi ovim poslom, što u kombinaciji sa dubinskom partijskom kontrolom BIA dovodi ne samo do prethodno opisanih rizika već i, kako smo videli, do stvarnog narušavanja integriteta Agencije.\nNeadekvatni obaveštajni izveštaji\nBezbednosno-obaveštajne službe mogu nosiocima državne vlasti davati izveštaje koji sadrže nevažne, nerelevantne i/ili netačne informacije i procene. Razlozi za to mogu biti neprofesionalnost tokom rada službe ili pak nastojanje da se od donosioca odluke prikrije neka informacija ili neuspeh službe. Službe, takođe, mogu pisati izveštaje u skladu sa vrednosnim stavovima donosilaca političkih odluka, pišući tako ono što odlučioci „žele da čujuˮ kako bi oni bili što zadovoljniji njihovim radom.\nU Srbiji je ova materija, kada je reč o BIA, regulisana Uredbom o korisnicima eksternih informacija Bezbednosno-informativne agencije i vrstama edicija , kojom je bazično regulisano ko od državnih organa dobija informacije, kada ih dobija i kojim tempom, kao i koje vrste informacija postoje i šta treba da sadrže. No, važnije od pravnog uređenja jeste faktičko stanje. Sumnju da bezbednosno-obaveštajne službe Srbije u prethodnom periodu nisu adekvatno pisale bezbednosno-obaveštajne izveštaje i procene podgrevale su izjave kako Dragana Todorovića (navedeno u prethodnom delu), tako i Tomislava Nikolića, predsednika Republike Srbije, u kojima je on izrazio veliko nezadovoljstvo dostavljenim informacijama. „Sudeći po izveštajima koje sada dobijam od obaveštajnih službi, u Srbiji se ništa ne dešava. Čak sam se i zahvalio na tim izveštajima, nekoliko dana ih nisam ni otvarao, pa sam vratio… Ako je to BIA, evo poklanjam i BIA, VOA, VBA da vodi ko god hoće.” On je kao primer naveo analizu situacije u Grčkoj, u kojoj je istaknuto koji je građanin priveden pod dejstvom alkohola, koja je vojna jedinica (grčkih oružanih snaga, prim. aut.) na vežbi i sl. Predsednik Nikolić je ovu izjavu dao neposredno nakon što je preuzeo predsedničku dužnost, pa ostaje nejasno da li se radilo o otklonu tada još starog rukovodstva BIA (koje je postavio DS) prema novom predsedniku ili se pak radilo o neprofesionalnom radu BIA.\nMomir Stojanović, predsednik Odbora za kontrolu službi bezbednosti i bivši načelnik Vojnobezbednosne agencije, tim povodom kazao je: „Problem je što je većina tih podataka previše ‘sirova’, odnosno što se dostavljaju bez potrebne analitičke obrade koja je neophodna kako bi predsednik jedne zemlje imao kompletnu sliku o nekom događaju… Pretpostavljam da u tome ima i uzdržanosti zaposlenih u tim službama, koji su u stanju iščekivanja zbog promene na vrhu države. Ali, uveren sam da je većinom to posledica diletantizma…ˮ. Zato bi Stojanović napravio „korenite rezove kako bi ove službe (BIA, VBA i VOA, prim. P. P.) napokon obavljale funkciju zaštite državnih i nacionalnih interesa, što im i jeste osnovna svrha postojanjaˮ.\nS druge strane, u BIA tvrde da „stalnim insistiranjem na razvoju organizacionog i metodološkog pristupa, unapređenjem nivoa sposobnosti kadrovskih i tehničkih resursa, kombinovanjem različitih metoda i postupaka na koje je ovlašćena zakonom, te intenziviranjem svojih aktivnosti, Agencija nastoji da pobolјša kvalitet informacija koje dostavlјa eksternim korisnicima, uklјučujući i predsednika Republike Srbijeˮ.\nPROCENA: Upravljanje ljudskim resursima i dalje je pod jakom partijskom kontrolom. Političke partije postavljaju čelne ljude u BIA, utiču na napredovanje i zapošljavanje u Agenciji.\nU Srbiji se uobičajilo to da političke partije koje formiraju Vladu posle svakih izbora na čelna mesta u službama bezbednosti postavljaju svojim partijama odane ljude (direktore, zamenike, savetnike), koji potom vrše dubinske promene, postavljajući više i niže rukovodioce (načelnike uprava, šefove odeljenja) i njihove saradnike. Tako je nakon opštih izbora održanih u maju 2012. godine došlo do promene vlasti, te je SNS, ključna partija u Vladi, na mesto direktora BIA postavila partiji odanog čoveka Nebojšu Rodića. Mesto njegovog zamenika ostavljeno je pripadniku Socijalističke partije Srbije. Ubrzo su sledile vertikalne promene, pa je tako u jednom danu u BIA ispisano čak 50 rešenja o postavljenju novih šefova odeljenja i drugih rukovodilaca. Iz BIA su u izjavi za medije rekli da se ništa neuobičajeno ne dešava: „To je redovan proces kod nas, tokom kog neko napreduje, a neko se raspoređuje na niže radno mesto. Isto se radilo i tokom mandata drugih direktora i to nije ništa čudno, s obzirom na to da svaki šef želi da ima tim koji će uspešno delovati.” Međutim, teško je poverovati da je reč o redovnom procesu napredovanja jer su ove opsežne smene sledile neposredno nakon izbora i promene vlasti.\nSlična situacija bila je i tokom rekonstrukcije Vlade Srbije avgusta 2013. godine. Dotadašnji direktor BIA Nebojša Rodić prešao je na poziciju Ministra odbrane. Mesto direktora BIA je stoga ostalo upražnjeno nekoliko meseci jer je Aleksandar Vučić, prema sopstvenim rečima, kočio imenovanje novog direktora, nezadovoljan ponuđenim rešenjima. Nakon postavljenja Aleksandra Đorđevića za direktora BIA, premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Đorđevića zna lično 25 godina i da su studirali prava zajedno. Čini se da je lojalnost političkim liderima glavni kriterijum za postavljenje čelnih ljudi u Agenciji. Inače, Zakon o državnim službenicima u članu 45 nalaže, između ostalog, da je za rad na položaju potrebno i devet godina radnog iskustva u profesiji, što ni Rodić, a ni Đorđević nisu ispunjavali jer je prvi bio državni službenik, a drugi advokat. Isti Zakon dalje u članu 66 kaže da se za popunjavanja položaja sprovodi interni ili javni konkurs, da je interni konkurs obavezan ako položaj popunjava Vlada. Prema javno dostupnim podacima, konkursi za direktore i njihove zamenike do sada nisu bili raspisivani.\nDa je proces zapošljavanja u BIA u velikoj meri pod uticajem ključnih partija u Vladi i da se ne završava postavljenjima rukovodilaca i njima bliskih saradnika, postalo je jasno široj javnosti kada je poslanik vladajuće SNS Mićo Rogović, ugostitelj iz malog mesta u Srbiji, dao ostavku na poslaničku funkciju kako bi u 47. godini života postao radnik BIA. U BIA su novinarima rekli da je on početnik u ovom poslu, te da zbog toga pohađa operativni kurs. Imajući na umu da je, prema poslednjim javnosti dostupnim informacijama, prosečna starosna dob pripadnika BIA 37 godina, te da je svega desetak pripadnika starije od 50 godina (str. 233), postavlja se pitanje koji interes ima BIA da ulaže resurse u ovog pojedinca, a da to nisu razlozi političke prirode.\nI uvid u podatke o broju primljenih pripadnika Agencije u prethodnih nekoliko godina dodatno podgreva sumnju da postoji partijsko upravljanje ljudskim resursima.\nIz priložene tabele možemo videti da je, u odnosu na prethodne tri godine, veliki broj novih pripadnika BIA primljen tokom 2013. godine. Razumno je pretpostaviti da je ključni podsticaj za tri puta veći prijem novih ljudi u BIA upravo promena političke vlasti, do koje je došlo sredinom 2012. godine, te učvršćivanje kontrole Srpske napredne stranke nad Agencijom. Istovremeno, prijemom novog kadra tokom 2013. bilo je i povećano penzionisanje pripadnika Agencije pre ispunjenja opštih uslova za sticanje prava na penziju. Na ovaj način je tokom 2013. godine penzionisano 32 pripadnika Agencije, što je osam puta više nego tokom 2012. Broj pripadnika BIA koji je otišao u starosnu penziju ostao je u navedenim godinama gotovo isti.\nPROCENA: Najveća verovatnoća je da će do pojave korupcije u BIA doći u oblasti nabavki.\nNajveća verovatnoća je da će do korupcije u BIA doći prilikom nabavki. Iako je Srbija 2013. godine usvojila novi Zakon o javnim nabavkama kako bi smanjila nepravilnosti u nabavkama, u BIA i dalje najveći rizik od pojave korupcije postoji u oblasti nabavki jer Agencija, zbog prirode posla, najveći deo nabavki realizuje po poverljivoj proceduri. Tačnije, Zakon o javnim nabavkama propisao je u članu 128 da se za nabavke usmerene isključivo na zadovoljenje potreba obaveštajne aktivnosti, kao i za nabavke gde bi primena postupka javne nabavke dovela do otkrivanja informacija ključnih za bezbednost ne primenjuje Zakon o javnim nabavkama. Osnovni uvid u podatke o nabavkama koje su realizovane prethodnim i sadašnjim Zakonom o javnim nabavkama ukazuje na to da u Agenciji postoji kontinuitet primene poverljivih procedura nabavki (videti grafikone ).\nU članu 127 Zakona o javnim nabavkama navodi se i kategorija javne nabavke u oblasti odbrane i bezbednosti. Za nju su propisana posebna pravila kako bi bile uvažene sve specifičnosti javnih nabavki u ovim oblastima. Ovim javnim nabavkama bili bi nabavljani, između ostalog, i dobra, usluge i radovi za bezbednosne potrebe, koji uključuju, zahtevaju i sadrže tajne podatke. Međutim, uvidom u grafikon može se zapaziti da BIA nije realizovala javne nabavke u oblasti odbrane i bezbednosti, i to zato što Vlada Srbije još nije donela propis kojim bi bliže uredila postupak javne nabavke u oblasti odbrane i bezbednosti, te utvrdila spisak dobara, usluga i radova, koji treba da budu nabavljeni ovim postupkom. Primenom postupaka javnih nabavki u oblasti odbrane i bezbednosti principi javnosti i tajnosti bili bi dovođeni u ravnotežu, jer bi samo pojedini elementi ovih nabavki bili tajni, ali ne i cela nabavka. Osnovano je pretpostaviti da bi u tom slučaju i udeo poverljivih nabavki bio manji. Time bi i rizici od pojave korupcije tokom nabavki bili smanjeni.\nUz to, za smanjenje rizika od pojave korupcije prilikom nabavki u Agenciji, posebno poverljivih, potrebno je jačati mehanizme unutrašnje kontrole, a posebno internu reviziju, jer su ovi mehanizmi prva zapreka različitim zloupotrebama i nepravilnostima. Ne treba zanemariti ni mehanizme spoljnog nadzora, pre svega DRI koju treba ohrabriti da preispituje i opravdanost nabavki poverljivom procedurom, što prethodno nije bio slučaj.\nNa kraju, važno je napomenuti de nabavke predstavljaju oblast u kojoj se korupcija najverovatnije može pojaviti i u BIA, ali da su druge oblasti rizika od pojave korupcije, posebno upravljanje ljudskim resursima, mnogo važniji jer narušavanje integriteta u njima može dovesti do znatno težih posledica nego u oblasti nabavki. Zato, prilikom sagledavanja rizika od pojave korupcije valja u obzir uzimati kako verovatnoću izbijanja rizika, tako i težinu posledica i štete koje mogu nastati i ugroziti ciljeve organizacije.\nPROCENA: Unutrašnja kontrola nije dovoljno jaka.\nBezbednosno-informativna agencija je u proteklom periodu učinila izvestan pomak u jačanju unutrašnjih mehanizama prevencije korupcije. Tako je BIA u saradnji sa Agencijom za borbu protiv korupcije sačinila Plan integriteta Agencije, kojim su popisani rizici od pojave korupcije i određene instance i mere za njihovo predupređivanje. Međutim, ostali mehanizmi unutrašnje kontrole nisu dovoljno ojačani. Tako su unutrašnja i budžetska kontrola regulisane podzakonskim aktom tajnog karaktera koji donosi direktor Agencije, a ne zakonom, te je i nezavisnost i učinkovitost rada unutrašnje kontrole veoma upitna. Pored toga, što je povezano sa unutrašnjim kontrolnim mehanizmima, problem predstavlja i to što ne postoji obaveza prijavljivanja imovine za sve rukovodioce u BIA. Naime, kako samo funkcioneri, odnosno lica koja su izabrana, imenovana i postavljena u organe Republike Srbije, imaju obavezu prijavljivanja imovine, tako u BIA samo njen direktor i zamenik prijavljuju imovinu. Doduše, u registru Agencije za borbu protiv korupcije nema nijednog zamenika direktora BIA. Ovo predstavlja značajan rizik od pojave korupcije, te je neophodno i rukovodioce, makar visokorizičnih poslova (npr. onih koji su zaduženi za organizovani kriminal), obavezati da prijavljuju imovinu unutrašnjoj kontroli BIA, koja bi, takođe, proveravala i činjenično stanje. Uz to, Državna revizorska institucija je prilikom revizije Godišnjeg finansijskog izveštaja i pravilnosti poslovanja BIA za 2012. godinu utvrdila određene slabosti unutrašnjih kontrolnih mehanizama Agencije. Konačno, veoma je neizvesno i da li je u BIA unutrašnja i budžetska kontrola organizovana kao posebna funkcionalna organizaciona celina ili pak ove poslove, poput interne revizije Agencije, obavlja par izvršilaca (npr. Glavni unutrašnji kontrolor).\nDa unutrašnja kontrola nije dovoljno učinkovita, upućuje i poslednji slučaj, u kojem je zamenik direktora BIA Dragan Marković Markoni osumnjičen za učestvovanje u reketiranju privrednika u Srbiji. Naime, Marković je podneo ostavku na mesto zamenika direktora nakon što je, kako su izvestili mediji, pao na poligrafskom testiranju. Međutim, on je ubrzo potom postavljen za savetnika direktora BIA. Problem je to što unutrašnja kontrola nije istražila čitav slučaj i izvestila o tome javnost, te tako zaštitila i integritet Agencije. Ovako, javnost ne zna da li je i u kojoj je meri Marković kriv ili je pak žrtva političkih smena.\nPored toga, DRI je revizijom Godišnjeg finansijskog izveštaja i pravilnosti poslovanja BIA za 2012. godinu utvrdila određene slabosti unutrašnjih kontrolnih mehanizama. Između ostalog, ustanovila je i da Agencija nema posebnu, funkcionalno nezavisnu organizacionu celinu koja bi obavljala poslove interne revizije, već da te poslove obavlja glavni interni revizor. Utvrđeno je, takođe, da BIA nije u potpunosti realizovala plan interne revizije.\nDa bi integritet Agencije bio ojačan, neophodno je novim Zakonom o BIA sveobuhvatno regulisati unutrašnju kontrolu, počev od njenog statusa i nadležnosti, preko ovlašćenja, pa do načina izveštavanja o njenom radu.\nPoseban etički kodeks za pripadnike BIA i dalje nije usvojen, već se primenjuje Kodeks ponašanja državnih službenika. Međutim, pripadnici BIA obavljaju specifične poslove i suočavaju se sa mnogo izazovnijim etičkim dilemama nego ostali pripadnici državne administracije, te rečeni Kodeks ne može adekvatno da odgovori na te izazove. Savremene bezbednosno-obaveštajne službe imaju jasno definisane i javno obznanjene ciljeve i vrednosti koje štite i koje ih vode prilikom rada.\nPROCENA: Spoljni nadzor rada BIA je unapređen. Međutim, uzbunjivači još nisu zaštićeni.\nIako se najčešće obavlja naknadno, spoljni nadzor bezbednosno-obaveštajnih službi veoma je važan jer ga obavljaju tela koja najmanje zavise od organa izvršne vlasti. Njega sačinjavaju parlamentarni odbori i komisije, stručna nadzorna tela i nezavisne državne institucije. U Srbiji su za kontrolu službi bezbednosti nadležna dva odbora Narodne skupštine Republike Srbije – Odbor za kontrolu službi bezbednosti i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i pet nezavisnih državnih institucija (NDI) – Agencija za borbu protiv korupcije, Državna revizorska institucija, Komisija za zaštitu prava u javnim nabavkama, Poverenik za informacije od javnog značaja i Zaštitnik građana, od kojih su prve tri direktnije uključene u prevenciju i borbu protiv korupcije.\nUnapređen spoljni nadzor\nU poslednje dve godine načinjen je izvestan napredak u jačanju spoljnog nadzora i kontrole, a poboljšana je i saradnja između institucija spoljnog nadzora i BIA. Tako je Državna revizorska institucija tokom 2013. godine izvršila reviziju Godišnjeg finansijskog izveštaja i pravilnosti poslovanja Bezbednosno-informativne agencije za 2012. godinu. Tom prilikom DRI je utvrdila određene slabosti i rizike koji mogu narušavati integritet Agencije, a među važnijima su, između ostalog, ti da BIA nije sačinila mapu poslovnih procesa, donela strategiju upravlјanja rizicima i sačinila registar rizika; uredila pisanim procedurama sve poslovne procese, pravila obrade dokumentacije i njen izgled, tokove i rokove za dostavlјanje i obradu, korake u internim kontrolnim postupcima i odlučivanju; uspostavila adekvatan i funkcionalan sistem finansijskog upravlјanja i kontrole. Za otklanjanje uočenih nepravilnosti DRI je dala i konkretne preporuke.\nDržavna revizorska institucija je tokom 2013. i 2014. godine napravila i početni pomak u kontroli svrsishodnosti ponašanja direktnih budžetskih korisnika jer je kontrolisala kako se koriste službena vozila. Tom prilikom kontrolisana je i BIA, ali DRI nije sačinila prečišćen izveštaj (koji ne sadrži poverljive podatke) o rezultatima revizije BIA, već je u izveštaju napomenuto da rezultati revizije sadrže poverljive podatke.\nMeđutim, veoma je upitno koliko će DRI biti učinkovita prilikom budućih kontrola i revizija rada BIA, jer u DRI postoji „otklonˮ od preispitivanja tajnosti. Tako, na primer, DRI tokom revizijе godišnjeg finansijskog izveštaja i pravilnosti poslovanja BIA za 2012. godinu nije proveravala da li je BIA koristila pravilnu proceduru za nabavku određene robe, odnosno da li je BIA sa pravom upotrebila tajnu proceduru za nabavku neke robe (nameštaja npr.) ili je pak bilo bolje i pravilnije da je za tu nabavku korišćen otvoreni postupak. Ovo može predstavljati značajnu prepreku za ostvarivanje delotvorne kontrole BIA jer je DRI jedan od retkih aktera koji ima pravo uvida u tajne podatke, a istovremeno uživa izvestan stepen nezavisnosti u odnosu na izvršnu vlast, te zaposleni u ovoj instituciji imaju velika stručna znanja.\nZnačajan pomak u kontrola i nadzoru koji Narodna skupština vrši nad službama bezbednosti učinjen je nakon što je novim Poslovnikom (2010) Odbor za odbranu i bezbednost podeljen na Odbor za kontrolu službi bezbednosti (OKSB) i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove. Novoformirani OKSB uspeo je da uspostavi praksu koja je zapažena i pohvaljena i u izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije za 2013. Pomenimo samo najvažnije uspehe. Odbor za kontrolu službi bezbednosti je: uspeo redovno da razmatra izveštaje službi bezbednosti; doneo Odluku kojom se bliže uređuje način vršenja neposrednog nadzora rada službi bezbednosti; na osnovu ove Odluke realizovao nadzorne posete službi bezbednosti, prilikom koje su kontrolisani zakonitost primene posebnih mera; uspostavio saradnju sa ostali institucijama spoljnog nadzora, pre svega sa Zaštitnikom građana, Poverenikom za informacije od javnog značaja i DRI. Naravno, ostaje da OKSB novog saziva Nardone skupštine nastavi ovu dobru praksu.\nOdbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nije ostvario zapažene rezultate tokom kontrole finansija službi bezbednosti. Razlog tome treba tražiti u činjenici da Odbor ima široke nadležnosti, te da ne može učinkovito da se bavi svim temama. Zato bi valjalo ili ovaj Odbor podeliti na dva odbora ili u okviru postojećeg formirati pododbor.\nKada je reč o Zaštitniku i Povereniku, oni su jačali integritet BIA tako što su kontrolisali da li BIA zakonito primenjuje posebne mere i postupke (nadzor komunikacija). Tako su tokom 2012. godine ove institucije izvršile kontrolu rada operatera mobilne telefonije kako bi utvrdili da li službe bezbednosti i policija zakonito pristupaju tzv. zadržanim podacima. Zadržani podaci jesu podaci o tome ko je sa kim, koliko dugo i sa kog uređaja razgovarao, bez uvida u njihov sadržaj. Operateri su dužni da ih čuvaju 12 meseci. Tom prilikom utvrđen je čitav niz nepravilnosti, a Zaštitnik i Poverenik sačinili su predlog od 14 mera za unapređenje situacije u ovoj oblasti , među kojima je, između ostalog, i usvajanje novog Zakona o BIA. Međutim, prema najvažnijim preporukama nije postupljeno (što je obaveza Vlade, pre svega zato što se odnosi na promenu propisa), što je i Zaštitnik registrovao u svom izveštaju . Konačno, Zaštitnik je nedavno pokrenuo postupak kontrole Bezbednosno-informativne agencije zbog tajnih pretresa obavljenih u akciji otkrivanja optuženog Darka Šarića.\nUzbunjivači nisu zaštićeni\nKada je reč o spoljnom nadzoru i kontroli, problem predstavlja to što uzbunjivači u Srbiji još nisu učinkovito zaštićeni, ni pravno ni faktički. Naime, uzbunjivači su u Srbiji trenutno zaštićeni Pravilnikom o zaštiti lica koje prijavi sumnju na korupciju. Pravilnik je sačinila Agencija za borbu protiv korupcije. Međutim, kako je reč o pravilniku, on ne predstavlja dovoljan stepen zaštite potencijalnih uzbunjivača. Ovo posebno važi za zaposlene u bezbednosno-obaveštajnim službama, koji se mogu suočiti sa teškim zatvorskim kaznama za odavanje poverljivih podataka ukoliko se odluče da, prijave radnje koje su, po njihovom mišljenju, nezakonite i nepravilne. Položaj eventualnih uzbunjivača dodatno otežava i činjenica da veliki broj dokumenata nije ponovo klasifikovan prema novom Zakonu o tajnosti podataka (koji poznaje četiri stepena tajnosti). Posledica toga je postojanje velikog broja klasifikovanih dokumenata, koji to ne bi trebalo da budu. Jasno zakonsko regulisanje uzbunjivača štiti i same službe bezbednosti, jer osim što pomaže otkrivanju nezakonitosti u službi, propisuje i kazne za neodgovorno i zlonamerno uzbunjivanje. Zakon o BIA sadrži odredbe o obavezi pripadnika Agencije da čuvaju državne, vojne, službene ili poslovne tajne, kao i metode, mere i radnje koje predstavljaju ili sadrže neku od ovih tajni (član 23). Ove odredbe su opravdane, ali je problem to što Zakon ne sadrži i odredbe koje bi zaštitile pripadnike Agencije prilikom otkrivanja nepravilnosti i nezakonitosti, kao što je to, na primer, propisano Zakonom o VBA i VOA, u članu 42, stavu 3 i 4. Kao što je slučaj pripadnika VOA pokazao, ne samo da unutrašnji mehanizmi zaštite u službama bezbednosti često nisu dovoljni već ni spoljni mehanizmi nisu delotvorni kada je reč o uzbunjivačima. Zato je potrebno ojačati i uvezati unutrašnje i spoljne mehanizme zaštite (više o tome videti u Preporuci Zaštitnika građana).\nU Srbiji je u toku izrada Zakona o uzbunjivačima, ali čitav proces previše dugo traje jer je opterećen različitim problemima, među kojima su, svakako, to što Ministarstvo pravde, koje je nosilac izrade ovog Zakona, nije u izradu uključilo Agenciju za borbu protiv korupcije i MUP. Uključenje MUP-a u ovaj proces izuzetno je važno jer bi policija trebalo da pruža bezbednosnu zaštitu budućim uzbunjivačima.


