Američka ambasada: Sjedinjene Države će pomno pratiti žandarmeriju RS i sve nove policijske strukture\nSvečano postrojavanje Jedinice žandarmerije MUP-a RS (Fotografija preuzeta sa MUP-a RS)\nNakon što je u danas Banja Luci svečano predstavljena Jedinica žandarmerije, čemu prisustvovali zvaničnici entieta Republika Srpska, američka ambasada u BiH je za N1 dala svoj komentar.\n„Sjedinjene Države će nastaviti pomno pratiti žandarmeriju Republike Srpske i sve druge nove policijske strukture u BiH kako bi osigurale da one djeluju konzistentno, u skladu s ovim ciljevima”, navodi se u odgovoru.\nAmbasada podsjeća da „Sjedinjene Države ulažu milione dolara u BiH kako bi dale podršku nemilitariziranim policijskim agencijama čija je odgovornost, prije svega, zaštita interesa građana”.\n„I dalje ćemo odgovoran rad policije čija je misija isključivo civilna smatrati prioritetom za cijelu BiH. Policijske snage u BiH moraju biti profesionalne, odgovorne, koordinirane i interoperabilne s drugim agencijama za provođenje zakona radi suočavanja sa zajedničkim prijetnjama, zaštite interesa građana i očuvanja stabilnosti BiH”, odgovor je iz Ambasade na upit N1 televizije.\nIz MUP-a RS kažu da je „formiranje Jedinice žandarmerije uslijedilo je u okviru reorganizacije Jedinice za podršku MUP-a RS, radi bržeg i efikasnijeg odgovora na bezbjednosne izazove”.\nIstu tvrdnju ponovio je i član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, rekavši da se formiranjem Jedinice žandarmerije šalje poruka kako RS želi stabilnost i mir.\nZa ministra MUP-a FBiH Aljoša Čampara radi se o nevještom pokušaju „izlaza iz situacije” poslije bezuspješnog formiranja rezervnog sastava policije.\n„I pokušaj da to predstave svom biračkom tijelu, evo, nemamo rezervni sastav policije, pa ćemo pokušati sa uvođenjem žandarmerije. Mislim da to u okviru samog MUP-a RS suštinski ne znači ništa, osim što može značiti opet podgrijavanje neke atmosfere, narušavanje međuljudskih odnosa, stvaranje straha kod povratnika. Dakle, sve ono što ne treba građanima BiH”, kaže Čampara.\nDodik, kako prenijeli mediji, izjavio da ne RS ne odustaje od formiranja rezervne policije i da će ta ideja i dalje razmatrati.\nZa Ramiza Salkića, potpredsjednika RS, Jedinica žandarmerije može imati ulogu u ostvarenju političkih ciljeva i biti opasnija od rezervnog sastava poliicije.


Fosil iz Srbije star pola miliona godina! : Nadlanu.com\nFosil iz Srbije star pola miliona godina!\nObjavljeno 7. feb 2013. / 12:51:55\nOvo otkriće predstavlja najstariji nalaz ljudskih predaka u ovom delu Evrope, a članak su objavili Vilijam Džek Rink sa „Mekmaster" univerziteta u Kanadi i međunarodni tim pod rukovodstvom Dušana Mihailovića sa Filozofskog fakulteta u Beogradu i Mirjane Roksandić sa Univerziteta u Vinipegu (Kanada).\n„Dobro datovani fosili iz ovog perioda su veoma retki, a ovaj koji smo našli u mnogo čemu je jedinstven. Dobijeni datumi pomeraju granice u proučavanju evolucije čoveka. Istraživanja su pokazala da je Balkan predstavljao 'kapiju Evrope' i bio jedno od tri refugijalna područja gde su ljudi, biljke i životinje našli utočište tokom glacijala. Sve nas to inspiriše da nastavimo iskopavanja", istakao je Mihailović.\n„Naučnici smatraju da je do razvoja neandertalskih crta došlo zbog toga što su zapadnoevropske populacije u glacijalnim periodima bile izolovane. Nasuprot tome, jugoistočna Evropa nikada nije bila izolovana od Azije i Afrike, pa su na evoluciju čoveka uticali sasvim drugačiji faktori. Balkansko poluostrvo je po svemu sudeći pripadalo matičnom području iz koga su ljudske zajednice rekolonizovale Evropu nakon povlačenja glečera. Fosil je opredeljen u vrstu Homo erektus", navodi Roksandićeva.\nVilica je nađena 2006. godine, a datovanje je obavljeno na Univerzitetu u Bordou, u laboratoriji dr Rinka, nuklearnom reaktoru Univerziteta „Mekmaster" i Istraživačkom centru „Geotop" Univerziteta „Kvebek" u Montrealu, dok su analize sedimenata obavljene na Univerzitetu „Oksford Bruks" u Velikoj Britaniji.\narheološka istraživanjaarheološke iskopinenauka


Zelenović pobegao u Brisel, da ne bi građanima objašnjavao totalni debakl koji je, u opseni nazvao “praznik demokratije”?!? – Embargo\n11 децембра, 2019 11 децембра, 2019 admin\t0 Comments\nU svojoj Mesnoj zajednici „Žika Popović“ napabirčio je tek 138 glasova. Toliko je izašlo građana na ovaj Zelenovićev „praznik demokratije“, kako ga je samozvano krstio i svoj totalni debakla proglasio za uspeh koji namerava i da ovekoveči , uvodjenjem 8. decembra u kalendar praznika!\nTo ga međutim nije sprečilo i da ode u Strazbur u Savet Evrope ,kako bi evropske parlamentarce izvestio o stanju u Srbiji ,u kojoj, po njemu nema uslova ni za normalan život, ni za slobodne izbore?!\nOvo je bila tema konferencije za štampu, na kojoj je poverenik SNS-a u Šapcu i narodni poslanik dr Boban Birmančević rekao da je dogadjaj od nedelje pokazao kolaps politike koju već skoro dve decenije provode ostaci DOS-a i Nebojša Zelenović.\nGradjani su rekli ne politici koju vodi Zelenović i njegov mentor Dušan Petrović, politici zasnovanoj na lažima, ucenama i pretnjama. Niko više ne želi da podrži bilo kakav predlog koji iznese Nebojša Zelenović. Na njihovo izjašnjavanje gradjana o navodnom trošenju para od poreza, gradjani su odgovorili bojkotom, jer nisu podržali ideju da se u Šapcu o trošku Mesnih zajednica uradi otvoreni bazen. Uprkos tome što su još od avgusta ušli u kampanju sa tom idejom, vršili pritisak na zaposlene u javnim preduzećima, pravili spiskove podobnih za koje su verovali da će ih podržati , dobili su 9 odsto glasova za svoje predloge. U svojoj mesnoj zajednici“ dobio je 2,25 odsto podrške. To je maksimalni učinak koji mogu da postignu, i dokaz kapitulacije njihove politike, koju su građani umeli da prepoznaju. Danas će Zelenović da govori u Evropskom parlamentu. Po kom osnovu on ide u Strazbur? Zar on da priča o legitimitetu? U mesnoj zajednici Žika Popović vrlo dobro znaju ko su ti ljudi i ne zovu ga džabe Zeleni lopove?! On će da priča o Vučićevom „režimu“, o čoveku koji je započeo radove na autoputu Šabac-Ruma, koji će doneti ekonomsku preporod ovom kraju, čoveku koji je doveo „Jazaki“ japansku firmu u kojoj radi 3.000 ljudi, neko u čijem mandatu je izgradjeno 400 km autoputeva i planirano još 600 km. Da li će Zelenović u Evropskom parlamentu pričati kako je došao na vlast, kupovinom glasova na izborima, a potom i odbornika . Gradjani će dati svoj glas onima kojima veruju, a ne Zelenoviću i Dušanu Petroviću- kazao je dr Boban Birmančević.\nRadivoje Mićić, poverenik SNS-a je takodje rekao da je izum Zelenovića da navodno gradjani odlučuju o trošenju novca od poreza, samo vid obmane i prevare :\n← Humana Srbija\nSvet očekuju izazovi u oblasti ekologije, ljudskih prava… →\n8 фебруара, 2020 8 фебруара, 2020 admin 0\n23 априла, 2018 23 априла, 2018 admin 0\nBeograd živi uprkos koroni\n13 априла, 2020 13 априла, 2020 admin 0


Saopštenje za javnost o održanoj konferenciji za novinare\nEkološki pokret Odžaka održao je u petak, 26.8.2011. godine u 11 časova u sali za sastanke Doma zdravlja Odžaci, Mostonga 25 konferenciju za štampu na kojoj je bilo reči o dve teme:\n1. Primarna selekcija sekundarnih sirovina u opštini Odžaci i u vezi toga rad i opstajanje Ekološke zadruge «Odžačanka» ;\n2. Uskraćivanje prava Ekološkom pokretu Odžaka koja mu pripadaju po zakonima i konvencijama.\nStavove Ekološkog pokreta Odžaka izneli su predsednik Ekološkog pokreta Odžaka Dušan Mirković i predsednik Izvršnog odbora Ekološkog pokreta Odžaka Ivica Ćirić.\nKonferenciji su prisustvovali predstavnici TV K 25, Radio Odžaka i «Naših novina», kao i dopisnici iz Odžaka dnevnih listova «Blic», Večernjih novosti», «Dnevnika» i «Pravde».\nOd pozvanih predstavnika zakonodavne i izvršne vlasti konferenciji je prisustvovao samo predsednik Skupštine opštine Odžaci Miloš Pejčić. Žalosno je da direktor Ekološke zadruge «Odžačanka» Ninko Adamović, predstavnik Odelenja za urbanizam, stambeno-komunalne, imovinsko-pravne poslove i zaštitu životne sredine Opštinske uprave Odžaci i Milan Orlić, član Opštinskog veća opštine Odžaci, zadužen za rešavanja pitanja izbeglih lica i ekologiju, iako uredno pozvani, nisu našli za shodno da dođu na konferenciju.\nEkološka zadruga «Odžačanka» formirana je za ekonomsko osnaživanje izbeglih lica, te je tim veće čuđenje što konferenciji nisu prisustvovali Ninko Adamović, i sam izbeglo lice, i Milan Orlić koji bi trebalo da rešava pitanja izbeglica.\nKonferenciji za novinare prisustvovali su i Marko Zlatković i Željko Milošević, predsednici Upravnog odbora i Skupštine Ekološke zadruge Odžačanka».\nEkološki pokret Odžaka izražava žaljenje što konferenciji nisu prisustvovali pozvani predstavnici SEKOPAK-a, Greentech-a, Recan Fonda, predstavnik Pokrajinskog fonda za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i interno raseljenim licima, kao i predstavnici opštinskih odbora političkih partija i stranaka.


Spektakularni koncert Cece Ražnatović u Lazarevcu (VIDEO) – GEM info\nSpektakularni koncert Cece Ražnatović u Lazarevcu (VIDEO)\n02/03/2018 03/03/2018 Redakcija 0 Comments ceca raznatovic, koncert u Lazarevcu, spektakl\nFolk zvezda Svetlana Ceca Ražnatović održala je veliki koncert na platou ispred Gradske opštine Lazarevac, a veliki broj ljudi došao je da uživa u velikim Cecinim hitovima, iako su temperature bile ispod nule i neprestano padao sneg. Ceca je pre ovog koncerta poslednji put nastupila u Lazarevcu za doček Pravoslavne Nove godine 2009. godine.\nCeca Ražnatović se družila sa oko 10.000 obožavatelja, a koncert koji je počeo u 20 časova, trajao je dva sata. Ražnatovićki nije smetalo što veje sneg, pa je pevala sa velikim osmehom na licu za sve one koji su došli na lazarevački trg.\nKoncert je započela pesmom „Vazduh koji dišem“, a folk diva dočekana je ovacijama. Ređali su se hitovi „Beograd“, „Nagovori“, “Pile“ i mnogi drugi koji su zagrejali publiku. Vidno raspoložena i nakon koncerta, Ceca je za Gem podelila utiske sa više nego uspešnog nastupa.\nCeca ove godine obeležava 30 godina uspešne karijere, ali ipak priznaje da veliki koncert na Ušću nije u planu u 2018. Međutim, ono što će obradovati njene fanove je informacija da polako sa saradnicima bira pesme za novi album.\nŠeruj post "Spektakularni koncert Cece Ražnatović u Lazarevcu (VIDEO)"\n← Potpisani ugovori sa poljoprivrednicima o naknadi štete od poplava\nČlan predsedništva SNS Nebojša Stefanović posetio najstarije sugrađane →


Sloba Radanović priznao: Policija me je hapsila zbog droge! - PRess Serbia | PR PRess team\nInsistirao je samo na jednoj stvari: Sloba Radanović priznao da ga je policija hapsila zbog narkotika!\n– Nudili su mi drogu i žalosno je kako se uvukla ne samo na javnu sceni, već i u sport. Ja nikada nisam probao drogu, jednostavno mi to ne treba, a da bio sam hapšen zbog nje i to jer sam se našao u pogrešno vreme na pogrešnom mestu.\n– Policija nas je zaustavila, legitimisala i kad se već sve završilo, on je bacio kasicu između zadnjeg sedišta i prednjeg, valjda je hteo u čarapu da stavi i onda je to ispalo. Onda su nas svu trojicu uhapsili, ja sam tražio odmah da se rade testovi, jer nisam hteo da me neko povezuje sa tim i hvala Bogu, sve je dobro prošlo – naveo je Sloba.


