Policija Turske je koristila vodene topove kako bi razbila protest zbog odluke vlade da smeni tri izabrana gradonačelnika na većinski kurdskom jugoistoku zemlje i zameni ih svojim predstavnicima, javili su turski mediji.\nProtesti u Turskoj posle smene gradonačelnika, 30 privedeno\nANKARA – Turska policija upotrebila je vodene topove da bi rasterala demonstrante koji su protestovali zbog odluke vlade da smeni trojicu gradonačelnika sa jugoistoka zemlje, gde većinom žive Kurdi, objavili su turski mediji, prenosi Tanjug.\nTurska: Protesti posle smene gradonačelnika, 30 privedeno\nTurska: Protesti posle smene gradonačelnika, 30 privedeno Turska policija upotrebila je vodene topove da bi rasterala demonstrante koji su protestovali zbog odluke vlade da smeni trojicu gradonačelnika sa jugoistoka zemlje, gde većinom žive Kurdi, objavili su turski mediji.\nVlada je smenila gradonačelnike Dijarbakira, Mardina i Vana zbog navodnih veza sa ekstremistima zabranjene Radničke partije Kurdistana (PKK), koju turske vlasti smatraju za terorističku organizaciju Turska policija upotrebila je vodene topove da bi rasterala demonstrante koji su ...\nAnkara -- Turska policija upotrebila je vodene topove da bi rasterala demonstrante koji su protestovali zbog odluke vlade da smeni trojicu gradonačelnika. Smenjeni su gradonačelnici u jugoistočnom delu zemlje u kome uglavnom žive Kurdi.


Još 2.965 novoobolelih, 32 preminula, 219 na respiratorima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Još 2.965 novoobolelih, 32 preminula, 219 na respiratorima\n1Piše: Danas Online 20. aprila 2021. 15.07 Izmenjeno: 15.08\nUkupno u našoj zemlji do sada je 667.937 osoba obolelo od ovog virusa, a registrovano je 6.058 smrtnih slučajeva.\nNa bolničkom lečenju se trenutno nalazi 6.512 pacijenata, od kojih je 219 na respiratorima.\nU poslednja 24 sata testirane su 15.562 osobe, a ukupno od marta 3.711.555.\nEvropska komisija i Austrija danas objavljuju sklapanje ugovora za isporuku vakcina protiv kovida-19 za region Zapadnog Balkana.\nEpidemiolog Predrag Kon rekao je jutros da se ne može reći da je epidemiološka situacija u Srbiji povoljna.\nNaučna saradnica INEP-a Marija Gnjatović izjavila je da istraživanja o broju stvorenih antitela pokazala da su sve vakcine koje su primili stanovnici Srbije efikasne i dobre, ali da se antitela ne stvaraju jednakom brzinom.\n21. aprila 2021. u 08.39