"Hercegovačka kuća" otvorena u Banjaluci (Foto) | Trebinje Live\n"Hercegovačka kuća" otvorena u Banjaluci (Foto)\nObilježavanje Dana grada, 22. aprila, počelo je jutros u Banjaluci otvaranjem prve "Hercegovačke kuće" van Trebinja.\n"Hercegovačku kuću" svečano su otvorili gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, gradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić, direktor Centra za razvoj poljoprivrede i sela Banjaluka Draško Ilić i direktor trebinjskog Agrarnog fonda Veselin Dutina.\nRadojičić je rekao novinarima nakon otvaranja da obilježavanje Dana grada Banjaluke počinje sa mirisom Hercegovine, te da je ovo rezultat dogovora gradskih uprava Banjaluke i Trebinja.\n"Potpuno je prirodno da Banjaluka kao glavni grad ovdje ima i djeliće Hercegovine i svih drugih", rekao je Radojičić.\nOn je istakao da su hercegovački proizvodi traženi, kvalitetni, dobri i poznati.\n"Drago mi je što smo zajedno sa Agrarnim fondom Trebinja i gradom Trebinjem prvu `Hercegovačku kuću` van Trebinja otvorili upravo u Banjaluci, to je potpuno prirodno", dodao je Radojičić.\nOn je izrazio uvjerenje da će ovo mjesto koje je, kako je rekao, na vrlo dobroj lokaciji, biti popularno u budućem vremenu i za da domaće Banjalučane i za turiste.\nRadojičić je rekao da je nesumnjivo kvalitetna ponuda u "Hercegovačkoj kući" i da su se Hercegovci potrudili da ponude mnogo toga, dodavši da će Banjaluka biti dobar domaćin.\n"Vjerujem da će `Hercegovačka kuća` biti mjesto na ponos i Trebinju i Banjaluci", naveo je Radojičić.\nĆurić je izrazio nadu da će sigurno biti koristi na obostrano zadovoljstvo, ističući da otvaranje "Hercegovačke kuće" u Banjaluci znači spajanje dva grada i da nema razlika.\n"Mi smo jedno, mi smo Republika Srpska", rekao je Ćurić.\nOn je dodao da je ovo samo početak saradnje.\n"Treba da se držimo jedni drugih, da gradimo i Trebinje i Banjaluku i Republiku Srpsku jer jedni bez drugih teško da možemo da idemo naprijed", naglasio je Ćurić.\nDirektor Centra za razvoj poljoprivrede i sela Banjaluka Draško Ilić rekao je novinarima da je otvaranje "Hercegovačke kuće" rezultat saradnje gradova Trebinje i Banjaluka, ali i Centra za razvoj poljoprivrede i sela Banjaluka i Agrarnog fonda Trebinje.\nIlić je rekao da je interes ovog centra bio da se probudi svijest domaćih poljoprivrednih proizvođača sa područja grada, ističući da je ovo najbolji oblik kako svoje proizvode mogu predstaviti tržištu, ali i da se stvori dobra turistička ponuda i probudi svijest o potrebi korištenja domaćih proizvoda, te da se pomogne ekonomski Srpskoj za ostanak kapitala.\n"Dogovor sa Agrarnim fondom Trebinje jeste da nakon izvjesnog vremena, onoga trenutka kad tržište Banjaluke i Krajine bude spremno da ima ovoliki broj proizvoda, takođe u Trebinju otvorimo i `Krajišku kuću` i ovo je dobar primjer kako treba da naši poljoprivredni proizvođači rade i finalizuju svoj rad", rekao je Ilić.\nDirektor Agrarnog fonda grada Trebinja Veselin Dutina istakao je da se na policama "Hercegovačke kuće" nalazi više od 500 artikala trebinjskih i hercegovačkih proizvođača.\n"Sve ono što je tradicionalno i karakteristično za Trebinje i za Hercegovinu mi smo objedinili u `Hercegovačku kuću` i ponudili kupcima prije nepune dvije godine u Trebinju, a sada i u Banjaluci", rekao je Dutina.\nOn je dodao da je rodonačelnik ideje "Hercgovačke kuće" bivši gradonačelnik Trebinja Luka Petrović.\nDutina je rekao da za hercegovačke proizvode vlada veliko interesovanje, te da na policama "Hercegovačke kuće" kupci mogu pronaći najkvalitetnija trebinjska vina, med, pršut, razne vrste sireva, likere, čajeve i domaću prirodnu kozmetiku od ljekovitih hercegovačkih trava.\nOn je rekao da su svi proizvodi koji se nalaze u "Hercegovačkoj kući" domaća radinost poljoprivrednih proizvođača kojih u ovoj kući ima 88 i sa kojima su potpisani kooperantski ugovori.\nDutina je naveo da su svi proizvodi prošli kontrolu Instituta za javno zdravlje Republike Srpske, ističući da se na taj način kupcima potvrđuje da kupuju zdrave i kvalitetne proizvode.\nTAGOVI: Igor Radojicic Agrarni fond Trebinje Hercegovacka kuca Mirko Curic Veselin Dutina Banjaluka\nCvijanović - Trebinje primjer kako lokalna zajednica treba da osmisli i da se bori za svaki projekat\nĆurić predstavio 70 projekata i 54 programa koji su urađeni od 2017. do 2020. godine\nĆurić - Pojedinci iz trebinjskog BORS koriste borce za prikupljanje glasova, sa njima nema razgovora