BOLJA POZICIJA DOMAĆE PRODUKCIJE: Inicijativa Grupacija kinomatografije PKS da se nastavi podsticaj filmskoj industriji | Novosti.RS\nKako je u PKS saopšteno, Vladinom uredbom novi filmovi, serije i drugi kinematografski projekti koji budu snimani kod nas, stvoriće uslove za jačanje i bolje pozicioniranje domaće produkcije.\n- Podsticaji dovode inoprodukcije i podržavaju domaće stvaraoce. Usvojena Uredba o podsticajima investitorima da u Srbiji proizvode audiovizuelna dela nastavak je prakse iz prethodnih sezona, koja je dala značajne rezultate - rekao je filmski producent i član Grupacije kinematografije pri Udruženju za kreativnu industriju PKS Igor Turčinović.\nIstiče da se u Srbiji snima više nego ikada i da nema filmskog radnika koji je bez posla i dodaje da se danas nalazimo rame uz rame sa zemljama regiona. Podseća da je pre nekoliko godina, kada su podsticaji prvi put uvedeni, bilo sumnjičavih kolega koji su strahovali da će Srbija postati jeftin servis stranih produkcija.\n- Došle su najrazvijenije strane produkcije u Srbiju i naši filmski radnici dobili su sjajnu priliku da uče od najboljih - objasnio je Turčinović. - Nadam se da će država i ubuduće imati sluha za ovu struku, koja je sada doživela procvat.\nPredsednik Sekcije pružalaca producentskih usluga PKS Bogdan Petković, ocenio je da su novi podsticaji od krucijalnog značaja i za opstanak 18 preduzeća koja u Srbiji snimaju reklame. Oni će moći da nastave da pružaju usluge klijentima po nepromenjenim uslovima i da zadrže zaposlene, ističe on.\n- Zbog globalne ekonomske krize izazvane pandemijom kovid 19 marketinški budžeti su značajno umanjeni u odnosu na period pre korone, tako da ova odluka Vlade Srbije daje veliku šansu za brzo uspostavljanje poslovnih veza sa inostranim klijentima i kompanijama - rekao je Petković.\nPKS filmska industrija produkcija Grupacija kinomatografije


Haradinaj povukao zahtev za članstvo Kosova u Interpolu | Insajder\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj povukao je danas zahtev za članstvo Kosova u Interpolu, prenosi portal Kossev.\nPrethodno je ministar spoljnih poslova Kosova, Bedžet Pacoli izjavio da Kosovo "razmišlja da povuče zahtev" za članstvo u Interpolu zbog nedostatka glasova.\n"Zahvaljujem se svim kosovskim institucijama koje su bile uključene, i u isto vreme se zahvaljujem svim međunarodnim partnerima i pozivam ih sve da rade za Kosovo, kako bi ono postalo članica Interpola na sledećem zasedanju," dodaje, takođe.\nO članstvu Kosova u Interpolu trebalo je da se raspravlja na Generalnoj skupštini ove organizacije, 26. septembra, u Kini, što je predstavljalo dodatni problem – Kina nije priznala Kosovo, a kosovskim delegatima još nisu izdate vize.\nČlanstvo Kosova trebalo je da bude razmatrano i na prethodnoj Generalnoj skupštini Interpola, novembra prošle godine, ali je odloženo, zbog, kako je tada saopšteno iz Interpola, sprovođenja studije o učlanjenju, koja će biti predstavljena upravo na ovogodišnjem zasedanju Generalne skupštine.


Trasova najavila ulaganja u region - Glas Srpske\nSrna 26.05.2022 17:35\nSARAJEVO- Ministar inostranih poslova Velike Britanije Elizabet Tras danas je tokom sastanka sa članovima Predsjedništva BiH najavila ulaganja britanske vlade u region, posebno na jačanju infrastrukture i energetskog sektora, s ciljem jačanja partnerskog odnosa i podrške.\nTrasova je tokom susreta naglasila predanost Velike Britanije miru i stabilnosti u BiH i zapadnom Balkanu, te napomenula da kao dio stalne predanosti napretku i miru u regionu, britanska Vlada imenovala Stjuarta Piča, koji je već boravio u posjeti BiH, za posebnog izaslanika za zapadni Balkan.\nČlanovi Predsjedništva BiH Milorad Dodik, Šefik Džaferović i Željko Komšić razgovarali sa Trasovom o ukupnim bilateralnim odnosima, aktuelnoj političkoj situaciji u BiH, regionu zapadnog Balkana i ostatku Evrope.\nSva tri člana Predsjedništva BiH iznijela su svoje viđenje situacije u BiH, ali i ulogu Velike Britanije u BiH, saopšteno je iz Predsjedništva BiH.\nČlanovi Predsjedništva BiH su istakli značaj investiranja u BiH, koje doprinosi jačanju ekonomskog sektora, kao ključnog faktora u izgradnji prosperitetne budućnosti u zemlji i u tom kontekstu izrazili zahvalnost britanskoj Vladi na najavljenim investicijama.


Stefanović: Strane službe intenziviraju delovanje ka Srbiji | N1 Srbija\nStefanović: Strane službe intenziviraju delovanje ka Srbiji\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da su "strane službe" pojačale delovanja usmerena ka Srbiji, kao i da postoje informacije da će te aktivnosti biti intenzivnije.\n"Na delu je pokušaj da se utiče na interese Srbije i da se smanji njen uticaj, posebno u zemljama u regionu u kojima žive naši sunarodnici", rekao je Stefanović za "Večernje novosti".\nStefanović je, posle prve sednice Biroa za koordinaciju službi bezbednosti koju je vodio kao sekretar Saveta za nacionalu bezbednost, kazao da predsednik Republike i Vlada Srbije vode politiku nezavisne i samostalne Srbije što "smeta mnogima".\n"Nijedna velika sile ne želi da budete mimo njihovog uticaja, čak i zemlje u okruženju žele da imaju uticaj na proces u Srbiji, na našu ekonomiju, bezbednost. To je njihova legitimna želja. Naše je, s druge strane, da ih u tome sprečimo, i to i činimo", rekao je Stefanović.\nUpitan kada i kako će Vlada rešiti status Rusko-srpskog centra u Nišu, Stefanović je kazao da je to složeno pitanje i da će ga Vlada rešavati u narednom periodu uzimajući u obzir sve relevantne informacije, moguće reakcije i procene šta donosi najmanju štetu zemlji.\nNa pitanje za šta će se založiti u subotu, kada Srpska napredna stranka, čiji je visoki funkcioner, bude odlučivala o raspisivanju vanrednih parlamentarnih izbora sa beogradskim, Stefanović je kazao da će izneti argumente "za" i "protiv".\n"Treba uzeti u obzir mnogo faktora, stabilnost Srbije, dešavanja u regionu, sve ono što je u najboljem interesu građana. Nikada nisam voleo bežanje od izbora", rekao je Stefanović i dodao da će SNS izaći sa timom ljudi za Beograd.\nGovoreći o istrazi o oružju pronđenom u oktobru 2016. godine nedaleko od porodične kuće predsednika, tada premijera Srbije Aleksandra Vučića u Jajincima, Stefanović je kazao da je to veoma komplikovana istraga.\n"To je veoma komplikovana istraga zato što se u tom okruženju našao veliki broj osoba koje pripadaju određenim kriminalnim strukturama", rekao je Stefanović i dodao da se ozbiljan operativni rad nastavlja i da očekuje da se u jednom trenutku otkrije istina.\nTagovi: Nebojša Stefanović , strane službe , agenti , obaveštajci\nKakva mudra "doktorska" izjava!!\nIzjavi u Nisu u Vatrogatnoj sluzbi Zimbabvea.


Merkelova na poslednjem samitu EU: Bez Angele, kao Pariz bez Ajfelovog tornja! – Televizija srpske dijaspore\nSamit EU bez Angele Merkel, biće kao “Pariz bez Ajfelovog tornja ili Rim bez Vatikana”, rekao je predsednik Evropskog saveta, Šarl Mišel, u zahvalnici nemačkoj kancelarki koja odlazi u političku penziju i koju su kolege ispratile ovacijama.\nPozdravljajući je, predsednik Mišel je poručio: “Njen oproštaj s evropske pozornice nas dira politički, ali i ispunjava emocijama”, prenosi agencija DPA.\nMerkelina “krajnja trezvenost i jednostavnost” su bili “moćno oružje”, rekao je bivši belgijski premijer i nastavio da niže pohvale.\n“Vi ste i kompas i lučonoša evropskog projekta”, zaključio je on.\nMišelove reči su okupljeni dočekali burnim aplauzom i ovacijama su ispratili Angelu Merkel, na sastanku na vrhu u Briselu, koji je njen 107. i posljednji samit nakon šesnaest godina na vlasti, saznaje se od evropskog izvora.\n“Nadam se da se nećete ljutiti zbog ove svečanosti, u prilici vašeg poslednjeg sastanka na vrhu”, rekao joj je Šarl Mišel, pa dodao da će sastanci dvadesetsedmorice “bez Angele biti kao Rim bez Vatikana ili Pariz bez Ajfelove kule”.\nEvropske vođe su odale priznanje pregovaračkom duhu nemačke kancelarke u petak na samitu u Briselu.\n“Ona je šesnaest godina obeležavala Evropu i pomagala nam, svih dvadeset sedam zemalja, da donosimo dobre odluke uz puno humanosti u teškim trenucima”, rekao je belgijski premijer Aleksander de Kro.\nOdlazak Angele Merkel “će ostaviti veliku prazninu, jer je ona dugo vršila funkciju i snažno je uticala na razvoj Evropske unije”, dodao je njegov austrijski kolega, Aleksander Šalenberg.\n“Bila je mirotvorac u EU. Nesumnjivo je bila velika Evropejka”, istakao je Šalenberg.\nKancelarka je “velika političarka i glavni faktor stabilizacije u zamršenim situacijama”, ocenio je letonski predsednik Gitanas Nauseda, istakavši da prema njoj oseća “veliko poštovanje”.\n“Uvek je nalazila da će nas ujediniti i uticati na nas da idemo dalje”, rekao je luksemburški premijer Ksavijer Betel, koji je osam godina bio njen bliski saradnik.\n“Nedostajaće mi. Nedostajaće Evropi”, rekao je.\nPredsednica Evropske komisije, Ursula von der Lajen, bivša ministarka odbrane Nemačke u Vladi Angele Merkel, nedavno je rekla u kojoj je meri analitički duh te doktorke fizike bio presudan u deblokadi, neretko beskrajnih, evropskih pregovora.\nPoslednjih meseci, evropske vođe su zaredale s priznanjima i zahvalnicama onoj koja je vodila Nemačku od 2005. godine, gotovo koliko i kancelar ujedinjenja Helmut Kol (1982.-1998.).\nNemačka bi novog kancelara trebala da dobije do Božića\nMerkelova, na čelu najsnažnije privrede na kontinentu, doživela je oštre kritike zbog stavova Berlina u krizi evrozone, nakon sloma svetskog finansijskog tržišta 2008. i 2009. godine, ali su je posle toga uveliko hvalili zbog njenog odgovora na migrantsku krizu 2015. godine i zbog toga što je na kraju pristala na zajedničko zaduživanje dvadesetsedmorice.\nHrišćansko-demokratska kancelarka (CDU) je pokazala sposobnost pragmatičnog upravljanja, zahvaljujući čemu je uspela da postigne potrebne nagodbe kako bi sačuvala jedinstvo Unije.\nNemačka treba da dobije novog kancelara do Božića. Socijaldemokrate, zeleni i liberali su u četvrtak objavili vremenski plan svojih pregovora, s ciljem da Olafa Šolca (SPD) početkom decembra dovedu na dužnost.\nOdlazak Angele Merkel (67) podstiče strah od praznog prostora u EU, koja je suočena sa važnim odlukama: privrednim oporavkom nakon virusa korona, klimatskim promenama i s potvrđivanjem svoje geopolitičke uloge u odnosu na Sjedinjene Države i na Kinu.\nangela merkelbez Ajfelovog tornjabez Angeleevropske unijekao Parizna poslednjemsamitu\nOd računovođe, do uspešne manekenke za veš i bikinije…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Ulcinjsku rivijeru podijeliti na dvije\n[ Vijesti, Objavila: J.B.Č. ]\nMALI AKCIONARI 14. 12. 2017. 08:47 >> 08:22 0\n"Manjinski akcionari podržali bi podjelu na dva društva: staru ULRI u kojoj bi ostali hoteli Belvi i Olimpik koji su predmet zakupa, i novu Ulcinjsku rivijeru koja bi upravljala naseljem Ada Bojana i kampovima", ističe se u pismu premijeru u koje su Vijesti imale uvid.\nPrema njihovom predlogu, u "staroj" ULRI bi Vlada i državni fondovi imali 100 odsto vlasništva, a kroz razmjenu akcija manjinski akcionari bi povećali svoje učešće u novom dijelu kompanije, ali bi država bila većinski akcionar i u toj kompaniji.\n"Podjela bi se obavila uz diskrecioni faktor u korist države (da bi se zadržalo više od 50 odsto vlasništva), jer kada bi se podjela obavila proporcionalno, manjinski akcionari po postali većinski, što, iako legitimno, nije državni interes i mi ga poštujemo. Sremni smo podržati restruktuiranje na našu štetu a u korist države koja bi kroz ovu razmjenu ostvarila korist od čak 15 miliona eura", navodi se i pismu uz spremnost da premijeru do detalja objasne, model.\nOni zauzvrat traže da u novoj ULRI njihova prava budu zaštićena na način da se za skupštinske odluke poput one o davanju u zakup, Statutom predvidi potrebna super većina prisutnih kacionara, kako bi se spriječilo da se i kod Ade akcionari isključe iz odlučivanja i ponovi sporni model valorizacije.\n"Nova ULRI bi poslužila kao primje dobrog korporativnog upravljanja, odnosa prema akcionarima i pokrenula potpuno novu eru na tržištu kapitala. Vlada bi imala pouzdanu podršku za predstojeće privatitacije tipa Planataža ili Luke Bar gdje je državni potreba skupštinska podrška kako bi se realizovala dokapitalizacija", navodi se u pismu akcionara.\nManjinski akcionari protiv saglasnosti za Karismu\nPočelo renoviranje Ulcinjske rivijere\nIspitati ugovor o zakupu Ulcinjske rivijere\n28. 10. 2017. 4\n"Ulagaćemo u kadar Ulcinjske rivijere"\n07. 10. 2017. 0