Šta je kalcijum i gde ga možemo naći: Kalcijum je mineral koji je ljudskom telu neophodan za obavljanje brojnih funkcija kao što su izgradnja i održavanje zdravlja naših kostiju i zuba, transmisija nervnih impulsa i regulacija rada srca. U našem telu većina (99%) kalcijuma se nalazi u kostima i zubima, a ostatak je raspoređen u…\nMleko jeste tečnost koja je u prvim mesecima života svakog sisara predstavlja njegov izvor. Beneficije majčinog mleka za svako dete su nebrojive ali da li je konzumacija mleka nakon ranog detinjstva neophodna i zdrava? Ljudi su jedini sisari koji konzumiraju melko drugog sisara i koji to rade nakon peroda ranog detinjstva, i to rade već…\nIshrana na bazi biljaka ili Veganska ishrana podrazumeva potpunu apstinenciju od svih proizvoda životinjskog porekla. I dok reći ne mesu, jajima i mlečnim proizvodima možda deluje previše restrktivno i teško to zaista nije tako. Problem je u stvari u tome što smo odrasli u takvoj sredini gde upravo životinjski proizvodi čine većinu hrane koju konzumiramo…


Ćulibrk: S optuženim u rezervnom sastavu policije - MojPrijedor.com - Portal Grada Prijedora - Prijedor Vijesti\nĆulibrk: S optuženim u rezervnom sastavu policije\nPosted by Sudbin Music on 9 Maja, 2022\nNa suđenju Dušanu Ćulibrku, optuženom za zločine počinjene u ljeto 1992. godine na području Bosanske Krupe, svjedoci Odbrane kazali su kako je optuženi bio pripadnik rezervnog sastava policije, te da im je poznato da je bio ranjen.\nMiroslav Nedimović je ispričao da je od oktobra 1991. godine postao pripadnik rezervnog sastava policije u Donjem Duboviku, te da je dužio poluatomatsku pušku. Prema njegovim riječima, jedinica je bila pod komandom Stanice javne bezbjednosti (SJB) Bosanska Krupa, a prilikom njegovog dolaska bilo je oko četiri ili pet rezervnih policajaca, dok se kasnije taj broj povećao.\nNedimović je izjavio kako se optuženi Dušan Ćulibrk tokom 1992. godine priključio rezervnom sastavu, dok je Milorad Kotur bio pripadnik ovog sastava prije nego se svjedok angažovao. Dodao je kako su u rezervnom sastavu bili i zaštićeni svjedoci S-1 i S-2, dok je S-4 bio aktivni policajac.\nNa ratište su odlazili i pripadnici aktivnog i rezervnog sastava “po potrebi službe”, rekao je svjedok, dodavši kako mu nije poznato ko je bio na području Johovice.\nSvjedok je kazao kako je Ćulibrk bio u istoj jedinici kao i on, te da je bio prisutan kad je optuženi ranjen, te da ga je on izvukao iz rova. Kako je rekao, optuženi je imao pancir i radilo se o prostrelnoj povredi u predjelu grudnog koša.\nObjasnio je kako je optuženi odveden u bolnicu, te naveo kako misli da se ranjavanje desilo poslije aprila 1992. godine. Dodao je kako ga je nakon ranjavanja viđao u selu.\n“Nije mi izgledao da je neko ko ne može hodati, djelovao mi je da se djelimično oporavio”, kazao je on.\nNedimović je rekao da je ranije dao izjavu u vezi sa ubistvima logoraša, te da je prošao poligrafsko testiranje. Ispričao je da je radio na obezbjeđivanju terena prilikom ekshumacije.\nNa upit tužioca Ahmeda Mešića da li je Milorad Kotur bio komandir voda rezervnog sastava policije, svjedok je kazao da nije.\n“Možda se on negdje predstavljao, međutim meni nikad nije bio nadređeni”, rekao je svjedok.\nOptuženi Kotur se na ročištu za izjašnjenje krivnje u novembru nije pojavio, a Državni sud je donio rješenje kojim se razdvaja postupak u odnosu na optuženog Ćulibrka,\nDrugi svjedok Branko Nedimović objasnio je kako je početkom rata bio angažovan u policiji, dodavši kako misli da je na početku bio u rezervnom sastavu, dok je 1. aprila 1993. godine postao aktivni policajac.\nKako je kazao, u rezervnom sastavu policije bili su Dušan Ćulibrk, Milorad Kotur, Miroslav Nedimović, te S-1 i S-2. Dodao je kako je zapovjednik bio “neko od aktivnih, starijih policajaca, ko je u policiji bio prije rata”.\nSvjedok je objasnio kako je tokom njegovog boravka na punktu najvjerovatnije imao automatsku pušku, te da se na linijama borio protiv Armije Bosne i Hercegovine (ABiH).\nĆulibrk je povremeno zajedno s njim išao na ratišta, rekao je svjedok, dodavši kako mu je poznato da je optuženi ranjen na brdu Humu, ali da on nije bio tu u trenutku dešavanja.\nSvjedok je kazao kako je čuo za jamu “Lisac”, međutim da nije nikad imao službene radove niti je ikad bio u blizini ovog područja. Nedimović je objasnio da je ranije davao izjave u vezi sa ubijenim logorašima, te da je bio podvrgnut poligrafskom testiranju.\nNastavak suđenja je zakazan za 16. maj, kada će zaštićeni svjedok S-1 biti saslušan videolinkom iz Beograda.


Petarde mogu biti fatalne po kućne ljubimce – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaDruštvoPetarde mogu biti fatalne po kućne ljubimce\nredakcija 31. decembra 2020. kućni ljubimcipetarde\nPribližno pet hiljada pasa godišnje ugine zbog straha od buke koju izazivaju petarde, podaci su nekoliko udruženja za zaštitu životinja. Kako objašnjavaju veterinari, čulo sluha pasa dva puta je osetljivije od čovečijeg, a kako nemaju dovoljno razvijenu svest da bi shvatili odakle ta buka potiče pojavljuje se strah koji može imati fatalne posledice.\nNaša sagovornica, veterinarka Marija Ignjatov, dala je i nekoliko saveta vlasnicima kućnih ljubimaca kako da postupe u danima kada se očekuje veća buka. Ona je još istakla da su dvorišni psi otporniji na buku jer su češće izloženi zvucima grmljavine, međutim, postoje izuzeci i među njima, te im takođe treba prostor u kom će se osećati bezbednije.\nPodsetimo, bacanje petardi kažnjivo je zakonom, i te kazne mogu iznositi i do 100 hiljada dinara, a pored toga izuzetno su opasne i mogu uzrokovati oštećenja sluha i vida, opekotine i ozbiljnije povrede šake.\nMnogo planova za 2021. godinu\nIsključenje struje za 18. januar


Koje sve krvne grupe postoje?, Sveti Arhangel Novi Sad\nBlog Koje sve krvne grupe postoje?\nPrva i osnovna podela jeste na krvne grupe, kojih ima četiri i koje se definišu na osnovu postojanja različitih proteina u crvenim krvnim zrncima, takozvanim eritrocitima, a druga prema rezus faktoru.\nUkupno je četiri krvne grupe i to su A, B, AB i 0 (nulta).\nOsobe koje imaju krvnu grupu A imaju takozvani antigen A, odnosno aglutinogen A.\nNosioci krvne grupe B u crvenim krvnim zrncima imaju aglutinogen B, dok osobe čije je krvna grupa AB imaju i aglutinogen A i aglutinogen B.\nKada su u pitanju ljudi čija je krvna grupa nulta, onda njihovieritrociti ne sadrže ni jedan od pomenutih proteina, odnosno antigena.\nBaš zato što ljudi koji imaju krvnu grupu nulta, zapravo nemaju ova dva antigena, oni mogu da daju krv svima, ali mogu primati isključivo krv nulte krvne grupe, te se zato osobe sa tom krvnom grupom nazivaju univerzalni davaoci.\nPotpuno je suprotno kod osoba koje imaju krvnu grupu AB, zato što oni ne mogu nikome da daju krv, ali zato mogu da primaju krv bilo koje grupe, pa se zato navode kao univerzalni primaoci.\nDruga podela karakteristika crvenih krvnih zrnaca jeste po takozvanom RH, odnosno rezus faktoru, a koji vodi poreklo od Rezus majmuna, gde je prvi put primećen.\nOsnovna podela po ovom faktoru jeste na ljude čija je krvna grupa RH pozitivna i RH negativna. Zapravo osobe čija krvna grupa je pozitivna stvaraju takozvani rezus protein, ali zato oni koji imaju RH negativnu krvnu grupu taj protein ne stvaraju.\nPosebno se vodi računa prilikom transfuzije krvi o RH faktoru, te isto ostaje kao i za krvne grupe da su ljudi koji imaju nultu krvnu grupu sa negativnim rezus faktorom univerzalni davaoci, a primarno zato što oni nemaju u krvi takozvani rezus protein. Međutim, krv osoba koje imaju AB krvnu grupu i pozitivan rezus faktor sadrži i pomenute proteine i pozitivni rezus protein, pa se smatraju univerzalnim primaocima.\nVrlo je važno imati na umu informaciju da se RH faktor prenosi nasleđem, što je naročito važno za trudnice. Naime, ako majka ima negativan rezus faktor, a otac pozitivan, šanse su 50 : 50 da će dete imati isto pozitivan rezus faktor. A baš zato je naročito važno voditi računa o tome, jer kod trudnica može doći do određenih komplikacija ukoliko dete ima pozitivan rezus faktor, a buduća majka negativan.


Nagrade najboljima na konkursu „Zamislite budućnost Evrope“ – Studio B\nNagrade najboljima na konkursu „Zamislite budućnost Evrope“\nNagrade najboljima na konkursu „Zamislite budućnost Evrope“ tanjug\nObjavljeno: 09.05.2022. 18:08 Izmenjeno: 09.05.2022. 18:08\nKonkurs koji je bio otvoren od sredine decembra prošle godine do sredine februara ove godine, organizovan je kao jedna u nizu aktivnosti u okviru francuskog predsedavanja Savetom Evropske unije, odnosno saradnje Francuske i Srbije, kao i podrške našoj zemlji u procesu evropske integracije.\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović i ambasador Francuske u Srbiji Pjer Košar uručili su 27 nagrada najuspešnijim učesnicima konkursa „Zamislite budućnost Evrope“, povodom Dana Evrope.\nJoksimović je istakla da, kada se govori o Danu Evrope, ne govori se samo o danu Evropske unije, već o evropskom kontinetu koji treba da bude ujedinjen, miran, solidaran, prosperitetan, koji omogućava mladima da putuju i obrazuju se gde žele.\nOna je zahvalila ambasadoru Francuske na saradnji i organizovanju dodele nagrada baš na Dan Evrope i Dan pobede nad fašizmom, dodajući da se na konkurs prijavilo 79 učenika, što pokazuje da su mladi u Srbiji obrazovani i da prate aktuelna dešavanja.\nZahvalila je svima koji su učestvovali i poslali svoje radove na temu kako vide budućnost Evrope i kakve su njihove preporuke za razvoj Evropske unije, ali i o mestu Srbije u EU.\n„U vašim esejima ste prepoznali da je Francuska jedan od osnivača evropske ideje. Tokom šestomestečnog predsedavanja Francuske Savetom EU imali smo aktivnu saradnju uprkos svim izazovima na evropskom kontinentu i Francuska je pokazala da je zemlja koja će kredibilnu politiku proširenja podržavati i promovisati politiku mira“, kazala je Joksimović.\nKošar je zahvalio Joksimović na odličnom partnerstvu, navodeći da zajednički projekat na tom konkursu ilustruje zajedničke ambicije da se promoviše Evropa i njene vrednosti kod građana Srbije.\n„Pošto Francuska predsedava Savetu EU, želeli smo da istaknemo mlade ljude u Srbiji ohrabrujući ih da razmišljaju o budućnosti Evrope, na jeziku kojim je pisao Molijer. Više od konkursa, u pitanju je poziv da se gradi Evropa koja odgovara vašim očekivanjima, našim očekivanjima“, rekao je Košar.\nOn je naveo da evropski kontinet trenutno prolazi kroz krizu, koja poziva na jedinstvo, solidarnost i pruža mogućnost da se približimo jedni drugima.\n„Više nego ikada, ta zajednička budućnost se stvara već danas, zahvaljujući mladima kada ih uključujemo, slušamo i uzimamo u obzir njihova očekivanja“, kazao je Košar.\nOsnovni cilj je bio da učenici i studenti iz Srbije u pisanim radovima na francuskom jeziku odgovore na sledeća pitanja: za učenike osnovnih i srednjih škola: Šta bi, po vašem mišljenju, trebalo da budu prioriteti Evrope u narednih deset godina? i za studente: Da predvodite neku evropsku zemlju, šta biste uradili za budućnost Evrope?


Gradska uprava povećala broj zaposlenih - juGmedia\nVRANJE- Nakon održane 31. sednice Gradskog veća, gradsko rukovodstvo usvojilo je Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u Gradskoj upravi grada Vranja a formirana je i Komisija za dodelu novčanih sredstava za pomoć deci i omladini sa teritorije grada Vranja oboleloj od maligniteta i drugih teških bolesti.\nNovom sistematizacijom radnih mesta, broj radnika u Gradskoj upravi će zbog gašenja J.P. „Direkcija“, biti povećan sa 248 na 263, što ne narušava zakonske okvire o maksimalnom broju zaposlenih, kaže Zorica Jović, portparolka Gradskog veća.\nPravilnik usvojen poslednjoj sednici bliže uređuje organizacione jedinice i njihov delokrug rukovođenja kao i uslove za rad na svakom radnom mestu u Gradskoj upravi.\n„Po ovom Pravilniku ukupan broj sistematizovanih radnih mesta biće 263, među kojima su i zaposleni koji će biti preuzeti od „Direkcije“. Pravilnik je urađen u skladu sa maksimalnim brojem zaposlenih na teritoriji jedinice lokalne samouprave“ rekla je Jović.\nPravilnik o sistematizaciji usvojen je i za Opštinsku upravnu jedinicu Gradske opštine Vranjska Banja.\nVećnici su usvojili dopunu Lokalnog akcionog plana za borbu protiv korupcije sa četiri mere u odeljku mehanizma implementacije. Naime prema planu koji je Skupština usvojila 2015. godine ove mere nisu bile obuhvaćene, zbog čega je izvršena dopuna kako bi se krenulo sa realizacijom i radom.\n„Te mere su uspostavljanje finansijske kontrole u državnom i javnom sektoru, uspostavljanje nezavisne jedinice interne revizije u javnom sektoru, izveštaj o radu republičkih organa koji imaju sediše u Vranju i rad preduzeća čiji je osnivač republika, kao i registrovanje javnih dokumenata i informacija koji su informatički prilagođeni preuzimanju i analizi“ navodi Jović.\nUsvajanjem Pravilnika o merilima i kriterijumima za dodelu novčanih sredstava za decu obelelu od malignih i teških bolesti formirana je Komisija za dodelu novčanih sredstava za pomoć deci i omladini sa teritorije grada Vranja oboleloj od maligniteta i drugih teških bolesti. Broj računa za uplatu je 840-3878741-25.\n„Apelujem na sve ljude dobre volje da uplate bilo koji iznos kako bi podržali ovu bitnu akciju. Automatski kako je usvojen Pravilnik formirana je i Komisija kako bi ta sredstva bila dodeljena toj deci“ naglašava portparolka.\nGrad Vranje obavezao se da će prvi na ovom namenskom računu uplatiti iznos od 500.000 dinara.\nVećnici su podržali inicijativu da formiranje Regionalnog centra za urbanizam, budući da je sadašnjiZavod za urbanizam jedini u okrugu koji se bavi poslovima urbanističkog planiranja i projektovanja odjavnog interesa.\nUsvojeni su i Pravilnici o radu i sistematizaciji novoformiranog “Parking servisa”, prema kojima ovo preduzeće ima 40 radnika.\nGrađanima uzeli 28.000 evra obećavajući da će ih zaposliti\nGrupa učenika OŠ “Sveti Sava” u Pirotu napravila je trominutni dokumentarni film pod nazivim ''Filmom ću ti reći'' kako bi svoje vršnjake na…\nVRANJE - 53. po redu kongres antroploga Srbije biće održan u Vranju od 4. do 6. juna. U Simpovom hotelu na Pržaru okupiće se eminentni stručnjaci…