PROŠIRENjE DONOSI STABILNOST - Glas Podrinja\nNOVE PROMENE U VLASTI U BOGATIĆU\nPROŠIRENjE DONOSI STABILNOST\nNa sednici Skupštine opštine Bogatić, održanoj 1. februara, došlo je do smene predsednika Skupštine Aleksandra Vukovića, na čije mesto je izabran Aleksandar Ilijašević iz Nove Srbije, koja je do tada bila opoziciona stranka u Bogatiću. Smenjena su i dva člana Opštinskog veća, Miroslav Erić i Dragoslav Josipović iz Grupe građana “Pozitivna Mačva“. Umesto njih su izabrani, takođe članovi Nove Srbije Aleksandar Sinđelić i Goran Mišković. Tako je i Nova Srbija postala deo vladajuće većine u Bogatiću, uz Socijalističku partiju Srbije, Srpsku naprednu stranku i Jedinstvenu Srbiju i “Pozitivnu Mačvu“.\nPredsednik opštine Bogatić, Nenad Beserovac, kadar SPS, govori o poslednjim promenama u opštini i smatra da će one doneti stabilnost vlasti do izbora.\n-Sam uzrok, ne bih rekao promena, već proširenja vladajuće koalicije, jeste pokušaj dela koalicije da početkom decembra formira skupštinsku većinu, bez odborničke grupe SPS, što nije bilo realno i na kraju se u praksi nije ni ostvarilo. Uvođenje odborničke grupe Nova Srbija, koja broji šest odbornika, u vladajuću koaliciju, donosi mir i stabilnost, do kraja mandata. Po nama, smanjuju se tenzije u samoj izbornoj kampanji, ali i nudi projekcija buduće postizborne koalicije, široke koalicije za koju se politička grupacija koju predvodim, poodavno zalaže, kaže Beserovac.\nOd poslednjih lokalnih izbora, 2012. godine, Bogatić je pretrpeo više promena strukture vlasti. Predsednik opštine priznaje da to nije najbolje po građane, ali veruje da će oni znati da procene koliko je ko uradio za njih.\n-Svako za sebe misli da je ono što je on uradio najbolje, o tome će naravno suditi građani na sledećim izborima, ali da česte promene u toku mandata, teško šta dobro mogu da donesu građanima, to je činjenica. Ipak glasači pre nego što se odluče kome će poveriti svoj glas treba dobro da razmisle i poverenje daju onim partijama koje imaju šta da ponude i imaju kadrove koji ta obećanja mogu i da ispune.\nMalo je vremena ostalo do izbora. Beserovac veruje da će ipak moći da se oseti boljitak uzrokovan proširenjem vladajuće koalicije.\n-Doneće mogućnost rukovodstvu Opštine, da radi po planu, programu i usvojenom Budžetu, bez velikih trzavica i turbulencija u samoj koaliciji, jer proširenjem iste, nijedna politička opcija, a naročito ne pojedinac, nema ucenjivački kapacitet, kao u prethodnom periodu i to je najveći benefit od ovih promena, zaključuje Beserovac.


Kripto banke u Srbiji - mit ili realnost? - milosevic-law.rs\nPravni okvir tržišta digitalne imovine\nDonošenjem Zakona o digitalnoj imovini („ZDI“) i njegovim stupanjem na snagu 29. juna 2021. godine, u pravnom sistemu Republike Srbije po prvi put je uređena oblast digitalne imovine, definisani su osnovni pojmovi u vezi sa digitalnom imovinom, modaliteti i uslovi za subjekte pružaoce usluga povezanih sa digitalnom imovinom, procedure i uslovi ulaska na tržište tih usluga, uz regulisanje određenih instrumenata i instituta povezanih sa digitalnom imovinom koji su do momenta donošenja ZDI bili nepoznati ili bar manje zastupljeni u pravnom sistemu Republike Srbije.\nZDI je donet sa ciljem da se na tržištu digitalne imovine Republike Srbije definiše pravni položaj imaoca digitalne imovine, uredi položaj subjekata koji pružaju usluge povezane sa digitalnom imovinom, regulišu modaliteti finansiranja posredstvom određenih instrumenata digitalne imovine, te da se ultimativno na tržište digitalne imovine i usluga koje su u vezi sa digitalnom imovinom unese pravna sigurnost.\nDakle, tendencija zakonodavca ogleda se ultimativno u unošenju pravne sigurnosti i u uređivanju položaja i međusobnih odnosa učesnika na tržištu digitalne imovine. Uvođenje pravne sigurnosti donošenjem krovnog propisa, kao svojevrsnog instrumenta ekonomske politike, ukazuje na tendenciju zakonodavca da utiče na širenje i jačanje tržišta digitalne imovine i usluga povezanih sa digitalnom imovinom u Republici Srbiji.\nS tim u vezi, pod pretpostavkom da su osnovni pojmovi u ovoj oblasti poznati čitaocu, javljaju se pitanja koja se tiču samog pružanja usluga povezanih sa digitalnom imovinom, ulaska na tržište pružaoca tih usluga, zatim mogućnosti osnivanja „kripto banaka“ na domaćem tržištu, a u skladu sa inostranim modelima poslovanja takvih subjekata, te opsega usluga koje potpadaju pod usluge povezane sa digitalnom imovinom, kao i druga pitanja od značaja za poslovanje u ovoj oblasti.\nU ovom tekstu obrađuju se osnove za otpočinjanje pružanja usluga povezanih sa digitalnom imovinom i prethodni uslovi za ulazak na tržište usluga povezanih sa digitalnom imovinom, dok ćemo se izdavanjem digitalne imovine, odnosno inicijalnom ponudom digitalne imovine, baviti u nekom od narednih tekstova.\nŠta se podrazumeva pod pojmom digitalne imovine?\nPojam digitalne imovine, odnosno virtuelne imovine, označava digitalni zapis vrednosti koji se može digitalno kupovati, prodavati, razmenjivati ili prenositi i koji se može koristiti kao sredstvo razmene ili u svrhu ulaganja, pri čemu digitalna imovina ne uključuje digitalne zapise valuta koje su zakonsko sredstvo plaćanja i drugu finansijsku imovinu koja je uređena drugim zakonima. Od iznete definicije postoje određeni izuzeci eksplicitno predviđeni ZDI.\nPod pojmom usluga povezanih sa digitalnom imovinom podrazumevaju se: prijem, prenos i izvršenje naloga koji se odnose na kupovinu i prodaju digitalne imovine za račun trećih lica, usluge kupovine i prodaje digitalne imovine za gotov novac i/ili sredstva na računu i/ili elektronski novac, usluge zamene digitalne imovine za drugu digitalnu imovinu, čuvanje i administriranje digitalne imovine za račun korisnika digitalne imovine i sa tim povezane usluge, usluge u vezi sa izdavanjem, ponudom i prodajom digitalne imovine, sa obavezom njenog otkupa (pokroviteljstvo) ili bez te obaveze (agentura), vođenje registra založnog prava na digitalnoj imovini, usluge prihvatanja/prenosa digitalne imovine, upravljanje portfolijom digitalne imovine, kao i organizovanje platforme za trgovanje digitalnom imovinom.\nPružanje usluga povezanih sa digitalnom imovinom uslovljeno je prethodnim pribavljanjem dozvole od strane nadležnog organa, koja se izdaje po utvrđivanju ispunjenosti niza uslova propisanih ZDI, bezbednosno-informativnih komponenti, kao i drugih adminstrativnih uslova propisanih ZDI.\nSubjekti koji mogu pružati usluge povezane sa digitalnom imovinom\nPre svega, neophodno je napraviti distinkciju između subjekata koji su imaoci digitalne imovine, ili se bave rudarenjem digitalne imovine, i subjekata koji pružaju usluge povezane sa digitalnom imovinom.\nNaime, rudarenje predstavlja vid sticanja digitalne imovine učestvovanjem u pružanju usluge računarskog potvrđivanja transakcija u informacionim sistemima koji se odnose na određenu digitalnu imovinu, te se u pogledu rudarenja odredbe ZDI ne primenjuju.\nUsluge povezane sa digitalnom imovinom eksplicitno su navedene u prethodnom delu teksta, te je za njihovo pružanje neophodno ispuniti propisane uslove i pribaviti neophodne dozvole. Pružalac usluga povezanih s digitalnom imovinom pored usluga povezanih s digitalnom imovinom može da obavlja samo one poslove i usluge koji su neposredno povezani sa uslugama povezanim s digitalnom imovinom.\nStoga, usluge povezane sa digitalnom imovinom mogu pružati sva pravna lica u skladu sa formama propisanim Zakonom o privrednim društvima, odnosno preduzetnici, po ispunjenju uslova i pribavljanja neophodnih dozvola.\nU zavisnosti od obima i vrste usluga koje privredni subjekat planira da pruža, propisani su različiti uslovi koje privredni subjekti moraju ispuniti pre otpočinjanja pružanja usluga. U tom smislu, modalitet pružaoca usluga povezanih sa digitalnom imovinom koji u skladu sa ZDI može pružati najširi opseg usluga povezanih sa digitalnom imovinom je modalitet Platforme za trgovanje digitalnom imovinom („Platforma“).\nOrganizator Platforme za trgovanje digitalnom imovinom može pružati navedene usluge povezane sa digitalnom imovinom, izuzev usluga investicionog savetovanja i upravljanja portfolijom digitalne imovine, uz određenja ograničenja i izuzetke propisane ZDI.\nPlatforma predstavlja subjekat koji najbliže odgovara uporednom pojmu kripto banke. Radi terminološkog razjašnjenja, kripto banke kakve postoje u uporednim pravnim sistemima (recimo Švajcarska) ne mogu poslovati po tom modelu na teritoriji Republike Srbije.\nNaime, kripto banke nisu banke u klasičnom smislu kakvim ih poznajemo, te njihovo poslovanje u uporednim sistemima ne odgovara našem poimanju poslovanja klasičnih banaka. U tom smislu, ZDI (uz određene izuzetke), bankama zabranjuje da pružaju usluge povezane sa digitalnom imovinom.\nStoga, usled širine mogućnosti poslovanja Platforme, u daljem tekstu samo će biti obrađeni uslovi za ulazak na tržište pružaoca usluga povezanih sa digitalnom imovinom u modalitetu Platforme, budući da je opseg poslovanja platformi najbliži uporednom pojmu kripto banke, a da su na domaćem tržištu Platforme prepoznate kao kripto menjačnice, te njihovo poslovanje u okviru sekundarnog tržišta digitalne imovine ima ogroman značaj za domaće tržište i dalji razvoj ove oblasti.\nUlazak na tržište usluga povezanih sa digitalnom imovinom u formi Platforme\nRealizacija biznis projekta Platforme odvija se preko pravnog lica (najpraktičnije i najučestalije društva sa ograničenom odgovornošću) koje nije povezano sa nekom od finansijskih institucija pod nadzorom Narodne banke Srbije („NBS“). ZDI propisuje da pružalac usluga povezanih s digitalnom imovinom mora imati pravnu formu privrednog društva u smislu zakona kojim se uređuju privredna društva, što implicira da je potencijalnim investitorima delegirano diskreciono ovlašćenje da slobodno biraju formu privrednog društva koje će obavljati navedene delatnosti u skladu sa Zakonom o privrednim društvima.\nPoslove organizovanja Platforme može obavljati samo društvo kom je izdata dozvola za pružanje usluga povezanih sa digitalnom imovinom.\nDakle, sam ulazak na tržište pružaoca usluga povezanih sa digitalnom imovinom u modalitetu Platforme, inicira se zahtevom za izdavanje dozvole koja se podnosi nadležnom organu. Uz zahtev za izdavanje dozvole potrebno je dostaviti dokumentaciju koja dokazuje ispunjenost uslova koji se odnose na:\nMinimalni osnivački kapital\nZDI predviđa minimalan osnivački kapital za osnivanje Platforme u iznosu od 125.000 EUR u dinarskoj protivvrednosti prema zvaničnom srednjem kursu dinara prema evru koji utvrđuje Narodna banka Srbije.\nOsnivački kapital platforme može biti novčani i nenovčani (npr. u softveru), s tim da najmanje polovina osnivačkog kapitala mora biti upisana i uplaćena u novcu. Osnivač Platforme dužan je da obezbedi da kapital Platforme uvek bude u visini koja nije manja od navedenog iznosa minimalnog kapitala. U tom smislu, Platforma je dužna da dostavlja NBS izveštaj o minimalnom kapitalu u rokovima određenim podzakonskim aktima.\nPoslovni plan s projekcijom prihoda i rashoda za period od prve tri godine poslovanja na osnovu kojeg se može zaključiti da će podnosilac zahteva biti u stanju da obezbedi ispunjenost odgovarajućih organizacionih, kadrovskih, tehničkih i drugih uslova za kontinuirano, stabilno i sigurno poslovanje, uključujući i broj i vrstu očekivanih korisnika digitalne imovine, kao i očekivani obim i iznos transakcija s digitalnom imovinom, i to za svaku vrstu usluge povezane s digitalnom imovinom koju namerava da pruža.\nHardversko-softverska komponenta i bezbednosni aspekt\nPored propisanih uslova u pogledu hardversko-softverske komponente, interni sistem Platforme mora ispunjavati uslove u pogledu mera za upravljanje bezbednošću informaciono-komunikacionog sistema, unutrašnje kontrole, mere za zaštitu novčanih sredstava korisnika digitalne imovine i tome slično.\nOrganizaciona struktura, kredibilitet i stručnost članova uprave\nČlanovi uprave i rukovodioci pružaoca usluga povezanih s digitalnom imovinom moraju imati dobru poslovnu reputaciju, a zaposleni moraju proći potrebne obuke u vezi sa obavljanjem transakcija s digitalnom imovinom. Nadležni organ donosi rešenje o davanju saglasnosti na izbor predloženih članova uprave i rukovodilaca pružaoca usluga povezanih s digitalnom imovinom na osnovu dokaza da su ispunjeni uslovi propisani ovim zakonom kada proceni da predloženi članovi uprave i rukovodioci tog pružaoca imaju dobru poslovnu reputaciju. Dodatno, podnosilac zahteva za izdavanje dozvole mora prikazati nadležnom organu podatke o licima blisko povezanim sa podnosiocem zahteva sa opisom te povezanosti.\nOstali administrativni uslovi\nPružalac usluga povezanih s digitalnom imovinom dužan je da ustanovi adekvatna pravila i procedure koje obezbeđuju da je poslovanje privrednog društva, njegove uprave i rukovodioca, kao i zaposlenih u skladu sa odredbama ZDI i drugim aktima nadzornog organa, i drugih propisa Republike Srbije, a naročito propisa kojim se sprečava pranje novca i finansiranje terorizma.\nNadležni organ odlučuje o zahtevu za davanje dozvole za pružanje usluga povezanih s digitalnom imovinom u roku od 60 dana od dana prijema urednog zahteva.\nAko je zahtev neuredan, nadležni organ u roku od 20 dana od dana prijema tog zahteva obaveštava podnosioca zahteva na koji način da uredi taj zahtev, u kom slučaju rok od 60 dana za odlučivanje o zahtevu za davanje dozvole počinje da teče od dana kada je podnet uredan zahtev.\nNadzorni organ donosi rešenje o davanju dozvole kada utvrdi da su ispunjeni svi uslovi u skladu sa ovim zakonom.\nU slučaju da nadležni organ odbije zahtev za izdavanje dozvole, podnosilac tog zahteva ne može podneti novi zahtev za davanje dozvole za pružanje usluga povezanih s digitalnom imovinom u roku od godinu dana od dana donošenja rešenja o odbijanju zahteva.\nProjekcija troškova osnivanja Platforme\nKao što smo već naveli, ZDI predviđa minimalan osnivački kapital za osnivanje platforme u iznosu od 125.000 EUR u dinarskoj protivvrednosti prema zvaničnom srednjem kursu dinara prema evru koji utvrđuje Narodna banka Srbije.\nPored uloga (minimalnog osnivačkog kapitala), u procesu osnivanja potrebno je uplatiti određene takse nadležnim organima (taksa za rešavanje po zahtevu za izdavanje dozvole, taksa za rešavanje po zahtevu za davanje saglasnosti na izbor predloženih članova uprave i rukovodilaca, taksa za rešavanje po zahtevu za davanje saglasnosti na opšte akte društva i dr.).\nDodatno, svi prateći troškovi izrade dokumentacije (bezbednosno-informacione dokumentacije) nisu uključeni u projekciju troškova jer zavise od svakog pojedinačnog slučaja.\nPružanje usluga povezanih sa digitalnom imovinom u inostranstvu\nU slučaju da organizator Platforme namerava da pruža usluge neposredno u inostranstvu, odnosno da pruža usluge povezane s digitalnom imovinom iz Republike Srbije (onlajn), dužan je da pribavi dodatnu dozvolu nadležnog organa. Procedura za pribavljanje dozvole za pružanje usluga u inostranstvu u određenoj meri je podudarna sa procedurom za pribavljanje dozvole za pružanje ovih usluga u Republici Srbiji uz određene specifičnosti kao što su: obaveza dostavljanja specifikacija softverskih i hardverskih komponenti društva, dokaz da su propisi u stranoj državi u kojoj organizator namerava da pruža usluge usklađeni sa međunarodnim standardima u oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma i tome slično.\nDa zaključimo, u skladu sa važećom regulativom u ovoj oblasti, osnivanje kripto banaka po uzoru na modele koji posluju u uporednim sistemima sensu stricto nije moguće. Model organizovanja pružanja usluga povezanih sa digitalnom imovinom u Republici Srbiji koji najbliže odgovara pojmu kripto banke (iako to nije) jeste model Platforme.\nMeđutim, uzevši u obzir neznatan period koji je protekao od početka primene ZDI, moguće je da se u skladu sa praksom i iskustvima u primeni ZDI u narednom periodu kreiraju nove ideje i prošire ingerencije Platformi i drugih modela za pružanje usluga povezanih sa digitalnom imovinom, a na način koji će bliže odgovarati kripto bankama kakve su poznate u uporednim sistemima drugih zemalja.\ndigitalna imovina, kripto banke, kriptovalute, Narodna banka Srbije, platforma za trgovanje digitalnom imovinom, trgovanje digitalnom imovinom, usluge povezane sa digitalnom imovinom, Zakon o digitalnoj imovini\nPrevPreviousPravo na odbitak prethodnog poreza u Srbiji\nNextCEE Legal Matters okrugli sto: Tržište obnovljivih izvora energije u SrbijiNext