Luksemburg/Makedonija: Humanitarna akcija za septembar - Pomozimo porodici Baltič - Identitet.LU\nLuksemburg/Makedonija: Humanitarna akcija za septembar – Pomozimo porodici Baltič\nAutor članka: Ceman 4 rujna, 2020 08:40\nTokom jučerašnjeg dana objavili smo izvještaj o uspješno realiziranim akcijama za jun i jul mjesec putem kojih smo s dodjelom po jedne krave obradovali porodicu Mušinović iz Bosne i porodicu Destanović s Kosova. Ovim prilogom pokrećemo septembarsku humanitarnu akciju prikupljanja priloga za kupovinu krave socijalno ugroženoj porodici Baltič u Makedoniji.\nPetoročlana porodica Baltič, roditelji i troje djece, žive u selu S. Orizare nadomak Velesa. Glava kuće, Samir, ne uspijeva naći trajno zaposlenje te se cjelokupna porodica nalazi u veoma nezavidnom socijalnom stanju.\nUprkos navedenom, porodica Baltič ima uslove za držanje stoke, pa bi im dodjela krave itekako olakšalo trenutačno nezavidnu situaciju.\nNovčana sredstva za kupovinu krave porodici Baltič možete uplaćivati na žiroračun BKZ Luksemburga:\nPrilikom uplata OBAVEZNO navesti svrhu – “SEPTEMBARSKA AKCIJA”.\nPo okončanju akcije, kao i prethodnih mjeseci, objavićemo detaljni finansijski izvještaj sa inicijalima učesnika, te također i fotografije primopredaje krave porodici Baltič.\n25 veljače, 2018 Predavanje “Putovanje kroz naš um” održano u džematu AIC SUD u Ešu (VIDEO)\n3 srpnja, 2018 Luksemburg: Održana komemoracija povodom 23. godišnjice genocida u Srebrenici (FOTO)


Žestoke reakcije na Dodikove “želje i snove” – Budi informisan\nŽestoke reakcije na Dodikove “želje i snove”\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik u samo mjesec dana drugi put je iskoristio priliku izraziti želju za teritorijalnim jedinstvom Srbije i Republike Srpske.\nOba puta u prisustvu srbijanskog predsjednika Aleksandra Vučića, koji na ovakve izjave nije reagovao. Ali je uslijedila oštra rekacija Stranke demokratske akcije, te još jednom poruka međunarodnnih institucija – na svako kršenje Dejtonskog sporazuma – biće i adekvatna reakcija.\nGranica između Bosne i Hercegovine i Srbije zauvijek će ostati tamo gdje se sada nalazi, poručili su iz Stranke demokratske akcije – te izjave o teritorijalnom ujedinjenju Srbije i Republike Srpske, nazvali pustim snovima Milorada Dodika.\n“Oni koji vole BiH nikada neće dopustiti da se ona pomjeri. Entitet RS može biti samo dio države BiH u kojem pored Srba žive i Bošnjaci, Hrvati i Ostali, i koji moraju biti ravnopravni na cijeloj teritoriji tog entiteta. Sve drugo bi predstavljalo rušenje Dejtonskog mirovnog sporazuma, a time i mira, i odvelo bi u nestanak entitet RS, koji je nastao tim sporazumom“, navodi se u saopćenju SDA.\nI nakon prve izjave o jedinstvu Republike Srpske i Srbije koju je Dodik dao u Beogradu, iz Ambasada SAD-a u Bosni i Hercegovini su odgovorili kako su najozbiljnije posvećeni miru i stabilnosti države čiji je teritorijalni integritet neupitan. Isti stav ponovili su i danas.\n“Niti Dejtonski sporazum, niti Ustav BiH ne daju mogućnost entitetima da se otcijepe. Retoričke špekulacije o otcjepljenju su nedopustive, i prvenstveno služe da preplaše investitore i unište radna mjesta. Bilo koje radnje preduzete s ciljem disolucije BiH predstavljale bi kršenje Dejtonskog sporazuma i, u skladu s tim, na njih bi se adekvatno reagovalo”, navodi se u saopćenju Ambasade SAD.\nRuski ambasador u Bosni i Hercegovini Petar Ivancov je odgovarajući na pitanja ruskog Sputnjika kazao kako ne želi spekulisati na temu eventualnog raspada Bosne i Hercegovine, međutim kazao je kako je sama Rusija garant Dejtonskog sporazuma. Na to je stavila svoj potpis i podržava teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine kao samostalne države.


Sudijama pretio - Poželeo im da dobiju rak grla!\nSUSPENDOVAN PREDSEDNIK KLUBA: Sudijama pretio - Poželeo im da dobiju rak grla!\n29. 10. 2021. u 17:45\nNIJE ni bosanski fudbal lišen skandala. Jedan od njih desio se 17. oktobra kada se u centru nemilog događaja našao predsednik FK "25. maj" Mursel Delić.\nKako je navedeno, on je predsedniku Komisije za suđenje Nerminu Omeroviću slao jezive poruke.\nUsledila je brza kazna Disciplinske komisije FS Tuzlanskog kantona, njemu je zabranjeno obavljanje funkcije u narednih godinu dana, prenosi "HotSport".\nDelić mu je slao poruke sledeće sadržine. “Dabogda svi rak u grlu dobili”, a čak i nakon toga, nije stao.\nNakon nekoliko sati članu Komisije za sudije Edisu Zukiću poslao je poruku slične sadržine: “Dabogda vi svi dobili rak u grlu i to vam sve trebalo za ukopa, vama ili vašim svejedno mi je”.\nŠpionica - FK 25. maj Uroža pic.twitter.com/NeKN2cQyaW — ignjaignja (@ignjatic_nikola) October 19, 2021\nOve poruke Delić je poslao nakon utakmice u Špionici, nakon sporne situacije u 78. minutu, kada su osim izvođača penala domaći fudbaleri utrčali u šesnaesterac pre vremena.\nPored kazne prema kojoj mu je zabranjeno obavljanje funkcija, dobio je i smešnu novčanu kaznu od 50 evra.\nNAJJAČI UDAR NA DUŠANA: Vlahović i niko drugi, italijanski gigant jasan\n29. 10. 2021. u 09:39\nNAVIJAČI ZVEZDE BESNI KAO NIKAD: Tragedija! Otkaz ili pojačanja, Amerikanca šalju u FMP\n29. 10. 2021. u 08:32\nKRAJ ZA NOVAKA: Đoković je bivši! Dolazi smena generacija\n29. 10. 2021. u 13:44\n"LUDI SRBIN" ŠOKIRAO AMERE: Pitali ga za Dončića, on maštao o moćnoj Jugoslaviji\n29. 10. 2021. u 10:06\nfudbal u regionu Sport Mursel Delić\n19:48 BIVŠI INSPEKTOR I ŠAMPION U DŽUDOU – ZELENAŠ? Policijski pretres u Nikšiću, osumnjičeni osuđivan zbog šverca oružja!\nNIKŠIĆKA policija pretresla je kuću sugrađanina, 78-godišnjeg Petra Ilića kojeg sumnjiče da se godinama bavio zelenašenjem.\n41 SVETA GORA STRAHUJE OD "NATO PATRIJARŠIJE": Rastu pritisci da najveća svetinja pravoslavnog sveta postane izvor dobre zarade


Normalizovan avio saobraćaj na niškom aerodromu\nPočetak/Društvo/Normalizovan avio saobraćaj na niškom aerodromu\nAvio saobraćaj na niškom aerodromu je od subote, 7. januara normalizovan i svi planirani letovi na dan Božića su bili realizovani.\nLet za Bratislavu danas\nPutnici Rayanair-a kojima je u petak, 6. januara zbog složenih vremenskih uslova otkazan let iz Niša za Bratislavu bio je odboren smeštaj u hotelima, a vanredni let će biti realizovan danas.\n„Obaveštavamo putnike Ryanaira-a let broj FR 2988 i let br. FR 2987 koji su trebali da se realizuju iz Niša za Bratislavu i obrtno 6.1.2017.godine da je od strane aviokompanije odobren dodatni let. Očekivano vreme sletanja aviona iz Bratislave: 18:35 časova po lokalnom vremenu. Očekivano vreme poletanja za Bratislavu: 16:55 časova po lokalnom vremenu„, saopšteno je sa niškog aerodroma.\nSa aerodroma „Konstantin Veliki“ obaveštavaju i da je putnicima Wizz Air-a, kojima je u petak, 6. januara takođe bio otkazan let iz Niša do Memingena/Ajndhovena, aviokompanija odobrila produženje smeštaja u hotelima sve do ponedeljka 9. januara 2017. godine.\n„Molimo sve putnike koji nisu pomerili svoje letove da dođu na šalter prodaje karata na Aerodromu Niš kako bi blagovremeno izvršili promenu u skladu sa preostalim slobodnim kapacitetima. Takođe, promenu leta mogu izvršiti i online“, navodi se u zvaničnom saopštenju.\nAerodrom Konstantin Veliki avio saobraćaj hotel let Niš otkazani letovi putnici


Vrednost građevinskih radova opala za 35,9 %\nVrednost izvedenih građevinskih radova u Srbiji tokom prvog polugodišta 2013. godine bila je za čak 35,9 odsto manja nego u istom periodu prošle godine, navedeno je u novom biltenu Instituta za tržišna istraživanja (IZIT).\nU drugom tromesečju vrednost građevinskih radova bila je za 25 odsto viša nego u prethodnom tromesečju, velikim delom i kao posledica uticaja sezone. U prvoj polovini godine pad građevinskih aktivnosti evidentiran je i kod zgrada, za 39,3 odsto, i ostalih građevina za 32,3 odsto.\nTo ukazuje na nizak intenzitet građevinskih radova kao posledica slabih pomaka na realizaciji putne i železničke infrastrukture, ali i pada tražnje za stanovima usled niske kupovne moći stanovništva. Treći kvartal, kada je došlo do ozbiljnijih pomaka na deonicama Koridora 11 i sezonske živosti u domenu stambene izgradnje, "trebalo bi da osetnije otupi postojeću oštricu pada ukupnih gradjevinskih aktivnosti, ali, svakako, ne i da preokrene njenu putanju", ocenio je IZIT.\nVrednost ugovorenih radova, takođe, ne ohrabruje. Tako je u prvom polugođu 2013. godine njihova vrednost za čitavih 14,6 odsto bila manja nego u istom periodu lane. Međutim, ukoliko se naprave aranžmani sa kineskim partnerima na realizaciji investicija na Koridoru 11, to bi moglo da podigne vrednost ugovorenih radova, ali i da poveća nivo ukupnih građevinskih aktivnosti, posebno uz početak realizacije ruskog kredita u oblasti železnice.\nČini se da je kasno da se u ovoj godini obezbedi viši obim građevinskih radova u odnosu na stanje iz 2012. godine, ali, svakako, treba računati sa jačim ublažavanjem postojeće negativne dinamike, naveo je IZIT.