Kirjos, Anduhar i Tijafo u drugom kolu Australijan opena - SPORTSKI ŽURNAL\nKirjos će u drugom kolu igrati protiv drugog nosioca Rusa Danila Medvedeva\nKirjos će u drugom kolu igrati protiv drugog nosioca Rusa Danila Medvedeva.\nU drugom kolu je i Španac Pablo Anduhar, pobedom protiv bosanskog tenisera Damira Džumhura 6:1, 7:5, 6:1. On će igrati protiv Slovaka Aleksa Molčana, koji je bio bolji od Romana Safijulina iz Rusije sa 6:3, 7:6, 5:7, 7:6.\nAmerički teniser Frensis Tijafo pobedio je posle skoro tri sata Argentinca Marka Trangelitija sa 3:6, 6:4, 6:2, 3:6, 6:2. NJegov protivnik u drugom kolu biće Amerikanac Tejlor Fric, koji je pobedio Maksimilijana Marterera iz Nemačke sa 7:6, 6:3, 6:2.\nPoljski teniser Kamil Majhšak plasirao se u drugo kolo pošto je pobedio Italijana Andreasa Sepija sa 6:1, 6:1, 7:5. On će igrati protiv boljeg iz duela domaćeg takmičara Aleksa De Minora i Italijana Lorenca Musetija.


Najtragičniji poraz Srbije i velika krađa VIDEO\nBilo je to vreme poslednje prave euforije reprezentacije Srbije. Pod Radomirom Antićem na Mundijal u Južnu Afriku 2010. godine stigli smo posle sjajnih igara u kvalifikacijama, ispred jedne Francuske, cela nacija je bila uz "Orlove"... Ipak, planetarni… »\nDan kada je Srbiji ukraden penal u 90. i jedini meč koji bi Deki Stanković ponovio u karijeri\nOrlovi su pre 10 godina poraženi na SP od Australije, ali je činjenica da urugvajski sudija nije pokazao na belu tačku iako je trebalo. Na današnji dan pre 10 godina, fudbalska reprezentacija Srbije odigrala je jedan od najdramatičnijih mečeva u… »\nSrbija pamti njegov gol: Lane srušio Nemce, pa nestao u kanalu! Srpski fudbal iz njega još uvek nije izašao video\nSvetsko prvenstvo u Južnoj Africi 2010. godine bilo je prvo veliko fudbalsko takmičenje na kome smo navijali za samostalnu Srbiju. Sjajan rezultat u kvalifikacijama sa selektorom Radomirom Antićem doveo je do toga da nacija po običaju ima velika… »\nA: onda je Lane upao u kanal i ušao među besmrtne! Deset godina je prošlo kao tren... od dana kada je pred Srbijom pala…\nBlic sport 18.06.2020\nFudbal jeste igra u kojoj na kraju pobede Nemci, ali pre tačno deset godina, Srbija je na Sverskom prvenstvu u Južnoj Africi savladala moćne „pancere”. Ko bi rekao da je od tog gola Milana Laneta Jovanovića prošla čitava decenija. Izabranici… »\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić je danas ponudio Gani pomoć Srbije za suzbijanje pandemije, saopštilo je njegovo ministarstvo. Dačić je to rekao u telefonskom razgovoru s ministarkom inostranih poslova i regionalnih integracija Gane… »\nDačić: Srbija će pomoći Gani ako bude potrebno\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je telefonom sa ministarkom inostranih poslova i regionalnih integracija Gane Širli Ajorkor Bočvej. Ivica Dačić je sa Ajorkor Bočvej razgovarao o pandemiji i ukazao da je… »\nOvusu demantuje da je bio rasistički zlostavljan u Srbiji: Samo su me jednom gađali jajima i psovali\nJavio se nekadašnji vezista Čukaričkog. Bivši fudbaler Čukaričkog Samuel Ovusu demantovao je da je u Srbiji bio rasistički zlostavljan. Fudbaler iz Gane je rekao da je u karijeri doživeo rasizam i interpretirano je da se to dogodilo u Srbiji, pa… »\nDemanti Ovusua: Srbija mi druga kuća\nN1 Info 03.06.2020\nSamuel Ovusu, nekadašnji fudbaler Radnika i Čukaričkog, demantovao je da je u Srbiji bio žrtva rasizma. Izjavu napadača iz Gane da je u Srbiji proživljavao zlostavljanje na rasnoj osnovi u sredu su preneli svi domaći mediji, ali je demanti stigao u… »\nOvusu demantovao navode o rasizmu: Srbija je moja druga kuća\nSamuel Ovusu, nekadašnji fudbaler Radnika iz Surdulice i Čukaričkog, demantovao je navode da je bio žrtva rasizma dok je igrao u Srbiji. Napadač iz Gane proveo je ukupno četiri godine u Srbiji, pošto je za Radnik igrao od 2014. do 2016, a za Čuku… »\nSamuel Ovusu, fudbaler iz Gane, govorio je o rasizmu u fudbalu. On je u karijeri između ostalog nastupao i za klubove u Srbiji. Branio je boje Radnika iz Surdulice od 2014. do 2016, odnosno Čukaričkog od 2017. do 2019. godine. Ovusu tvrdi da se sa… »\nHot sport pre 1 satjoš 38 povezanih\nBeta pre 3 satajoš 36 povezanih\nRTV pre 13 minutajoš 23 povezane


Međunarodna pobuna protiv američke ideje o subvencionisanju (samo) domaćih EV - Auto Republika\nAmerička vlada želi da podstakne stanovništvo da u većoj meri pazari elektromobile i u tom duhu namerava da uvede dodatne podsticaje za kupovinu isti. Iako tu nema ničeg neobičnog u osnovi, izdvaja se jedan detalj koji niju u duhu proklamovanih principa ravnopravne tržišne konkurencije. Naime, iako je Trampova administracija optuživana za protekcionizam i konzervativne rezone, ovaj put njegov naslednik na poziciji predsednika SAD, demokrata Bajden uvodi beneficije koje idu u prilog isključivo domaćih proizvođača automobila.\nNema sumnje da je ovaj potez i samo iznošenje ideje dočekano „na nož“ od strane predstavnika automobilske industrije iz ostalih država koje smatraju da su im na ovaj način oštećena prava i da su dovodeni u neravnopravan položaj.\nNajglasnije u protestu su države koje najviše i zavise od proizvodnje automobila, a to su Nemačka, Japan, Italija, Francuska, Meksiko, Kanada… One su to učinile kroz zajednički sročeno pismo protiv protekcionističke politike u vezi s elektromobilnošću. Pismeno je upućeno američkom kongresu, a uvid u sadržaj istog su imali novinari redakcije Reutersa i lista Welt am Sonntag.\n“Ako se ovakva odredba primeni, biće povređeni protokoli o međunarodnoj trgovini i biće narušeni interesi i Amerikanaca koji rade za druge, neameričke proizvođače automobila. Pritom će se sve loše odraziti i na napore američke vlade da promoviše generalno koncept elektromobilnosti, kako bi se dostigli proklamovani klimatski ciljevi.\nPismo su potpisali ambasadori zemalja koje se ozbiljno oslanjaju na automobilsku industriju, naglašavajući pritom da su privrede tih država već investirale oko 98 milijardi američkih dolara u proizvodnju automobila u Americi, na koji način je otvoreno 2,1 miliona radnih mesta za državljane SAD.\n„Povrh svega navedenog, uvođenje dodatnih povlastica samo za domaće proizvode, predstavlja i kršenje obaveza koje je Amerika preuzela članstvom u Svetskoj trgovinskoj organizaciji,“ napisali su ambasadori u pismu kongresu. „Takav potez bi potkopao napore koji su uloženi u uspostavljanju ravnopravnih trgovinskih uslova za sve aktere i narušio bi pravilo slobodnog protoka robe.“\ntags: američko tržište elektromobilnost podsticaji za EV\nprevious Da li će sintetička goriva spasiti benzinske agregate?!\nnext Nestašica goriva razara Kinu!\n“ Kupujmo domaće „


U petak 20. oktobra, Vojni aerodrom u Batajnici biće otvoren za posetioce. Vojska Srbije pokazaće svoje vojne sposobnosti, biće izložena nova oprema Odbrambene industrije Srbije, a posetioci će uživati u spektaklu na nebu.\nU petak 20. oktobra, Vojni aerodrom u Batajnici biće otvoren za ljubitelje zelenih maskirnih odela i aviona. Ovaj događaj se obeležava na dan oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu, u čast oslobodiocima Beograda.\nAerodrom Batajnica već godinama unazad organizuje Otvoreni dan aerodroma kao i aeromitinge u kojima javnost ima priliku da vidi kako izgleda jedan radni dan poručnika, vojnika ili pilota . Građani mogu da uživaju u spektaklu na nebu, a mališani da po prvi put pogledaju kako izgleda kabina aviona ili helikoptera iznutra.\nVojska Srbije pokazaće svoje operativne sposobnosti pod nazivom „Sloboda 2017“. Po prvi put ćemo biti u prilici da vidimo avione MiG-29, koji su stigli iz Rusije, kao i savremenu opremu vojnika po konceptu 1500. Biće izloženi i novi proizvodi Odbrambene industrije Srbije.\nU letačkom delu učestvovaće avijacija Vojske Srbije, a završetak programa obeležiće nastup ruske akro-grupe „Striži“. Prikazu sposobnosti Vojske Srbije prisustvovaće najviše državno i vojno rukovodstvo na čelu sa predsednikom Republike Srbije.\nPripreme uveliko traju kako bi u petak sve bilo spremno za posetioce, domaće i strane novinare, ali i visoke zvaničnike.


Zahtev opštini Vrbas da uvede crnogorski jezik u službenu upotrebu - Minority News\nTa partija je u saopštenju podsetila da je promenom Zakona o službenoj upotrebi jezika i pisma lokalna samouprava obavezna da uvede u ravnopravnu upotrebu jezik i pismo nacionalne manjine ukoliko je procenat njenih pripadnika na toj teritoriji 15 odsto.\n„U opštini Vrbas, po poslednjem popisu, živi 7.353 pripadnika crnogorske zajednice, što čini 17,5 odsto od ukupnog broja stanovnika opštine“, piše u saopštenju.\nU toj partiji očekuju da će opština Vrbas ispuniti svoju zakonsku obavezu u roku od 90 dana, kako je propisano zakonom, odnosno najkasnije do 28. septembra.\nOpštine Vrbas i Mali Iđoš jedine su opštine u Srbiji koje ispunjavaju zakonom propisane uslove za uvođenje crnogorskog jezika u službenu upotrebu. U opštini Mali Iđoš crnogorski jezik je uveden 2010. godine na zahtev Udruženja Crnogoraca Srbije „Krstaš“ glasovima odbornika Saveza vojvođanskih Mađara i Crnogorske partije.\nKategorije:\tCrnogorska zajednica\nOznake:\tCrnogorska manjina, Opštin Vrbas, službena upotreba crnogorskog jezika\nDan državnosti Crne Gore obeležen u Lovćencu\nPotpisan sporazum crnogorskih udruženja u Srbiji\nDani crnogorske kulture u Subotici\nCrnogorsko kulturno veče u centru Novog Sada


RTRS objavio visinu primanja koja imaju Đaković i Lazanski – Fokus.ba\nRTRS objavio visinu primanja koja imaju Đaković i Lazanski\n“Radio-televizija Republike Srpske” dosad je Miroslavu Lazanskom isplatila 17.602,47 KM po osnovu autorskog ugovora, a Mati Đakoviću 16.142,38 KM zarađene plate.\n– Miroslav Lazanski je na RTRS-u angažovan od marta 2016. godine sa autorskim ugovorom” za emisiju „Lazanski direktno”. Za deset mjeseci 2016. godine i prvi mjesec 2017. godine, Miroslavu Lazanskom po osnovu autorskog ugovora, isplaćeno je ukupno 17.602,47 KM, odnosno mjesečno 1.600,22 KM”, navedeno je u odgovoru RTRS portalu Frontal.rs.\nMati Đakoviću, zaposlenom u RTRS od juna 2016. godine, na ime plate do sada je isplaćeno 16.142,38 KM – u prosjeku 1.718,75 KM mjesečno uz obračun minulog rada i toplog obroka”.\nTakođe, RTRS navodi da ostali troškovi Lazanskog i Đakovića prema planiranim budžetima za emisije “Lazanski direktno” i “Telering”, po emisiji iznose između 100 i 200 KM.\nRTRS je ranije odbijao da odgovori na poslaničko pitanje Kluba poslanika Partije demokratskog progresa o ličnim primanjima Lazanskog i Đakovića, tvrdeći da ta informacija predstavlja lično primanje autora.\nPošto je RTRS odbio da saopšti tražene podatke, Klub PDP u Narodnoj skupštini Republike Srpske ponovo je uputio pitanje Ministarstvu saobraćaja i veza u vezi angažmana Lazanskog i Đakovića u JS RTRS.\n“U odgovoru koji smo tada dobili iz ministarstva navodi se da „autorska naknada po osnovu Autorskog ugovora predstavlja lično primanje autora, odnosno lični podatak, i da u tom smislu JP Radio-televizija Republike Srpske nije ovlaštena da trećoj strani otkrije lične podatke, a u skladu sa članom 17. zakona o zaštiti ličnih podataka BiH“, kazali su iz PDP-a.\nAgencija za zaštitu ličnih podataka BiH, na upit PDP-a, dala je mišljenje da, kada je riječ o prihodima zaposlenih u javnim organima, objavljivanje takvih informacija nije u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka.\n#rtrs#mato đaković#miroslav lazanski\nMediji u RS-u: Komšićev šef kabineta samoinicijativno odnio Program reformi u Brisel!?


POSETA: Delije najbrojnije. Čuka, Spartak, Rad i OFK Beograd za prijatelje i užu familiju - Utakmica.rs\n29.09.2015. | 11:33\nPOSETA: Delije najbrojnije. Čuka, Spartak, Rad i OFK Beograd za prijatelje i užu familiju\nNavijači Crvene zvezde su i ove sezone statistički gledano na visini zadatka, s tim što u odnosu na neke prethodne godine, time se ovoga puta mogu pohvaliti i njihovi igrači. Posle gotovo trećine odigranih utakmica u prvensvu, Crvenu zvezdu je u proseku na stadionu Rajko Mitić pratilo 22.939 gledalaca po čemu su crveno beli ubedljivo prvi na ovoj listi. Ipak činjenica da je prvi ovosezonski večiti derbi (ali i duel sa Čukaričkim) igran na zvezdinom stadionu u velikoj meri uticalo je na ovaj prosek koji će prema dosadašnjem iskustvu verovatno postepeno opadati iz kola u kolo.\nIza Crvene zvezde, na drugom mestu nalazi se ekipa Novog Pazara. Verna pazarska publika ni ove sezone nije izneverila svoje ljubimce, koje je šest odigranih mečeva kod kuće u proseku pratilo 4417 gledalaca. Ukoliko ne bude incidenata od strane navijača, zbog kojih se proteklih sezona nekoliko puta igralo pred praznim tribinama, Novi Pazar bi do kraja prvenstva (pogotovo ako završe u plej ofu) mogao da ima najbolji prosek gledalaca po meču od ulaska u Superligu.\nNa trećem mestu nalazi se Partizan, koji je na šest mečeva odigranih u Humskoj, pratilo u proseku 4167 gledalaca po meču. Poslednje utakmice, i kiksevi protiv Radničkog iz Niša i Rada, kao i poraz u večitom derbiju odrazili su se i na tribine pa je poseta na stadionu u Humskoj u velikom padu u odnosu na početak prvenstva.\nUtakmice u Nišu u proseku gleda 3400 gledalaca po meču, s tim što su poslednje utakmice kod kuće i nekoliko neočekivanih remija razočarali mnoge navijače u Nišu.\nKada je u pitanju začelje ove tabele tamo se nalaze Čukarički (420 gledalaca po meču), Spartak (483), Rad (500) i OFK Beograd (708) na čijim utakmicama već godinama unazad vlada pozorišna atmosfera.\nKompletnu listu sa posetom možete pogledati OVDE.\nFER-PLEJ LISTA: Čuka i Pazarci na vrhu, Radnički Niš i Jagodina “najgrublji”\nSrbija protiv Albanije vodi dodatno “pojačanje”


JELENA GALIĆ: Razmatramo kupovinu još nekih banaka u Srbiji i regionu - Nira Press\nPočetna » JELENA GALIĆ: Razmatramo kupovinu još nekih banaka u Srbiji i regionu\nNaša srednjoročna strategija je da postanemo jedna od vodećih bankarskih grupacija u ovom delu Evrope. To podrazumeva da ćemo i u narednom periodu procenjivati i razmatrati sve buduće prilike u regionu, ali i u Srbiji. Preuzimanjem Gorenjske banke postali smo prva banka iz Srbije koja je iskoračila na tržište Evropske unije i to je potpuno u skladu sa našom strategijom regionalnog širenja i razvoja\nPreuzimanjem Gorenjske banke postali smo prva banka iz Srbije koja je iskoračila na tržište Evropske unije i to je potpuno u skladu sa našom strategijom regionalnog širenja i razvoja. Srednjoročna strategija je da postanemo jedna od vodećih bankarskih grupacija u ovom delu Evrope. Razmatraćemo sve buduće prilike u regionu, što naravno uključuje i Srbiju.\nOvim rečima Jelena Galić, predsednica Izvršnog odbora AIK banke, odgovara na pitanje o planovima finansijske institucije na čijem je čelu. Cilj je, naglašava naša sagovornica, i stvaranje jake i pouzdane regionalne banke koja će svojim poslovanjem pospešiti održivi dugoročni razvoj čitave regije.\n• Prva ste srpska banka na tržištu Evropske unije. Koliko je teško biti prvi u finansijsko-bankarskoj sferi, pogotovu ako ste iz Srbije koja bi tek trebalo da jednog dana postane članica EU?\n– Bilo je zahtevno svakako, ali s obzirom na to da je naše strateško opredeljenje regionalni rast i razvoj, spremni smo da ovu strategiju realizujemo odgovorno i dosledno. To podrazumeva ne samo donošenje ispravnih poslovnih odluka, već i ispunjenje svih zakonskih i regulatornih zahteva, a u konkretnom slučaju sticanja banke u Sloveniji, to znači dobijanje potrebnih saglasnosti od institucija ne samo u Srbiji i Sloveniji, već i od Evropske centralne banke (ECB).


Budžetsko računovodstvo I 97% uspešnosti IEP\nBudžetsko računovodstvo dobija sve više na značaju i budžetske računovođe se sve više traže. Poznato je da bez dobrog poznavanja budžetskog računovodstva i zakonske regulative u budžetskom sistemu nema dobrog menadžmenta, budžetske kontrole, interne kontrole, interne i eksterne revizije kod budžetskih korisnika. Budžetsko računovodstvo\nOd strukture bilansa i sistema knjigovodstva, preko poznavanja kontnog plana, pa sve do sastavljanja završnog računa budžetskih korisnika, Budžetsko računovodstvo I nudi sveobuhvatno osposobljavanje za ove poslove.\nNakon završene obuke vrši se provera znanja na osnovu koje se izdaje\nSERTIFIKAT O USPEŠNO ZAVRŠENOJ OBUCI\n21. septembar 2020. Ponedeljak 4 17:00 20:00\n23. septembar 2020. Sreda 4 17:00 20:00\n25. septembar 2020. Petak 4 17:00 20:00\n28. septembar 2020. Ponedeljak 4 17:00 20:00\n30. septembar 2020. Sreda 4 17:00 20:00\n02. oktobar 2020. Petak 4 17:00 20:00\n05. oktobar 2020. Ponedeljak 4 17:00 20:00\n07. oktobar 2020. Sreda 4 17:00 20:00\n09. oktobar 2020. Petak 4 17:00 20:00\n12. oktobar 2020. Ponedeljak 4 17:00 20:00\n16. oktobar 2020. Petak Polaganje ispita 17:00 21:00\nDiplomirani ekonomista sa dugogodišnjim iskustvom u finansijskoj i tržišnoj inspekciji, kao i na poslovima revizije. Ako želimo da njegovo zaista impresivno iskustvo sažmemo u par reči, dovoljno je kazati da je Hasan Berberović vrsni poznavalac celokupne tematike finansija korisnika budžeta, od najosnovnijih knjiženja pa do složenih poslova planiranja i kontrole izvršenja budžeta što mu omogućava da za najveći broj problema u ovoj oblasti ponudi održiva rešenja.\nU našem timu obavlja poslove konsultanta za korisnike budžeta, autor je brojnih tekstova sa tematikom budžetskih sredstava i predavač na skupovima. Takođe vodi i školu budžetskog računovodstva.


Oživela Kancelarija za mlade u Kragujevcu - iKragujevac\nOživela Kancelarija za mlade u Kragujevcu\nponedeljak, 01 jun 2015 12:07\nProstor posvećen mladima, u ulici Save ovačevića broj 5, gde se nalazi Kancelarija za mlade, ponovo je oživeo.\nTim povodom pomoćnik gradonačelnika za informisanje i unapređenje položaja mladih Obrad Turković, najavio je niz aktivnosti kao i otvaranje još jednog prostora u gradu za mlade, u Velikom Parku, koji će biti aktuealan posebno u letnjim mesecima.\n“Naša ideja je da maksimalno iskoristimo Kancelariju za mlade za sve aktivnosti koje mogu da upotpune njihovo vreme, kako po pitanju edukacije, tako i po pitanju kvalitetno organizovanog sloodnog vremena. U tom cilju, tokom letnjih dana, nadam se već krajem juna, najkasnije početkom jula, da ćemo realizovati i projekat „Letnje scene“ na otvorenom prostoru u Velikom Parku, prostoru koji će biti namenjen mladima u svim segmentima, muzičkom, scenskom, likovnom,“ istakao je Obrad Turković.\n„Kancelarija za mlade aktivno je počela sa radom pre nepunih mesec dana. Ona je posebno važan segment lokalne samouprave jer predstavlja lokalni servis mladih, sa ciljem da se podstiče aktivizam i volonterizam, kao i da prepozna potrebe i inicira nove ideje mladih,“ rekla je rukovodilac Kancelarije za mlade Nataša Jovanović.\nPovodom ponovnog aktiviranja Kancelarije za mlade, tom prilikom, u organizaciji Forum teatra učenika Politehničke škole, izvedena je petnaestominutna predstava na temu prevencije vršnjačkog nasilja.


Problem sa zajedničkim dvorištem vrtića „Bajka“, „Bambi“ i „Crvenkapa“ koje je poslednjih godina, naročito u letnjem periodu, stecište za lica koja se okupljaju noću i za sobom između ostalog ostavljaju opuške, staklenu i plastičnu ambalažu od alkoholnih pića, konačno je rešen. Ovaj prostor sada je u potpunosti pokriven kamerama, postavljene su i nove kapije zbog kojih je bezbednost dece znatno povećana.\nSinergijom udruženja „Bagljaš u pokretu“ koje je pokrenulo priču oko bezbednosti vrtića, udruženja koja deluju na Bagljašu, osobljem vrtića i anonimnog donatora video nadzora, nakon dužeg vremena, bezbednost tri vrtića u najvećem zrenjaninskom naselju podignuta je na visok nivo. Tri kapije su urađene iz donacije, postavljene su table upozorenja da je zabranjen ulaz nakon radnog vremena, postoje obaveštenja da je sve pod video nadzorom, a i policija redovno dolazi u obilazak.\n– Uspeli smo, u saradnji sa jednim donatorom koji želi da bude anoniman, da rešimo pitanje bezbednosti dece u okviru sva tri vrtića „Bajka“, „Bambi“ i „Crvenkapa“, koja se nalaze u istom dvorištu. Taj čovek je donirao video nadzor koji pokriva kompletan vrtić „Bambi“, kao i celo dvorište. Kamere mogu da snimaju i noću, a postoji i centralni sistem gde sve to pratimo – izjavio je Vladimir Petrović, direktor Predškolske ustanove Zrenjanin.\nUlaz u dvorište u vreme dok nije postojala kapija\nOn napominje i da je u saradnji sa Mesnom zajednicom „Veljko Vlahović“ urađena kapija koja se sada zatvara i na koju sada mogu da uđu isključivo dostavna vozila predškolske ustanove i vozila za nabavku. Ranije, dok nije postojala kapija, u dvorište su slobodno automobilima ulazili roditelji, a u popodnevnim satima kroz ovaj prostor građani su šetali kućne ljubimce.\n– Sada možemo u svakom trenutku da pratimo ko ulazi i boravi u dvorištu u van radnog vremena, kapijom je uspostavljen red i zna se ko može automobilom da uđe u dvorište, a ko ne. Kada bismo uspeli da podignemo ogradu, mislim da bi kompletirali priču oko bezbednosti u sva tri vrtića – rekao je Petrović.\nTagovi bagljasbezbednost deceVesti Zrenjaninvrtici\nTradicionalni novogodišnji vašar u OŠ „Petar Petrović Njegoš“ za kraj polugodišta


U sezoni 2015/16, Aleksandar je kao pozajmljen igrač nastupao za Mega Leks (Mega Bemaks), da bi sezonu 2016/2017 proveo u FMP-u.\nU mlađim kategorijama, "Sani" Aranitović je bio redovan član reprezentativnih selekcija naše zemlje. Na Evropskom prvenstvu za igrače uzrasta do 16 godina (2013.) Aranitović je sa reprezentacijom Srbije osvojio srebrnu medalju. Godinu dana kasnije, na Svetskom prvenstvu, Aranitović je bio član generacije koja je osvojila bronzu. Na klupskom planu, Aleksandar je dva puta je igrau u finalu juniorskog turnira Evrolige koju je 2014. i osvojio, nastupavši tada za Crvenu zvezdu MTS. Iste godine, novi košarkaš Partizana NIS je bio proglašen za najkorisnijeg igrača finalne utakmice protiv madridskog Reala.