Srbija pala za sedam mesta na listi slobode medija | Gde Investirati\nSrbija pala za sedam mesta na listi slobode medija\nSrbija je u prošloj godini pogoršala položaj na rang listi zemalja o slobodi medija koju objavljuje međunarodna organizacija Reporteri bez granica (RSF).\nSrbija je pala za sedam mesta i sada se nalazi na 66. mestu, a u izveštaju se ukazuje na problem pritisaka na medije i napade u javnosti na medije koji najviše kritikuju vlast. RSF u svom godišnjem izveštaju, objavljenom 26. aprila, ocenjuje i da sloboda medija u svetu “nije nikad bila više ugrožena”.\nNa rang listi 180 zemalja koju RSF objavljuje od 2002, Srbija je prošle godine pala sa 59. pala na 66. mesto, sa kuponom ocenom 28,05, pošto joj je oduzeto 0,45 bodova.\nIako je u 2015. Srbija beležeila određeni napredak u slobodi medija, RSF je u obrazloženju, kao i ranijih godina, izneo stav da je sloboda medija u Srbiji od 2014. u opadanju.\n“Od dolaska na vlasti u maju 2014. godine Aleksandra Vučića, bivšeg ministra za informisanje Slobodana Miloševića, nivo slobode medija opada. Pritisci na medije su finansijske i uređivačke prirode. Mete napada u javnosti su mediji koji najviše kritikuju vlasti, kao što su istraživačke mreže BIRN i CINS, dvevni list Danas i nedeljnik Vreme “, navodi se izveštaju RSF u odeljku o Srbiji.\nRSF je dodao da su u Srbiji “usvojena tri zakona o slobodi informisanja u skladu s evropskim standardima” ali nikada nisu sprovedeni.\nPodaci za Srbiju su uključeni od 2007. u taj izveštaj. Srbija je najslabije bila pozicionirana 2010. kada je bila na 85. mestu.\nRSF pri izradi spiska uzima u obzir nekoliko faktora – nasilje i zastrašivanje, stepen pluralizma, nezavisnost medija, okruženje za rad medija i autocenzura, pravni okvir, transparentnost i infrastruktura koja podržava produkciju vesti.\nHrvatska je zabeležila veliki pad od 11 mesta i sada je 74. na rang listi organizacije, Crna Gora je ostala na istom, 106. mestu. Makedonija je poboljšala situaciju u medijima i skočila za sedam mesta, sada je na 111. mestu.\nSloboda medija u svetu nikad nije bila ugroženija\nRSF je u svom godišnjem izveštaju upozorila je da sloboda medija u svetu “nikad nije bila ugroženija”, a kao primere ugroženosti navela “napade na medije, lažne informacije i represiju koju sprovode neki lideri, poput Donalda Trampa i Redžepa Tajipa Erdogana”.\nSloboda medija je u “teškoj ili ozbiljnoj situaciji” u 72 od 180 zemalja na spisku organizacije, među kojima su Kina, Rusija, Indija i skoro sve zemlje na Bliskom istoku, centralnoj Aziji, centralnoj Americi i dve trećine država u Africi.\nDobra situacija u medijima je zabeležena u oko 50 zemalja u severnom delu Amerike, Evropi, Australiji i na jugu Afrike, navodi se u izveštaju o situaciji u medijima 2016. godine.\nRSF je navela da su dolazak Trampa na vlast u SAD i odluka o istupanju Velike Britanije iz Evropske unije doveli do povećanja “lažnih vesti”.\nNajbolja mesta na rang listi beleže skandinavske zemlje Norveška, Švedska, Finska i Danska, dok su na poslednjim mestima Sirija, Turkmenistan, Eritreja i Severna Koreja.\nSAD su pale za dva mesta i sada su na 43. mestu, Turska je 155. a Rusija na 148. mestu po slobodi medija.\nPrevious Dinar miruje, srednji kurs danas 123,45 dinara za evro\nNext Kompanija Ericsson u prvom tromesečju 2017. zabeležila operativni gubitak\nTags RSFsloboda medijaSrbija\nCategory DruštvoDruštvoNajvažnije vestiTelekomunikacije\nKompanija IGB Automotive otvara novi pogon u Inđiji\nNovi pogon kompanije IGB Automotive koja proizvodi grejače za automobile biće otvoren danas u Inđiji.


Održan naučni skup o pravu i vrijednostima | Palelive.com\nPočetna Novosti Univerzitet Održan naučni skup o pravu i vrijednostima\nOdržan naučni skup o pravu i vrijednostima\nNa Pravnom fakultetu na Palama danas je održan naučni skup o temi “Pravo i vrijednosti” sa ciljem ukazivanja na značaj vrijednosti koje su utkane u temelje pravnog sistema, a iz kojih se razvijaju pravni instituti i regulišu različite oblasti društvenog života.\nProfesor na Pravnom fakultetu Univerziteta u Istočnom Sarajevu i član organizacionog odbora naučnog skupa Goran Marković rekao je novinarima da je naučni skup, koji je održan osmi put, omogućio je da Pravni fakultet postane prepoznatljiv u zemlji, ali i u regionu.\n“Imajući u vidu činjenicu da na ovom fakultetu rade profesori sa 15 pravnih fakulteta država u regionu, skup je poprimio i međunarodni karakter”, izjavio je Marković i dodao da su učesnici izlagali studentima referate o raznim temama koje su vezane za pravo, analizirajući različite pravne institute, ustavna i zakonska rješenja.\nOn je dodao da će nakon održanih skupova svi referati biti objavljeni u zborniku radova u prvoj polovini sljedeće godine, koji će biti poslan svim pravnim fakultetima, univerzitetskim bibliotekama, jedinicama lokalne samouprave i institucijama Republike Srpske.\nVršilac dužnosti dekana Pravnog fakulteta na Palama Radislav Lale rekao je da je osnovna misija fakulteta da obrazuje i proizvede najkvalitetnije pravničke kadrove koji će biti spremni da odgovore svim zahtjevima koje nosi savremeno društvo i pravnička profesija.\n“Mi stojimo rame uz rame sa najuglednijim visokoškolskim ustanovama pravnih fakulteta u zemljama bivše Jugoslavije”, naveo je Lale i dodao da je to potvrđeno organizovanjem ovoga naučnog skupa.\nDocent na Pravnom Fakultetu Univerziteta u Istočnom Sarajevu Dimitrije Ćeranić rekao je da Pale trebaju da budu ponosne na činjenicu da je 1992. godine tu stvoren pravni temelj Republici Srpskoj.\n“Želja nam je da razvijemo pravni sistem Republike Srpske, da niko više nikada ne kaže da Srpska ne treba da opstane. Ona ne da će da opstane, nego će da se razvija u savremenu, evropsku i pravno uređenu državu”, kaže Lale i dodaje da Pravni fakultet daje doprinos tom cilju.\nOn je pozvao sve ljude dobre volje koji se nalaze na vlasti da podrže Pravni fakultet na Palama na njegovom putu ka izrastanju u najsnažniju visokoobrazovnu ustanovu.\nPravni fakultet je formirao međunarodni Naučni odbor, koji čine ugledni univerzitetski profesori, koji učestvuju u pripremama za održavanje naučnog skupa i za objavljivanje zbornika radova.\nPrethodni članakBolnica “Srbija” će do januara proraditi u punom kapacitetu\nNaredni članakUhapšen muškarac zbog dva kilograma marihuane


TOP 5 NS igraonica na zatvorenom za stariju decu | (Vesti - 11.01.2022) Novi Sad\n11.01.2022 u 15:14h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Arhiva igraonica\nTOP 5 NS igraonica na zatvorenom za stariju decu\nDeca brzo rastu, a još brže gube interesovanje za razonodu koja im je do juče bila zanimljiva. Tako mnogima od njih već nakon šeste godine klasične igraonice ubrzo postaju bebeće, a postaje im zanimljivo tamo gde se nudi nešto više, složenije i uzbudljivije.\nKada je napolju hladno i nema mnogo mogućnosti za aktivnosti van kuće, u našem gradu postoje mesta na kojima i mališani ove dobi (od osam, deset ili dvanaest godina) i dalje mogu da se istrče, iskaču, zabave i – igraju, jer igra ne bi trebalo nikad da se preraste. Pride, ova mesta nisu rezervisana samo za rođendane, već i za slobodan igranjac.\nIzdvojili smo pet igraonica koje su svoj sadržaj prilagodile ponajviše ovom uzrastu i u njima vam klinci nikada neće reći da im je dosadno.\nVerovatno najveća igraonica u Novom Sadu, smeštena u ogromnoj hali na Novom naselju, sada već decenijama predstavlja jedno od omiljenih mesta za starije mališane.\nOvo carstvo za penjanje, skakanje i spuštanje prostire se na čak 2.500 m2 i sadrži mnoštvo ogromnih igračaka na naduvavanje, tobogane, veštačke stene, vazdušne topove, klizne ljuljaške, stolove za mali fudbal... Deci se ovde pruža mogućnost da budu fizički aktivna, a oni najmlađi mogu da uživaju u odvojenom kutku samo za njih.\nVelika igraonica na Spensu obiluje raznim spravama za zabavu, zato mališani svih uzrasta obožavaju da se tu igraju. Ipak, nešto je pogodnija za malo stariju decu, jer je posebna atrakcija 3D lavirint sa mnoštvom tobogana i trambolinama, povezan sa adrenalin parkom, gde najhrabrije čekaju lijana, viseći most i stena za penjanje.\nObjekat sadrži i kreativni kutak, gde se nalaze kuhinjica, radi se crtanje po licu i druge kreativne stvari, fudbalski teren za ljubitelje lopte, diskoteku sa X-boxom i kutak sa SONY PLAY STATION.\nNajveći trambolina park u Srbiji nalazi se upravo u našem gradu, na Klisi, i namenjeni su ne samo deci, već i odraslima.\nU pitanju je nešto potpuno jedinstveno, jer prostor sadrži najkvalitetnije profesionalne tramboline za uzbudljivo skakanje, pa se može reći da, pored zabave, ovo predstavlja i sportsku aktivnost, odmor i sjajan način za punjenje baterija.\nIz iste porodice kao Cosmoland, u T.C. Promenada nalazi se još jedan raj za nešto starije klince. Pored fenomenalnog 3D lavirinta sa raznim varijantama za uživanje, ciku i razonodu, mlađi osnovci posebno vole sobicu za virtuelnu realnost, laser tag arenu i laserske prepreke.\nNa raspolaganju je i sportska sala, namenjena takmičenjima i sportskim igricama, a tu su i nezaobilazne tramboline. Za one baš malene, osmišljen je baby kutak, gde su bezbedni i imaju zanimacije shodno njihovom uzrastu.\nIako nije klasična igraonica, ova popularna kuglana ipak donosi odličnu zabavu deci i roditeljima, a takođe iziskuje i pokret. Staze za kuglanje, stolovi za bilijar, stoni tenis, pikado, šaflbord, soni i druge igre pružaju mogućnost da ovde provedete sate i sate i stvorite divne uspomene.\nSvi nabrojani prostori imaju i delove za roditelje, tako da decu možete sačekati uz kaficu i pićence, a ponegde se možete i uključiti u zabacu sa njima, što je, svakako, najzanimljivije.\nPovezane teme deca deca u novom sadu igraonica novi sad igraonica Starli igraonica za decu igraonice igraonice novi sad sadržaj za decu zabava za decu\nZa trampoline nisam znao da postoje, videću da odem.\nStarli je ubedljivo najozbiljnjija igraonica u gradu, što se vidi po profilu ljudi koje upošljavaju.\nU Žapcu sam svake nedelje na stonom tenisu; ubacili su pre mesečak dana nove sadržaje za decu, tako da vredi ih posetiti.