Dogovoreni paket oporavka i EU budžet 2021-2027 - EU u Srbiji\nDogovoreni paket oporavka i EU budžet 2021-2027\nNebojsa2020-07-22T00:43:02+02:0022/07/2020|Categories: Vesti iz Brisela|\nLideri EU su postigli dogovor o paketu za oporavak i budžetu za period od 2021. do 2027. koji će EU pomoći da se oporavi nakon pandemije i koji će podupreti investicije u oblasti zelene i digitalne tranzicije.\nZaključci Saveta, 17-21. jul 2020.\n„Postigli smo dogovor o paketu za oporavak i evropskom budžetu. Ovo su, naravno, bili teški pregovori u veoma teškom periodu za sve Evropljane. Maratonski pregovori su završeni sa uspehom za svih 27 država članica, a naročito za narod. Ovo je dobar dogovor. Ovo je snažan dogovor. I što je najvažnije, ovo je pravi dogovor za Evropu u ovom trenutku.“\nPredsednik Mišel na konferenciji za štampu Evropskog saveta\nSocio-ekonomske posledice krize izazvanom kovidom 19 zahtevaju zajednički i do sada nezapamćeni napor na nivou EU kako bi se podstakli oporavak i otpornost ekonomija država članica.\nDa bi se postigli željeni rezultati, kao i da bi ti rezultati bili održivi, napori za oporavak moraju biti tradicionalno povezani sa MMF-om koji oblikuje budžetsku politiku EU od 1988. i nudi dugoročnu perspektivu.\nLideri EU su postigli dogovor o sveobuhvatnom paketu vrednom 1.824.3 milijarde evra koji objedinjuje višegodišnji finansijski okvir (VFO) i vanredne napore za oporavak u okviru instrumenta Next Generation EU (NGEU).\nNovi VFO pokriva period od sedam godina između 2021. i 2017. Ovaj okvir, osnažen instrumentom NGEU, biće osnovni instrument za sprovođenje paketa za oporavak kako bi se otklonile socio-ekonomske posledice pandemije kovida 19.\nVrednost VOF-a od 1.074.3 milijarde omogući će EU da ostvari svoje dugoročne ciljeve i očuva celokupni kapacitet plana za oporavak. Ovaj predlog je u velikoj meri zasnovan na predlogu predsednika Mišela iz februara, koji je nastao kao rezultat dvogodišnje diskusije između država članica.\nVišegodišnji finansijski okvir će pokriti sledeće oblasti:\nKorekcije paušalnih iznosa\nKorekcijama paušalnih iznosa biće smanjen godišnji doprinos na osnovu BDP-a Danske, Nemačke, Holandije, Austrije i Švedske.\nFond za oporavak će posredstvom instrumenta NGEU obezbediti Uniji neophodna sredstva za rešavanje izazova vezanih za pandemiju kovida 19. U okviru sporazuma, Komisija će moći da pozajmi do 750 milijardi evra na tržištima. Ova sredstva će biti iskorišćena za paralelne zajmove i za troškove u okviru programa koji pripadaju višegodišnjem finansijskom okviru. Sredstva prikupljena na finansijskim tržištima će biti vraćena do 2058.\nIznosi dostupni u okviru instrumenta NGEU će biti raspodeljeni na sedam programa:\nInstrument za oporavak i otpornost (RRF), ReactEU, Horizont Evropa, InvestEU, Ruralni razvoj, Fond za pravednu tranziciju i RescEU.\nPlan oporavka za Evropu (osnovne informacije i vremenski okvir)\nZajmovi i bespovratna pomoć\n390 milijarde evra iz paketa će biti dodeljeno u vidu bespovratne pomoći državama članicama dok će 360 milijardi evra biti isplaćeno u vidu zajmova.\nIzdvajanja iz Instrumenta za oporavak i otpornost (RRF)\nSprovođenjem plana će se osigurati da novac ode u one zemlje i sektore koji su pretrpeli najveći udarac krize: 70 odsto bespovratnih sredstava iz Instrumenta za oporavak i otpornost će biti dodeljeno tokom 2021. i 2022, dok će preostalih 30 odsto biti dodeljeno 2023.\nPojedinačna izdvajanja iz RRF-a za period 2021-2022. će biti definisana u skladu sa Komisijinim kriterijumima za dodelu sredstava, imajući u vidu životni standard, veličinu i nivoe nezaposlenosti pojedinačnih država članica.\nKada su u pitanju izdvajanja za 2023, kriterijum nezaposlenosti će biti zamenjen padom BDP-a u prethodne dve godine.\nUpravljanje i uslovljenost\nU skladu sa načelima dobrog upravljanja, države članice će pripremiti nacionalne planove za oporavak i otpornost za period od 2021. do 2023. Ovi planovi moraju biti dosledni konkretnim preporukama za svaku od zemalja pojedinačno i moraju ići u prilog ostvarivanju ciljeva zelene i digitalne tranzicije. Konkretno, planovi moraju podstaći rast i zapošljavanje te ojačati „ekonomsku i društvenu otpornost“ zemalja EU. Revizija planova će biti sprovedena 2022. Ocenu planova će odobriti Savet glasanjem po principu kvalifikovane većine, a na predlog Komisije.\nIsplata bespovratne pomoći će biti moguća samo ukoliko se ostvare dogovoreni ciljevi i ključne etape iz planova za oporavak i otpornost.\nUkoliko jedna ili više članica proceni da postoje ozbiljna odstupanja od zadovoljavajućeg nivoa ispunjenosti i relevantnih ciljeva i ključnih etapa, one od predsednika Evropskog saveta mogu zatražiti da to pitanje uputi narednom Evropskom savetu.\n30 odsto ukupnih troškova u okviru VFO-a i instrumenta NGEU će biti usmereno na projekte vezane za ostvarivanje klimatskih ciljeva. Rashodi u okviru VFO-a i instrumenta NGEU će biti usklađeni sa ciljevima ostvarivanja klimatske neutralnosti EU do 2050, klimatskim ciljevima EU do 2030. i Sporazumom iz Pariza.\nFinansijski interesi Unije će biti zaštićeni u skladu sa opštim načelima sadržanim u Ugovorima Unije, konkretno u pogledu vrednosti iz Člana 2 Ugovora o Evropskoj uniji. Evropski savet takođe ističe značaj poštovanja vladavine prava. Na osnovu ovoga će biti uveden režim uslovljenosti u cilju zaštite budžeta i instrumenta NGEU.\nLideri EU su se dogovorili da će za EU obezbediti nova sredstva kako bi se otplatila sredstva prikupljena u okviru instrumenta NGEU. Postignut je dogovor o novoj dažbini na plastiku koja će biti uvedena 2021. Očekuje se da Komisija iste godine iznese predlog za uvođenje mere za prilagođavanje emisija ugljenika i digitalnog nameta koji će biti uvedeni krajem 2022.\nU tom smislu će Komisija podneti predlog o revidiranom sistemu trgovine emisijama i možda ga proširiti na vazduhoplovstvo i pomorski sektor. Moguće je i uvođenje drugih sopstvenih sredstava, poput poreza na finansijske transakcije.\nPrihodi od novih sopstvenih sredstava uvedenih nakon 2021. biće upotrebljeni za prevremenu otplatu zaduživanja u okviru instrumenta NGEU.\nBiće uspostavljene rezerve za Bregzit u vrednosti od pet milijardi evra kako bi se podržale države članice i sektori koji su najviše pogođeni.\nPredsednik Evropskog saveta Šarl Mišel je 10. jula izneo predlog za VOF i paketa za oporavak.\nPredsednik Šarl Mišel predstavlja predlog za VOF i paketa za oporavak (saopštenje za medije, 10. jul 2020)\n„Naši ciljevi u smislu oporavka su sublimirani u tri reči: konvergencija, otpornost i transformacija. Ovo konkretno znači popravka štete prouzrokovane kovidom 19, reforma naših privreda i preoblikovanje naših društava“, izjavio je.\nNakon bilateralnih razgovora sa liderima EU, predsednik Mišel je utvrdio šest „gradivnih elemenata“ neophodnih za postizanje dogovora.\nLideri EU su 19. juna putem video konferencije razmenili stavove o predlogu za novi plan za oporavak i VFO za period od 2021. do 2027. koji je Evropska komisija predstavila 27. maja 2020.\nNakon sastanka, predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel je započeo političke pregovore sa liderima EU.\nVideo konferencija članova Evropskog saveta, 19. jun 2020.\nEvropski savet je 23. aprila 2020. odlučio da radi na uspostavljanju fonda za oporavak kao odgovor na krizu izazvanu kovidom 19. Lideri su od Evropske komisije zatražili da hitno izradi predlog te da razjasni vezu između fonda za oporavak i dugoročnog budžeta EU.


"Paket iz Jemena trebao je eksplodirati u avionu" - Klix.ba\nDavid Cameron "Paket iz Jemena trebao je eksplodirati u avionu"\n"Paket iz Jemena trebao je eksplodirati u avionu"\nBritanski premijer David Cameron u subotu je izjavio da je paket s eksplozivom pronađen na britanskom aerodromu trebalo da eksplodira u avionu, a jemenske vlasti su uhapsile ženu za koju se sumnja da je upletena u slanje tog paketa.\n"Vjerujemo da je naprava trebala eksplodirati u avionu", rekao je Cameron. "Još nema dokaza da je trebala biti detonirana na britanskom tlu ali, naravno, to ne možemo isključiti", rekao je britanski premijer, prenijela je agencija Dpa.\nDan nakon što su u avionima tvrtki Fedex i UPS na letovima za SAD nađena dva paketa poslana iz Jemena s eksplozivnim materijama na erodromima u Britaniji i Dubaiju u toku su istrage na Bliskom istoku, Evropi i SAD-u. Jemenski dužnosnici su rekli i da provjeravaju "još sumnjivih pakleta koji su trebali biti poslani van zemlje, uključujući i neke za SAD".\nDužnosnik jemenskih službi sigurnosti rekao je da je u subotu uhapšena žena za koju se smatra da je upletena u slanje paketa s eksplozivom za SAD nakon što je policija okružila kuću u Sani gdje se krila, izvijestila je agencija Reuters.\n"Nacionalne snage sigurnosti upravo su uhapsile ženu", rekao je dužnosnik i dodao da su vlasti ženu našle preko telefonskog broja koji je ostavila u tvrtki koja organizira prijevoz pošiljaka.\nJemenski predsjednik Ali Abdulah Saleh je ranije rekao da su snage sigurnosti okružile kuću gdje se mlada žena sklonila, ali nije naveo gdje se kuća nalazi ni druge pojedinosti o ženi.\nFrancuska je otkazala sve teretne letove koji su na njene aerodrome trebali stići iz Jemena, prenijela je Hina.\nprije 10h 44m 25\nprije 5h 11m 73\nprije 15h 29m 287\nprije 17h 23m 40


Njujork Džets - Blic Sport\nNFL zvezda Tim Tibou otpušten iz Džetsa\nMladi kvoterbek, a velika NFL zvezda Tim Tibou, otpušten je od strane uprave njujorških Džetsa.\nKvoterbek Tim Tibou 45 puta rekao da je uzbuđen što je u Džetsima /video/\nNovi kvoterbek Njujork Džetsa Tim Tibou pojavio se prvi put pred novinarima otkako je otišao iz Denver Bronkosa.\nPosle senzacionalnog dolaska legendarnog kvoterbeka Indijanopolis Koltsa Pejtona Meninga u Denver opravdano se postavilo pitanje šta će biti sa mladim i vrlo talentovanim Timom Tibouom.\nPlan Džetsa uspeo: Nju Ingland zbunjen akcijama iz video-igre\nNjujorške Džetse deli još samo jedan korak, meč sa Pitsburgom, do plasmana u veliko NFL finale, a na svom putu do željenog cilja - Superboula napravili su iznenađenje savladavši sa 28:21 najbolju ovosezonsku ekipu, Nju Ingland, u gostima.\nTrener Džetsa sahranio loptu posle debakla od Nju Inglanda\nHarizmatični trener njujorških Džetsa Reks Rajan ponovo je šokirao javnost, ovoga puta rešivši da sahrani loptu kojom je njegova ekipa izgubila derbi 13. kola NFL-a od Nju Inglanda sa čak 45:3.\nNFL: Nju Ingland deklasirao Džetse u dugo iščekivanom derbiju /video/\nDuel dve od tri vodeće ekipe NFL-a, dugo iščekivani okršaj Nju Inglanda i Njujork Džetsa, pretvorio se u poigravanje “patriota” sa gostima koji su doživeli debakl, 45:3.