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Dr Dragoslav Ivanišević: Odlična saradnja Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu sa privredom traje decenijama\nsreda, 06 decembar 2017 08:16\nMogućnost povezivanja nauke i privrede, kao osnov za dugoročan razvoj svih sektora društva, tema je Sajma „Nauka za privredu“ koji je održan 04. i 05. decembra u Kongresnoj sali Novosadskog sajma, na inicijativu Pokrajinske vlade. Jedan od učesnika ove sajamske priredbe je i Poljoprivredni fakultet Univerziteta u Novom Sadu, sa ciljem prezentacije delatnosti fakulteta u okviru svih osam departmana, sa svim segmentima kojima može da podrži privredu.\nDirektor Departmana za voćarstvo, vinogradarstvo, hortikulturu i pejzažnu arhitekturu, doc. dr Dragoslav Ivanišević, ističe da je dobra saradnja ove visokoobrazovne insitucije sa privredom od samog njenog osnivanja bila odlična, da se neguje decenijama i u svim oblastima. Po njegovim rečima Poljoprivredni fakultet je zaslužan za brojne inovacije, posebno u oblastima vinarstva, voćarstva i povrtarstva, za transfer znanja, uvođenje novih znanja i da će tim putem i nastaviti. Napominje, da nije reč samo o davanju informacija i prenosu znanja, već i u ideji da ponudi konkretna tehnološka rešenja s kojima može pomoći u praksi. Poljoprivredni fakultet organizuje niz skupova za sve vidove poljoprivredne proizvodnje, što je posebno bilo izraženo tokom ove godine. Značajno je da Poljoprivredni fakultet nudi konkretna tehnološka rešenja, u određenim fazama čak i vođenje proizvodnje za početnike koji tek ulaze u proizvodnju. Za one sa bogatim iskustvom fakultet je spreman da pruži pomoć, podršku i da učestvuje u razvoju novih tehnologija. Saradnja Poljoprivrednog fakulteta je intenzivirana sa malim poljoprivrednim prizvođačima u privatnom sektoru, ali i sa velikim, mahom privatnim kompanijama, koje investiraju u poljoprivrednu proizvodnju, i gotovo da nema veće kompanije koja nije učestvovala u razvoju proizvodnje ili razvijala svoje tehnologije bez direktnog ili indirektnog učešća ove institucije. Prilikom dobijanja titula Evropske prestonice kulture 2021 i Omladinske prestonice Evrope 2019, apostrofiran je doprinos Poljoprivrednog fakulteta. Dr Ivanišević objašnjava da se fakultet nalazi u Novom Sadu, u centru poljoprivedne proizvodnje i da je samim tim logična činjenica, da pored decenijske edukacije poljoprivrednika, unapređenja poljoprivredne proizvodnje, do izražaja dolaze i sekundarni faktori i podseća:\n- Segment vinske kulture je u tome imao veliku ulogu. Vinska kultura, proizvodnja i kultura pijenja vina vezane su za ekonomski, ali i socijalni razvoj jedne zajednice. Što narod više poznaje vino i posvećuje mu pažnju, to odražava njegov napredak. Možemo reći da je u poslednjih deset godina taj napredak očigledan, a i nesumljiva je direktna uloga Poljoprivrednog fakulteta u tom razvoju i vinogradarstva i vinske kulture i podizanje rejtinga srpskog vina u svetu. Interesovanje za poljoprivrednu proizvodnju u Srbiji raste. Jedan od parametara je i interesovanje studenata za ovaj fakultet. Godinama unazad fakultet uspeva da popuni sva budžetska i samofinansirajuća mesta. Razlog tome je i permanentan rad na usavršavanju programa, razvoju studentskih programa koji su prepoznati od strane studenata, ali i traženi od strane privrede. Treba istaći, da je mali broj inženjera poljoprivrede koji su završili fakultet, a da nisu uspeli da nađu posao u roku od godinu dana.


Investitor iz Italije gradi fabriku tekstila u Bečeju - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nTekstilna fabrika za 270 radnika\nPre dve godine uspostavljeni kontakt bečejske opštine sa italijanskom tekstilnom kompanijom Norman group Internacional Spa ovih dana dobija konačnu realizaciju.\nNaime, opština je prodala pomenutoj kompaniji građevinsko zemljište površine nešto više od dva hektara i inkasirala oko 12,7 miliona dinara, a italijanski investitor se obavezao da će u što skorijem vremenu početi sa realizacijom projekta vrednog 6,5 miliona evra i zapošljavanjem ukupno 270 radnika, od kojih će 70 procenata biti žene.\n-U pitanju je pogon tekstilne robe za proizvodnju od intimnog donjeg veša, preko trikotaže do sportske odeće za decu i odrasle. Upravo smo potpisali ugovor o prodaji građevinskog zemljišta u Industrijskoj zoni po ceni od 503,30 dinara za kvadratni metar. Lokacija parcele se nalazi iza sadašnjeg kompleksa kompanije Knot autofleks Yug, rekla nam je po potpisivanju ugovora o otuđenju zemljišta zamenica predsednika opštine Bečej Dalila Dujaković.\nObraćanju novinarima prisustovao je i član Opštinskog veća zadužen za privredu Dragan Kovačev, koji je sve vreme bio uključen u razgovor i izrazio je zadovoljstvo što je u najveću potisku opštinu stigao još jedan strani investitor.\n-Nije tajna da su lokalne samouprave u svakodnevnoj tržišnoj utakmici i bore se za investitore, bilo domaće ili strane, pa sve ovo doživljavam kao jednu pobedu u smislu da smo opredelili stranog investitora da dođe u našu sredinu. Obezbedićemo mu sve uslove za nesmetanu realizaciju investicionog projekta i zapošljavanje potrebne radne snage, naglasio je Dragan Kovačev.\nItalijanski investitor trenutno zapošljavaoko 700 radnika u nekoliko pogona širom Evrope i radi za nekoliko eminentnih modnih kuća, a izgradnjom novog pogona u Bečeju želi sopstvenu proizvodnju da uveća za polovinu.\n-Već smo krenuli sa analizom raspoloživih ljudskih resursa u Bečeju, kako bismo u što kraćem roku formirali menadžment koji će voditi fabriku, čiji početak rada očekujemo što je pre moguće, obratio se predstavnicima medija u Bečeju u ime investitora vlasnik Mauro Gorgaini. Projekat je gotov, obavili smo formalnosti oko otkupa zemljišta, sada čekamo dobijanje građevinske dozvole i gledamo u nebo da vremenski uslovi pogoduju građevinskim radovima. U 2019. godini ćemo zaposliti 170 radnika, a naredne još 100. Fabrika je iz temelja nova u kojoj će biti postavljene nove mašine i primeniće se inovativna metodologija proizvodnje. Buduća radna snaga će na vreme proći potrebnu obuku, a prednost u radu onih koji će viditi proizvodnju imaće poznavaoci italijanskog jezika.\nTako priča lokalnih čelnika da će Industrijska zona u dogledno vreme biti izuzetno frekventna dobija još jednu stranicu.\nZainteresovan sam,za posao.\nZaiteresovana sam za posao.


Trojicu Srba ne puštaju iz Kaira\nEgipat je zabranio izlazak iz zemlje za najmanje 10 Amerikanaca i Evropljana, među kojima je troje Srba, kao i sin američkog sekretara za saobraćaj.Imena ovih ljudi nijesu objavljena.\nOsobe kojima je zabranjen izlazak iz zemlje rade za dvije američke organizacije - Međunarodni republikanski institut (IRI) i Nacionalni demokratski institut (NDI), koje su među 10 grupa koje su predmet krivične istrage u Egiptu i čije su kancelarije vojnici pretražili prošlog mjeseca.\nVojni generali, koji su preuzeli vlast posle svrgavanja Hosnija Mubaraka, optužuju strane organizacije da "stoje iza protesta" protiv njihove vladavine i da finansiraju demonstrante u cilju destabilizacije zemlje.\nVašington je u četvrtak upozorio da takva kampanja protiv grupa koje promovišu demokratiju i ljudska prava izaziva zabrinutost za demokratsku tranziciju Egipta, što bi moglo da ugorizi američku pomoć egipatskoj ekonomiji.\nEgipatska vojska od SAD dobija više od milijardu dolara godišnje, naveo je Rojters. Planirano je da SAD u 2012. godini daju pomoć za vojsku u vrednosti od 1,3 milijarde dolara i 250 miliona dolara ekonomske pomoći.


Predsednica Jahjaga dočekala predsednika Evropskog Saveta, Van Rompuy - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Jahjaga dočekala predsednika Evropskog Saveta, Van Rompuy\nPredsednica Republike Kosovo, gospođa Atifete Jahjaga danas je dočeka na sastanak predsednika Evropskog Saveta, gospodina Herman Van Rompuy. Predsednica Jahjaga i Predsednik Van Rompuy su razgovarali o evropskoj Agendi Kosova, Sporazumu o Stabilizaciji i Asociranju između Kosova i EZ-e, liberalizaciji viza, regionalnog saradnji i sprovođenju postignutog sporazuma u dijalogu između Republike Kosovo i Republike Srbije.\nPredsednica Jahjaga rece da proces evropske integracije je ojacan odlukom o pocetku pregovora za SSA, koja predstavlja novo poglavlje u odnosima Kosova i Evropske Zajednice, potvrdujuci postignuti sporazum. Ona rece da je Kosovo spremna za pocetak pregovora za SSA, i ostaje usredsredena na ispunjavanju potrebnih reformi i ubrzanje procesa integracije u EZ-e.\nPredsednica Jahjaga rece da clanstvo Hrvatske u Evropsku Zajednicu jeste jedan jasan signal za ostale zemlje regije da je ovaj progres omogucen kada se gradi unutrašnji konsenzus, obezbedi sve obuhvatnost i ispune postavljeni kriteriji.\nOna rece da do sada Kosovo je dokazalo svoje jasno angažovanja za regionalnu saradnju i cilj je da se održi momentu, koji je vrlo važan za stabilitet regije. Predsednica Jahjaga je istakla da ucešce Kosova u svim regionalnim i inostranim inicijativama treba da se provodi na ravnopravan nacin sa svim ostalim zemljama ucesnice.\nPredsednica Jahjaga je istakla da Sporazum postignuti u Brisel izmedu premijera Republike Kosovo i Republike Srbije, za normalizaciju odnosa izmedu dve države, je ratificirana u Parlament Kosova i ona ima podršku vecine politickog spektra, i rece da je važno njeno sprovodenje.\nPredsednik Evropskog Saveta Van Rompuy je istakao da je zadovoljan što posecuje Kosovo jednom pozitivnom porukom za evropsku buducnost zemlje. On rece da evropski projekat nece biti završen bez integracije zemalja Balkana u EZ-e.\nPredsednik Evropskog Saveta je istakao da su rezultati dijaloga izmedu Kosova i Srbije veliki i da su stvorili jednu novu dinamiku u region. On rece da je politicka volja postojala i da još postoji, i da zbog toga je važno da se održava momentum i da se usredsredimo na sprovodenje sporazuma. On je pozdravio ratificiranje sporazuma u Skupštini Kosova.\nPredsednik Van Rompuy rece da pocetak procesa SSA-u vodi Kosovo bliže Evropskoj Zajednici i nakon ovog procesa postoji jedna širi spisak reformi na koje Kosovo treba da se usredsrediti.