Suša nanijela štetu od milijardu KM – Radio Feral\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske (RS) Vladimir Usorac izjavio je danas da će usljed suše prinosi poljoprivrednih kultura biti umanjeni više od 70 posto i da će štete ove godine zbog gubitka prihoda preći iznos od milijardu maraka.\n“Visina šteta približava se visini budžeta RS, što znači da nema govora o namirenju štete, a Vlada RS, prije svega Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, može da pronađe 24 miliona KM u rebalansu budžeta i da poljoprivrednicima otpiše obaveze po regresiranom đubrivu i nafti“, rekao je Usorac.\nPrema njegovim riječima, to je jedino što se može, te da to predstavlja oko 20 posto od ukupne investicije uložene u ovogodišnju sjetvu.\nUsorac je istakao da su usljed suše gotovo sve poljoprivredne kulture pretrpjele štetu, te da su posebno stradali kukuruz, soja, povrće, i dodao da je trava za ispašu skoro presušila i da se ishrana stoke obavlja hranom predviđenom za sljedeću godinu.\n“Ne bi to bilo problematično da je ovo prva godina, ovo je treća godina zaredom. Imali smo sušnu, pa kišnu i sad ponovo sušnu godinu. Ovo kiše što je padalo, padalo je uglavnom po gradovima, dok u selima potrebnih količina padavina gotovo da nije ni bilo“, konstatovao je Usorac.\nPrema njegovim riječima, padavine u posljednjih nekoliko dana neće imati nikakvog uticaja, jer, “ono što se osušilo i sagorjelo, ne može se povratiti“.\n← SAŠA PAPAC NA SUŠIĆEVOM SPISKU ZA SUSRET S GRČKOM\nParlamentarci na odmoru, BiH bez mandatara →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Pacijenti podnijeli skoro 3,5 hiljada prigovora\nMINISTARSTVO ZDRAVLJA 26. 01. 2020. 21:38 >> 21:37 0\nGrađani su u prošloj godini zaštitnicima prava pacijenata i Ministarstvu zdravlja podnijeli skoro 3,5 hiljada prigovora, a najviše su se žalili na organizaciju rada zdravstvenih službi, na dužinu čekanja i kvalitet zdravstvenih usluga, kao i na postupke zdravstvenih radnika.\nIz Ministarstva zdravlja su agenciji Mina kazali da je od 1. januara do 20. decembra podnijet ukupno 3.481 prigovor, od čega 3.338 zaštitnicima prava pacijenata u zdravstvenim ustanovama, a 143 Ministarstvu.\nKako su naveli, prigovori su se najvećim dijelom odnosili na organizaciju rada zdravstvenih službi, dužinu čekanja na zdravstvene usluge, kvalitet zdravstvenih usluga i na postupke zdravstvenih radnika ili saradnika.\n„Najveći broj prigovora odnosio se na Klinički centar Crne Gore (KCCG) - 1.931, i Dom Zdravlja Podgorica - 1.138. Te ustanove pružaju najveći broj usluga na godišnjem nivou i proporcionalno navedenom imamo i najveći broj prigovora“, precizirali su iz Ministarstva.\nTom resoru su u istom periodu podnijeta 143 prigovora na rada zdravstvenih ustanova, od čega 87 na kvalitet zdravstvene usluge, 20 na vrijeme čekanja, 21 na „ostalo“, 14 na postupke zdravstvenih radnika ili saradnika i jedan na organizaciju zdravstvene službe.\n„U domovima zdravlja Mojkovac i Rožaje, Specijalnoj bolnici za plućne bolesti Brezovik i Zavodu za transfuziju krvi, u periodu od 1. janura do 20. decembra nije bilo pritužbi građana“, kazali su iz Ministarstva.\nPrema njihovim riječima, po zahtjevima i pritužbama pacijenata, a u svakodnevnoj komukicaiji sa institucijama, Ministarstvo odmah reaguje.\n„Zdravstvene ustanove pisano, po zahtjevu Ministarstva ili pacijenta, nakon utvrđivanja svih okolnosti za pojedinačne slučajeve, informišu Ministarstvo o ishodu i preduzetim radnjama. Nakon toga, Minisatrstvo o tome obavještava pacijenta koji je podnio prigovor“, kazali su iz tog resora.\nIz Ministarstva su kazali da su u pet slučajeva uputili urgenciju zdravstvenim ustanovama jer nijesu u roku odgovorile na traženi zahtjev pacijenta, odnosno tog resora,.\nU tri slučaja Ministarstvo je, na osnovu pritužbi građana, pokrenulo postupak vanredne eksterne kontrole kvaliteta stručnog rada, a u jednom slučaju direktor zdravstvene ustanove pokrenuo je disciplinski postupak protiv ljekara.\nMinistarstvo je 11 slučajeva uputilo zdravstvenim ustanovama da se izjasne Komisiji za kontrolu kvaliteta na pritužbe građana i dva akta Upravi za inspekcijske poslove da preduzmu mjere iz svoje nadležnosti.\n„Podnošenje prigovora pokazuje da su pacijenti sve više upoznati sa sopstvenim pravima kroz institut zaštitnika prava pacijenata, kao i da se povećava povjerenje u institucije sistema da će se prema njihovoj primjedbi/žalbi/prigovoru odnijeti blagovremeno i adekvatno, jer je to jedan od načina da rješavamo probleme i podižemo kvalitet usluga“, ocijenili su iz Ministarstva.\n„Rezultati ovakvog fokusiranog, sistematičnog pristupa su izuzetni: 83 odsto specijalističkih pregleda u opštim bolnicama se može obaviti u sljedećih mjesec dana, dok je taj procenat u KCCG 61. U Opštoj bolnici Berane taj procenat je čak 98 odsto“, naglasili su iz Ministarstva.\nPrema njihovim riječima, jedan od najsenzitivnijih indikatora kvaliteta su prigovori pacijenata na dužinu čekanja na specijalističke preglede, koji je u poslednjem kvartalu prošle godine pao za 70 odsto u KCCG.\n„A u opštim bolnicama u odnosu na drugi kvartal iste godine, poslednji period prije implementacije Jedinstvene platforme za elektronsko zakazivanje“, dodali su iz Ministarstva.\nZdravstvo Ministarstvo zdravlja


Mera Vlade | Efikasnija naplata poreza\nNajavljen je čitav set mera i promene poreskih zakona kako se bi se osigurala bolja naplata poreza. Donešene su izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, uvdena elektronska prijava poreza, uvećana naplata PDV-a, pooštrena kontrola izdavanja fiskalnih računa. Premijer Vučić je u svom ekspozeu najavio i transformaciju Poreske uprave i efikasniju borbu protiv sive ekonomije kako bi se unapredila efikasnost naplate poreza. U sporazumu sa MMF-om predviđeno je i usvajanje Programa transformacije Poreske uprave. Od novog Zakona se i dalje očekuje uvećanje prihoda od poreza, smanjenje regulatornih troškova usklađivanja sa poreskim propisima i smanjenje pravne nesigurnosti. U svom krajnjem cilju ove promene treba da imaju pozitivan uticaj na konkurentnost Srbije, najavljuje premijer.\nAvgust 2015. Ministar finansija Dušan Vujović najavio je da će država uvesti mere, među kojima je i uvođenje onlajn fiskalnih kasa, koje će povećati naplatu PDV-a 15 i 20%.\n- “Pokušaćemo da dobijemo najbolju moguću cenu i budućnost za našu kompaniju, a ako to ne budemo u stanju nećemo da prodajemo. Vlada DS je 2011. godine postavila cenu na više od 1,4 milijarde evra za 51 odsto, a mi očekujemo značajno veću sumu od toga, a ako je ne budemo imali nećemo da prodajemo”, rekao je premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nMart 2015. Sporazumom sa MMF-om Vlada Srbije se između ostalog obavezala i da do kraja marta usvoji i Program transformacije Poreske uprave 2014-2019, koji razvija Ministarstvo finansija.\nDecembar 2014. Nećemo povećati nijednu stopu poreza i akciza, a veći prihod ostvarivaćemo isključivo boljom naplatom poreza.\nApril 2014. Aleksandar Vučić je u ekspozeu je izrazio nužnost boljeg poreskog obuhvata pojedinih grupa i delatnosti i manje promene poreskog sistema u oblasti akciza i drugih indirektnih poreza. Najavio je i donošenje Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji odnosno stvaranje pretpostavki za transformaciju Poreske uprave i efikasnu borbu protiv sive ekonomije kako bi se unapredila efikasnost naplate poreza i uvećali prihodi od poreza, smanjiti regulatorni troškovi usklađivanja sa poreskim propisima i smanjila pravna nesigurnost. Obećana je i reforma finansiranja lokalne samouprave obezbediće se bolja naplata lokalnih poreza\nJanuar 2016. Poreski obveznici moći će od ponedeljka, 11. januara, elektronski da podnose još šest novih prijava, najavila je Poreska uprava Srbije.\nJanuar 2016. U 2016. godini će biti manje kazne za vlasnike firmi i građane koji na vreme ne plaćaju poreze.\nDecembar 2015. Od Nove godine privrednici će finansijske izveštaje morati i moći da podnose samo u elektronskoj formi\nNovembar 2015. Izveštaj veštaka potvrdio da je Dragoslav Kosmajac duguje državi na ime poreza od izdavanja nepokretnosti oko 564.000 dinara, saznaje Blic.\nAvgust 2015. Lista pet najvećih poreskih dužnika u Srbiji ostala je nepromenjena u odnosu na prva tri meseca ove godine, samo je u međuvremenu njihov poreski dug još veći.\nJun 2015. Poreska uprava Srbije objavila je spisak najvećih poreskih dužnika na kojem su 422 aktivna preduzeća.\nPoreska uprava Srbije objavila je najnovije podatke o visini neizmirenog poreza pojedinih fudbalskih i košarkaških klubova. FK Partizan duguje oko 66 miliona dinara, Zvezda 22 miliona dinara.\nMart 2015. Prijava godišnjeg poreza na dohodak građana u Srbiji će od sutra, 1. aprila, biti moguća samo elektronskim putem.\nOktobar 2014. Poreska uprava objavila je najnoviji spisak dužnika zaključno sa 30. septembrom, na kojem su 435 aktivne firme koje pojedinačno duguju između 20 miliona dinara i 7,3 milijarde dinara\n- Poreska uprava uspela je da prebaci plan naplate PDV-a. Projekcija prihoda po tom osnovu za devet meseci bila je 289,35 milijardi (računajući ukupno i uvozni i domaći porez na dodatu vrednost), a naplaćeno je 292,05 milijardi dinara.\nJul 2014. Banke će ubuduće poreznike obaveštavati o svakoj uplati na devizne račune građana, kao i o prilivima na njihove dinarske račune po osnovu prihoda od samostalne delatnosti.\n- Narodna skupština Republike Srbije je usvojila 3. jula 2014. godine izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Ovde možete pronaći najvažnije promene zakona.\n- 441,5 milijardi dinara poreskog duga trenutno ne može da se naplati iz raznih razloga: ili je reč o dužnicima u restrukturiranju, stečaju, likvidaciji, “peračima” i “fantomima”, ili je reč o onima koji zvanično više ne postoje jer su izbrisani iz registra.\nAvgust 2015. Od 190.000 fiskalnih kasa koliko ih ima u Srbiji, čak 90.000 ne šalje podatke poreskoj upravi. Više od 61 odsto firmi nema obavezu za evidentiranje obaveza elektronskim putem\nFebruar 2015. Prošlogodišnja „epidemija“ proglašavanja unapred pripremljenog plana reorganizacije (UPPR) u brojnim firmama koje duguju državi za porez ove godine im se i isplatila. Zaštićeni su od blokada, kao i od prinudne naplate.\n- Naplata poreza na imovinu povećana je i do tri puta u devet lokalnih samouprava gde je popisana imovina kroz projekat Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju (GIZ), izjavio je vođa projekta u GIZ-u Aleksandar Grunauer.\nOktobar 2014. Koliko novca za porez duguju najveći biznismeni, možda najbolje govori podatak da je to polovina sume koju će država dobiti smanjenjem plata i penzija\n- Savez za fer konkurenciju smatra da je neophodno obezbediti bolju naplatu postojećih poreza umesto uvođenja novih ili povećanja postojećih neporeskih nameta jer se takvom praksom kažnjava privreda koja legalno posluje i uredno izmiruje svoje obaveze, a posledica toga je prelazak u sivu zonu i ukidanje radnih mesta.\n- Poreska uprava objavila je najnoviji spisak dužnika zaključno sa 30. septembrom. Kada je reč o privatnim kompanijama, među dužnicima su firme Milana Beka, Marka Miloševića, Miroslava Bogićevića, Dragana Đurića i Željka Mitrovića.\n- Nenaplativo 3,5 milijardi evra poreskog duga. Poreska uprava Srbije zbog stečaja, likvidacija ili brisanja firmi iz registra od 694 može da naplati svega 276 milijardi dinara\nJul 2014. Novine Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji\nJun 2014. Ukupna naplata poreza i doprinosa, kod preduzeća i građana, u prvih pet meseci 2014. je “malo bolja” nego u istom periodu 2013, ali je i dalje ispod željenog cilja projektovanog ovogodišnjim budžetom.\nApril 2014. 10 tajkuna duguje Srbiji 100 miliona evra poreza\nMart 2014. Kada bi država uspela da naplati dug za poreze i doprinose od deset privatnih kompanija koje najviše duguju, prihod državne kase bi se povećao za oko 11 milijardi dinara ili 96 miliona evra i ne bi bilo potrebe za smanjenjem plata i penzija\nFebruar 2014. Predstavnik Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ Aleksandar Grunauer rekao je danas da uvećanja poreza na imovinu nisu nužna, ako se obezbedi bolja naplata.


Broj nastradalih u Ukrajini se popeo na devet\nU sukobu demonstranata i policije u Kijevu poginulo je devet ljudi, među kojima su dva policajca, javlja Raša tudej. Oko 150 osoba je povređeno.\nOpozicioni demonstranti zauzeli u Kijevu partijsko sedište predsednika Viktora Janukoviča.\nLekari iz opozicije, koji u poljskoj bolnici zbrinjavaju povređene opozicionare, rekli su da je većina ljudi povređena šok-bombama, a da je 30 teže povređenih zadobilo povrede glave i da je jednoj osobi amputirana ruka, javio je AFP.\nOkršaji između demonstranata i policije u Kijevu su prestali, ali je situacija i dalje napeta i oko 20.000 demonstranata povuklo se na centralni trg Majdan koji je opkoljen snagama interventne policije.\nTela troje ubijenih demonstranata nalaze se u zgradi parlamenta, tri tela su navodno na ulici, a telo jednog radnika obezbeđenja pronađeno je u spaljenim kancelarijama Partije regiona predsednika Viktora Janukoviča, u centru grada, naveo je BBC, pozivajući se na bolničke izvore.\nUkrajinska policija je prethodno saopštila da je u neredima ubijeno pet civila, dok je lider Partije regiona Aleksandar Jefremov rekao da su demonstranti ubili radnika obezbeđenja te stranke kada ih je molio da dozvole ženama da izađu iz zapaljenih kancelarija, koje se nalaze nedaleko od parlamenta.