RTRS: Sarajevski mediji ne shvataju ozbiljno plan o atentatu na Dodika – Informer\nRTRS: Sarajevski mediji ne shvataju ozbiljno plan o atentatu na Dodika\nSarajevski mediji pokušali su da na najbesramniji propagandni način izvrnu činjenicu i optuže medije u Republici Srpskoj da dižu prašinu bez osnova poslije objavljavanja informacije o pronađenoj velikoj količini naoružanja u sportskoj dvorani Borik u Banjoj Luci, saopštila je Radio-televizija RS.\nRadio-televizija RS navodi “da je veliki broj sarajevskih medija i internet portala, u pokušaju da sakriju suštinu događaja – pronalaženje oružja u dvorani Borik i organizacija terorističkog akta, pokrenuo propagandu protiv RTRS-a“.\n“MUP RS jutros je u saopštenju za javnost objavio da je pronađena velika količina naoružanja prilikom protivdiverzionog pregleda sportske dvorane Borik, 8. januara u 16.25 časova, uoči održavanja Svečane akademije dovodom ‘Dana Republike’. MUP je saopštio da je, s obzirom na količinu i vrstu, pronađeno oružje moglo ozbiljno da ugrozi učesnike i goste akademije da je bilo upotrijebljeno“, navodi se u saopštenju.\nRTRS napominje da je sve činjenice, navedene u saopštenju, pojasnila i portparol MUP-a Mirna Šoja, a da je to novinarima u Brčkom potvrdio i ministar unutrašnjih poslova Stanislav Čađo.\n“Zapanjeni smo neprofesionalnošću i ‘harangom’ sarajevskih medija, koji su na najbesramniji propagandni način pokušali da izvrnu činjenicu i optuže Radio-televiziju Republike Srpske i medije u RS-u da `dižu prešinu bez osnova`“, navodi se u saopštenju.\nSarajevski mediji objavili su, između ostalog, “da pojedini mediji iz RS, povodom informacije MUP-a RS da je pronađena određena količina naoružanja dan uoči održavanja svečane akademije povodom Dana RS 9. januara, tvrde da je MUP na vrijeme spriječio teroristički napad ili atentat na predsjednike RS Milorada Dodika i Srbije\nKasumović: Špirić se poigrava sa Bosnom i Hercegovinom\nVišesatna rasprava u Parlamentu o budžetu FBiH za ovu godinu


Važan ispit protiv Radnika – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Poslednje ažuriranje 19.10.2018.\nNakon pauze zbog obaveza reprezentacije takmičenje u Super ligi nastavlja se utakmicama 12. kola u kojem Napredak dočekuje Radnik iz Surdulice.\n“Za nas je to veoma bitna utakmica koja bi mogla da nam donese određeni mir i kojom bi prevazišli one situacije koje su nas pratile tokom priprema i sa početka prvenstva. Maksimalno smo skoncentrisani i veliku pažnju poklanjamo ovoj utakmici“, smatra Milorad Kosanović i dodaje.\n“Radnik je dobar i korektan tim, vrlo čvrst i snažan, koji nema mnogo bodova, ali ne gubi utakmice sa velikom razlikom. Ukoliko želimo da napravimo pozitivan rezultat, moramo biti spremni svih devedeset minuta.“\nZa utakmicu protiv Surduličana Kosanović će moći da računa na sve igrače jer su se Veškovac i Ostojić oporavili od povreda.\nKarte za utakmicu napredak-Radnik biće puštene u prodaju na dan utakmice, u subotu, od 10 sati na blagajnama stadiona “Mladost u Kruševcu”.\nCene ulaznica su: sever 150,istok 250, zapad jedan 300 i zapad dva 400 dinara.\nUtakmica Napredak – Radnik počinje u 19 sati.\nFK NapredakKosanovićRadnik Surdulica


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Sedma godišnjica smrti Kim Džong Ila\nSJEVERNA KOREJA 16. 12. 2018. 14:15 >> 18:27 0\nSjeverna Koreja obilježava danas i sjutra sedmu godišnjicu smrti vođe Kim Džong Ila posjetama njegovim statuama i izrazima vjernosti njegovom sinu, sadašnjem sjevernokorejskom vođi Kim Džong Unu.\nBrojni Sjevernokorejci danas po snijegu dolaze da polože cvijeće i odaju počast pokojnom vođi na brdu Mansu u centru Pjongjanga, gdje se nalaze ogromne bronzane statue Kim Džong Una, zvanog "Dragi vođa" i osnivača Sjeverne koreje Kim Il Sunga.\nOčekuje se da će komemoracije da se nastave i sjutra širom zemlje.\nIako je usmjerena na sjećanje na njegovog oca, godišnjica takođe obilježava dolazak na vlast Kim Džong Una.\nSmrću Kim Džong Ila, 17. decembra 2011. došao je na vlast njegov sin koji je bio još u svojim dvadesetim i gotovo nepoznat van Sjeverne Koreje.\nUprkos mnogim predviđanjima stručnjaka za spoljnu politiku da on neće biti u stanju da odgovori tom zadatku Kim Džong Un uspio je da učvrsti vlast, podstakne privredu zemlje suočenu s jakim međunarodnim sankcijama i postigne cilj o kom su njegov otac i djed mogli samo da sanjaju, on je prvi sjevernokorejski vođa koji ima arsenal nuklearnog oružja i raketa dugog dometa koje mogu da stignu do SAD.\nIako se u komemoracijama za Kim Džong Unovog oca ne pominje sadašnja politika i zvanična sjevernokorejska novinska agencija KCNA objavljuje priče o sjećanjima na Kim Džong Ila u Libiji, Rusiji i Srbiji, godišnjica se pažljivo prati da se uoče znaci bilo kakve promjene koju bi vođstvo zemlje moglo da planira u narednim mjesecima, piše agencija AP.


Naslovna/Sport/Arhivirali Slaviju na redu Široki\nRekao sam igračima prije utakmice da hoću pobjedu protiv Slavije i prolaz u Kupu. Pola posla su uradili, sad je na redu meč protiv Širokog Brijega, rekao je Darko Vojvodić trener Borca nakon što je njegov tim s 2:0 slavio u Istočnom Sarajevu u meču 17. kola Prve lige RS.\nPobjedom su Banjalučani počeli proljećni dio prvenstva i tako su zadržali tri boda više od jedinog rivala za titulu i plasman u BHT Premijer ligu BiH Sloge iz Gornjeg Crnjelova koja je s 1:0 savladala Sutjesku.\nFudbaleri Borca nema mnogo vremena za odmor jer ih već u srijedu od 18 časova čeka revanš meč osmine finala Kupa BiH protiv Širokog Brijega. “Crveno-plavi” su u prvom meču poraženi s 1:2, ali revanš igraju na svom terenu i imaju realne šanse za plasman u polufinale.\nRezultati: Drina – Željezničar Sport tim 1:0, Sloboda MG – Kozara 1:1, Modriča – Tekstilac 1:0, Sloga – Sutjeska 1:0, Slavija – Borac 0:2, Rudar Prijedor – Podrinje 3:0. Poredak: Borac 44, Sloga 41, Rudar Prijedor 31, Kozara 22, Željezničar Sport tim 21, Podrinje 20, Modriča 19, Slavija 19, Sutjeska 17, Drina 17, Sloboda 17, Tekstilac 14.\nBiH borac Drina igra Kozara Modriča Prijedor SAD sloboda Sloga sport trener\nFilip Adamović o ambicijama Igokee u finalu Kupa BiH: Sparsi nemaju šta da traže u Laktašima\nLešinari: Poruka je jasna (VIDEO)\nTumbaković ne vodi Crnu Goru protiv Kosova


pink.rs | Vesić: Ulica u Beogradu dobiće ime po glavnom gradu Belgije\nJedna ulica u Beogradu dobiće ime po Briselu, dok će na kući u glavnom gradu Belgije, u kojoj je jedno vreme živeo naš nobelovac Ivo Andrić, biti postavljena tabla koja će na to ukazivati, izjavio je danas u Briselu zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nVesić je u Briselu razgovarao sa državnim sekretarom regije Brisel Paskalom Smetom, a kako je rekao posle sastanka, između dva glavna grada biće uspostavljena zvanična saradnja.\n- Beograd i Brisel su evropski gradovi, a nismo imali nikakvu formalnu saradnju. Bilo je krajnje vreme da Beograd i Brisel uspostave saradnju - rekao je Vesić.\nOn je istakao da će već tokom ove godine jedna ulica u Beogradu će dobiti ime po Briselu, kao što u Briselu već decenijama postoji Beogradska ulica.\n- To će biti prilika da potpišemo sporazum o saradnji, koji će definisati saradnju u oblasti kulture, razmene informacija, saobraćaja - naveo je Vesić.\nOn je najavio da će biti organizovani i Dani Brisela u Beograda u naredne dve godine, a biće organizovani i Dani Beograda u glavnom gradu Belgije.\nVesić je istakao da je posebno zadovoljan što su domaćini prihvatili predlog delegacije Beograda - da se na kući u Briselu u kojoj je 1929. godine, devet meseci živeo nobelovac Ivo Andrić, kao diplomata Kraljevine Jugoslavije, postavi tabla koja bi na to ukazivala.\n- S obzirom da Ivo Andrić nije samo srpski i jugoslovenski pisac, već svetski pisac, jedan od najpoznatijih pisaca 20. veka, da i taj način napravimo još jednu vezu dva grada i dve zemlje - rekao je Vesić.\nOn se nada da će tabla biti postavljena već tokom ove godine, te da ćemo i mi iz Srbije naučiti da je u Briselu živeo Ivo Andrić.\n- Verujem da ćemo i na taj način nastaviti saradnju koja može da bude dobra i od koristi i Briselu i Beogradu - podvukao je Vesić.\nTakođe, dva grada razmenjivaće iskusta kada je reč izgradnja biciklističkih staza i uspostavljanje sistema javnih bicikala, u čemu je, kako kaže Vesić, Beograd na početku, a Brisel već dosta napredovao.\nOn je dodao da će Beograd i Brisel razmenjivati iskustva i kada je u pitanju zaštita kulturne baštine, odnosno kako zaštiti kulturnu baštinu, a ne zaustaviti razvoj grada.\n- Zaista se radujem poseti delegacije Brisela Beogradu, koju ćemo imati tokom ove godine, jer će to biti početak jedne uspešne saradnje. U Briselu već živi puno naših sunarodnika i dobro je da naša dva grada formalno sarađuju - rekao je Vesić.\nNaveo je da će glavni gradovi Srbije i Belgije sarađivati i na određenim evropskim projektima u kojima se traži da učestvuje jedna žemlja članica EU i jedna koja je kandidat za članstvo.\nVESIĆ: Nastavljamo politiku da se odužujemo važnim ljudima iz srpske istorije. Zadarskoj ulici ime po Ćosiću, Travničkoj po Ekmečiću!\nVESIĆ: Blagoju Jovoviću ulica u Beogradu, Đuzi Stojiljkoviću spomen-ploča


Brnabić: Sutra kreće prijava za vakcinu preko eUprave, otvara se prvi punkt za masovnu vakcinaciju - Politički.rs\nBrnabić: Sutra kreće prijava za vakcinu preko eUprave, otvara se prvi punkt za masovnu vakcinaciju\nSutra kreće prijava za vakcinu preko eUprave, a do kraja nedelje u Beogradu će biti otvoren prvi punkt za masovnu vakcinaciju, na Beogradskom sajmu, izjavila je danas premijerka Ana Brnabić posle posete zdravstvenim radnicim Univerzitetske dečje klinike „Tiršova“, koji su primili antikovid vakcinu, dodavši da je do sada vakcinisano 9.300 građana.\nOd sutra počinje prijava na sistem preko portala eUprava, gde će svi građani moći da iskažu želju da se vakcinišu, a od četvrtka ta prijava će biti moguća i putem telefona, rekla je Ana Brnabić, prenosi Danas.\nDržavni sekretar u Ministarstvu zravlja Mirsad Đerlek rekao je da najkasnije do sutra u podne očekuje da se premaši plan da 11.500 do 12.000 građana Srbije da bude vakcinisano do ovog trenutka.\nOdgovarajući na pitanja novinara, premijerka je rekla da su se pojavila već dva predsednička kandidata – Marinika Tepić i Vladika Grigorije i da je uverena da će neko od njih dvoje pobediti na predsedničkim izborima.\nNavela je da do izbora ima još 15 meseci i da do tada njenu vladu čeka puno posla, pre svega na izgradnji puteva i završetku rekonstrukcije kliničkih centara.\nŠta sve predviđa „Batutov“ plan vakcinacije: U tri faze vakcinisati 1.750.000 građana Srbije\nVređanje žena i sudska presuda za mobing kao kvalifikacije za Brnabićkinog ministra za brigu o porodici\nTagged: ANA BRNABIĆ, VAKCINACIJA