Većina predstavnika država u Savetu bezbednosti UN ocenila je da je na Kosovu u prethodna tri meseca ostvaren napredak i pozdravila dobru organizaciju lokalnih izbora 15. novembra, ali i pozvala Prištinu da dalje radi na unapredjenju prava manjina i povratku izbeglica.\nU raspravi posle predstavljanja redovnog tromesečnog izveštaja generalnog sekretara UN Ban Ki Muna, predstavnica SAD u UN Rozmari Dikarlo naglasila je da je u poslednje dve godine Kosovo priznalo 65 država i čestitala kosovskim vlastima na dobroj organizaciji lokalnih izbora. Ona je kazala da raduje učešće Srba na tim izborima i izrazila nadu da će oni to činiti i na svim budućim izborima na Kosovu.\nDikarlo je podsetila da je Kosovo nedavno završilo proces demarkacije granice sa Makedonijom, da je Priština aktivno pomagala stanovništvo Albanije koje je ugroženo poplavama i dodala da je Crna Gora najavila da će uskoro uspostaviti diplomatsku misiju u Prištini.\n"Nezavisnost Kosova je nopovratna i Kosovo nastavlja svoj put ka EU i drugim organizacijama i mi ćemo nastaviti to da podržavamo", rekla je Dikarlo.\nGovoreći o situaciji na severu Kosova, Dikarlo je rekla da "nelegalne institucije sa severa Kosova, koje datiraju još od 1999. godine, i dalje predstavljaju pretnju po bezbednost".\nKOSOVO IDE KA EVROPSKOJ BUDUĆNOSTI\nAmbasador Francuske u UN Žerar Aro istako je značaj misija UNMIK i Euleks na Kosovu i pohvalio podatke koji pokazuju smanjenje medjuetničkih sukoba.\n"Verujemo da su lokalni izbori (održani 15. novembra) pokazali da je postignut napredak i da se Kosovo takodje kreće ka evropskoj budućnosti, kao i da će kosovske vlasti nastojati da unaprede sigurnost celom Balkanu", rekao je Aro.\nVitaly Churkin ponovio stavove Rusije o Kosovu\nKineski i ruski ambasadori izneli su drugačije mišljenje u Savetu bezbednosti UN, navodeći da na Kosovu i dalje postoje veliki problemi koji nisu rešeni.\nPredstavnik Rusije Vitalij Čurkin kazao je da pozicija njegove zemlje prema Kosovu ostaje nepromenjena i pozvao UNMIK i Euleks da vode računa\nda u svom radu moraju biti statusno neutralni i dodao da bi dalja destabilizacija ionako nestabilne situacije bila pogubna za region.\n"Slažemo se s upozorenjem predsednika (Srbije) Tadića da je plan o takozvanom konačnom rešenju za sever Kosova neprihvatljiv", rekao je\nruski predstavnik i dodao da se Rusija protivi daljoj destabilizaciji prilika.\nOn je izrazio nezadovoljstvo zaštitom srpskog kulturnog nasledja na Kosovu, kao i slabim povratkom izbeglih i vraćanjem njihove imovine.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun je u izveštaju o situaciji na Kosovu pozvao Srbiju i Kosovo da pronađu način da ostave po strani razmatranje statusa i da se posvete nastavku regionalne saradnje.\nPredsednik Srbije Boris Tadić u govoru pred Savetom bezbednosti je ocenio kako je plan za severno Kosovo opasna provokacija koja ugrožava ionako krhku stabilnost Kosova.\nBoris Tadić: Ni pod kojim uslovima nećemo priznati Kosovo\n"Taj plan koji je predložila takozvana Medjunarodna civilna kancelarija previdja više koordinisanih politika i akcija čiji je cilj da se srpska većina na severu Kosova primora da prihvati jednostrano proglašenu nezavisnost", upozorio je Tadić.\nHISENI: POGLAVLJE PREGOVORA JE ZAVRŠENO\nRepicirajući predsedniku Srbije Borisu Tadiću posle razmatranja izveštaja o Kosovu u raspravi pred Savetom bezbednosti UN, ministar spoljnih poslova Kosova Skender Hiseni izjavio je da Beograd treba što pre da prihvati realnost da je Kosvo nezavisna država i da radi opšteg interesa počne da saradjuje s Prištinom u rešavanju svih spornih pitanja.\nSkender Hyseni: Na Kosovu postoji samo jedna legalna vlast\nHiseni je podsetio da su pregovori Bograda i Prištine o statusu trajali dve i po godine i naglasio da je to poglavlje završeno.\nOn je podvukao da na Kosovu postoji samo jedna leglana vlast i da samo postupci Srbije, poput imenovanja sudija na Kosovu, mogu da destabilizuju region.\nNa sednici Vlade Kosova u subotu premijer Hašim Tači odbacio je Tadićeve tvrdnje da je strategija za integraciju severa opasna po stabilnost Kosova. Tači je rekao da će strategija upravo doprineti vladavini prava a ne destabilizaciji.\n“Strategija vlade Kosova i međunarodnih mehanizama je veoma odgovorna i biće efikasna u uspostavljanju vladavine prava i zakona. To podrazumeva da tri opštine dobiju lokalne organe vlasti putem legitimnih izbora, zatim formiranje nove opštine Severna Mitrovica u skladu sa planom Martija Ahtisarija, ali i naša dodatna angažovanja za socio-ekonomski razvoj tog kraja”, rekao je Tači.\nPredstavnici kosovskih Srba kažu da se stanje pogoršava upravo zbog najava strategije za sever i ukidanje srpskih institucija.\nPredsednik Srpskog nacionalnog veća severnog Kosova Milan Ivanović izjavio je za RSE da je sednicu Saveta bezbednosti UN još jednom obeležila podela unutar tog tela na grupu zemalja koje priznaju Kosovo i one koje kažu da se mora poštovati međunarodno pravo. Ocene da ima napretka na Kosovu prema Ivanoviću nisu realan prikaz stanja, te i dalje postoji drastično kršenje ljudskih prava.\n“Očigledno je da kosovske institucije i njihovi mentori pokušavaju da prikažu stanje boljim nego što jeste a stanje je katastrofalno, i dalje nema vladavine prava, i dalje postoji nasilje, pritisci na Srbe da priznaju ovu nelegalnu tvorevinu.”\nInteresantno je da je Tadić na sednici Saveta bezbednosti posvećenoj Kosovu, mimo te rasprave imao osvrt i na, kako je rekao, "opasnu i provokativnu" izjavu Stjepana Mesića o mogućnosti hrvatskog vojnog angažmana u BiH u slučaju raspisivanja referenduma o odvajanju Repblike Srpske od BiH.\n"Nema opravdanja za upotrebu sile u BiH, niti u bilo kojoj drugoj zemlji u regionu. Mi kategorički osudjujemo takve provokacije i očekujemo od svih odgovornih država da to isto učine", rekao je Tadić na sednici Saveta bezbednosti posle glavne rasprave o Kosovu.\nAnalitičari pak, smatraju da sednica Saveta bezbednosti o Kosovu nije mesto gde Tadić treba da govori o Mesićevim izjavama. Tako da je Dušan Janjić iz Foruma za etničke odnose mišljenja da je Tadić to trebalo da zaboravi:


Svetska kriza na tržištu automobila\nU prvoj polovini ove godine u svetu je prodato 7,1 odsto manje automobila nego u istom periodu prošle godine, a u Evropi je taj procenat iznosio 3,1 odsto.\nPrema podacima organizacija VDA i ACEA, prodaja na gotovo svim značajnim tržištima je u padu, a rast je zabeležen jedino u Brazilu.\nKako prenosi portal 24sata, U Evropi je ove godine prodato 3,1 odsto manje automobila, ali najgore je u Kini u kojoj je ove godine prodato čak 14 odsto manje automobila.\nKonkretno, u Kini je prodato čak 1,6 miliona manje automobila, što bi moglo da izazove velike probleme za skoro sve proizvođače koji su mnogo investirali u Kinu poslednjih godina očekujući nezaustavljiv nastavak rasta prodaje.\nJoš jedna loša vest je veliki pad u Indiji (10,3 odsto), jer upravo je Indija pored Kine okosnica rasta svetske automobilske industrije.\nSmanjena je potražnja za automobilima i u SAD, Rusiji, Japanu i drugim zemljama. U Evropi je zabeležen osetan pad na svim tržištima, a najviše u Skandinaviji. Veliki rast beleže jedino Litvanija i Rumunija.\nPrvi kineski električni automobil u Evropi\nČetiri godine stara kompanija Aiways, proizvođač električnih automobila iz Šangaja, objavila je da planira da sledećeg proljeća ponudi svoj vodeći automobil, U5, u Nemačkoj, Francuskoj, Švajcarskoj, Norveškoj i Holandiji. Ako sve bude po planu, Aiways U5 će da postane prvi kineski električni automobil koji se prodaje u Evropi. Strategija kompanije uključuje izostavljanje zastupnika i pružanje direktne prodaje i lizinga kupcima. To će joj omogućiti da smanji troškove i konkuriše tradicionalnim proizvođačima.\nU Norveškoj sve više električnih automobila\nNovreška vlada ohrabruje svoje građane na kupovinu električnih automobila, a kroz oslobađanje od PDV-a i poreza na izduvne gasove. Vlasnici električnih automobila manje plaćanju parking, putarinu i trajekte. U martu ove godine u ovoj zemlji registrovano je 18.375 novih automobila, a od tog broja njih 10.732 su utomobili na električni pogon, objavilo je norveško Veće za drumski saobraćaj. Navedeni broj predstavlja dvostruki rast u odnosu na mart 2018. godine.\nPad prodaje automobila u EU\nNovi, stroži standardi testiranja emisija izduvnih gasova (WLTP) Evropske unije trebalo bi da odražavaju realnu emisiju izduvnih gasova u vožnji, a uvedeni su nakon skandala s lažiranjem podataka o emisijama uz pomoć odgovarajućeg softvera na regulatornim testovima, zbog čega je naknadno širom sveta povučeno više miliona dizel automobila. Od septembra, svi automobili koji se prodaju u EU, kao i u Švajcarskoj, Turskoj, Norveškoj i Islandu, moraju da ispunjavaju novi WLTP standard.\nFerrari najprofitabilniji, Bentley s najvećim gubitkom\nKompanija iz Maranela potvrdila je da planira da u 2018. godini proda oko 9.000 automobila, kao i prognozu operativnog profita u iznosu od preko 1,1 milijardi evra i prihod iznad 3,4 milijarde evra. Međutim, akcije Ferrarija prvih dana ovog meseca pale su za oko 10 odsto jer je Louis Camilleri, novi izvršni direktor, finansijske ciljeve postavljene do 2022. godine nazvao “aspiracijama”. Bio je to najveći dnevni pad akcija Ferrarija od februara 2016. godine.


Lideri Grčke i Nemačke sastali su se juče u Berlinu u nadi da će smiriti uzavrele strasti poslednjih nekoliko nedelja zbog grčkih reformi i otplate duga.\nU pitanju je prva zvanična poseta Ciprasa Berlinu, a upućene strane navode da je nemačka kancelarka zatražila da joj grčki premijer lično predstavi listu svojih reformi nakon što je odnos dvojice ministara finansija Janisa Varufakisa i Volfganga Šojblea postao prilično napet.\nNaravno da je kancelarki zanimljivo da iz usta grčkog premijera čuje kakve su njegove ideje - rekao je portparol Merkelove Štefan Zajbert.\nSastanak je organizovan u trenutku kada se Grčka nalazi na ivici bankrota. Prema navodima nemačkih medija, Grčka ima vremena do 8. aprila da ostane likvidna ukoliko se do tada ništa ne promeni.\nAngela Merkel je nedavno umanjila šanse da će Ciprasove obećane reforme uspeti, i to je grčkom premijeru saopštila u lice prilikom njihovog skorašnjeg sastanka, rekavši da „nije ni vreme ni mesto za takve reforme, te da se Grčka bolje okrene rešavanju svog ogromnog duga“.\nIpak, dvoje lidera pred sastanak je izjavilo da pregovori o restrukturiranju grčkog duga neće biti na stolu, već ponovno uspostavljanje poverenja i unapređenje bilateralnih odnosa.\nI pored toga, evropski lideri očekuju da se na sastanku postigne konstruktivno rešenje kako bi Grčka ostala deo evrozone.\nGrčki premijer ranije je Merkelovoj poslao pismo u kojem je naglasio da je plan otplate duga „nemoguć“ bez pomoći Evropske unije.\nIpak, Merkelova je uzvratila da će Grčka morati da proguta „gorku pilulu“ i da smanji budžetsku potrošnju.


BUDŽETSKI REČNIK OD K DO N\nKorisnici javnih sredstava su direktni i indirektni korisnici budžetskih sredstava, korisnici sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje i javna preduzeća osnovana od strane republike il lokalne samouprave.\nKorisnici budžetskih sredstava su direktni i indirektni korisnici budžetskih sredstava.\nKapitalni projekti su projekti izgradnje i kapitalnog održavanja zgrada i građevinskih objekata infrastrukture od interesa za lokalnu vlast, uključujući usluge projektnog planiranja koje su sastavni deo projekta, obezbeđivanje zemljišta za izgradnju, kao i projekti koji podrazumevaju ulaganja u opremu, mašine i drugu imovinu, a u funkciji su javnog interesa.\nKonsolidovani bilans je bilans ukupnih prihoda i primanja i ukunih rashoda i izdataka budžeta grada.\nKlasifikacija rashoda i izdataka prema izvorima finansiranja iskazuje prihode i primanja, rashode i izdatke prema osnovu ostvarenja tih sredstava.\nNamenski prihodi su javni prihodi čije je korišćenje i namena utvrđena zakonom.\nNaredbodavac je funkcioner, odnosno rukovodilac korisnika budžetskih sredstava, lice koje je odgovorno za upravljanje sredstvima, preuzimanje obaveza, izdavanje naloga za plaćanje koja se izvršavaju iz sredstava organa.\nTIHOMIR PETKOVIĆ O POTPISIVANJU PROTOKOLA O AERODROMU PONIKVE\nOD SUTRA POČINJE SA RADOM KLIZALIŠTE NA TRGU\nZLATIBOR: Festival folklora veterana 4. decembra\nUŽICE: Predstavnici mesnih zajednica upoznati sa sistemom za “Upravljanjem kabastim otpadom na teritoriji grada Užica”