TV kamere, ilustrativna fotografija\nProteste opozicije i miting podrške vlasti u Banjaluci, najavljene za subotu 14. maja, prati i pravi medijski rat u Republici Srpskoj (RS). Mediji u ionako podjeljenom javnom mnijenju u ovom bh. entitetu proizvode još veće podjele i dižu tenzije – smatraju analitičari.\nTanja Topić, politička analitičarka njemačke organizacije Fridrih Ebert Štiftung (Friedrich Ebert Stiftung), kaže da kada se gledaju mediji, posebno najjači elektronski, da je jasno da su i oni izabrali strane i da su se pretvorili u navijače.\n"Takođe, stiče se utisak je da mediji samo prate podizanje političkih tenzija koje dolaze iz različitih političkih struktura, a sve u pravcu stvaranja jedne vrlo negativne atmosfere koja ukazuje na opasnost od mogućih incidenta na skupovima zakazanim za 14 maj", navodi Topić.\n"Mislim da sve to može uticati na veliki broj građana u smislu njihovog odlučivanja da li ostati kod kuće ili pridružiti se protestima ili mitingu", dodaje Topić.\nDa su se mediji u Republici Srpskoj podijelili na provladine i one koji su za opoziciju slaže se i Dragan Bursać, kolumnista portala Buka.\n"Oni su jasno postavljeni. Oni podgrijavaju atmosferu – 'žare i pale'. Imate i treću vrstu medija koji se bave jeftinim senzacionalizmom kupeći informacije od ovih prvih i drugih. Teško je naći medij koji hladne glave bar malo poziva na smirivanje strasti. Mediji su ušli u to vrzino kolo zajedno sa političarima, predstavnicima vlasti i predstavnicima opozicije, te zajedno igraju to kolo. Potpaljuju atmosferu što je daleko od zdrave pameti", mišljenja je Bursać.\nPlatforma analiziraj.ba prati, analizira i procjenjuje medijske sadržaje u Bosni i Hercegovini. Više od godinu dana se prati rad dvije najgledanije TV stanice u Republici Srpskoj – BN Televizije i Radio televizija Republike Srpske (RTRS).\nIzvršni direktor analiziraj.ba, Amer Džihana, kaže da se RTRS po svom radu izdvaja od svih ostalih TV stanica u Bosni i Hercegovini.\n"Radi se o TV stanici koja redovno dobija najniže ocjene u našem monitoringu i koja se potpuno stavila u funkciju jedne političke stranke, vladajuće stranke u RS (SNSD) i koja najčešće kroz selekciju sagovornika, dajući priliku samo određenim ljudima da kažu šta se dešava u RS i BiH, stvara vrlo pristrasnu sliku", kaže Džihana.\nOcjena o ovom mediju u monitorinzima analiziraj.ba je uglavnom jedan, što znači da potpuno izostaju sve karakteristike profesionalnog novinarstva ove medijske kuće.\nU najavljenim skupovima RTRS je fokusiran na diskreditovanje opozicije i svjesno raspirivanje međuetničke netrpeljivosti. Svaka izjava predsjednika RS i Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), Miloradu Dodika, pa data i drugim medijima, potpuno se prenosi u udarnim dnevnicima.\nPrivatna BN Televizija iz Bijeljine, koja je naklonjenija opoziciji u RS, prema riječima Džihane ipak je mnogo profesionalnija, jer daje daleko više informacija koje su od javnog interesa, ali i mogućnost suprotstavljanja stavova vlasti i opozicije.\n"Može se reći da BN TV više radi na stvarima na kojima opozicija insistira. Međutim, iz njihovih priloga vidljivo je da daju priliku i vladajućim i opozicionim strankama da kažu svoje mišljenje, što nije slučaj sa RTRS-om", ističe Džihana.\nTeško je u ovom trenutku procjenjivati da li će na skupovima opozicije i vlasti u Banjaluci doći i do nekih sukoba.\nAko do njih dođe, osim organizatora, odgovornost će snositi i mediji – smatra Dragan Bursać.\n"Ovakva situacija može dovesti do sukoba. Jako je polarizovano. Niko zdrave pameti ne pravi isti dan miting i kontramiting, u isto vrijeme, na 200 metara razlike. Jednostavno, postavljate situaciju da bude riskantna. A šta će biti? Hajde da budemo ljudi pa da se nadamo da će proći bez incidenata", objašnjava Bursać.


Pet odgovora o lijeku ivermektin\nDruštvenim mrežama i putem Viber grupe "LRNE – ivermektin preporuke" nedjeljama unazad dijele se naučno neutemeljene informacije i savjeti o primjeni lijeka ivermektin (ivermectine), inače veterinarskog farmaceutskog proizvoda.\nOno što je dodatno podstaklo da se dezinformacije lako prošire, a lakovjerni u njih brzo povjeruju, jeste taj što su se, kako prenose mediji, u promovisanje lijeka namijenjenog životinjama, uključili i ljekari.\n"Oni koji su bili na nekim rukovodećim mestima, više nisu. Sada sledi drugi deo. Taj lek nije po zakonu, to je neregistrovan lijek za ljudsku upotrebu, on se koristi u veterini i ne može da se koristi i preporučuje ljudima", naglasio je Lončar.\nSrbija: Smijenjeni ljekari koji su preporučivali lijek Ivermektin\nDo objavljivanja ovog teksta, Ministarstvo zdravlja nije odgovorilo na upit Radija Slobodna Evropa (RSE) o tome koliko ljekra je do sada smijenjeno zbog slučaja "ivermektin".\nRiječ je o sredstvu protiv parazita širokog spektra, navodi Svjetska zdravstvena organizacija. Iako je primarno veterinarski lijek, samo u konkretnim slučajevima, koristi se i u humanoj medicini.\nTako ga je američka Služba za hranu i lijekove (FDA) odobrila za upotrebu kod ljudi za liječenje određenih vrsta parazita, poput onih koji izazivaju onkocercijazu odnosno riječno sljepilo, zarazu koju prenosi određena vrsta riječne muhe.\nIstraživanja o efektima ivermektina u liječenju virusa pojavljivala se u pojedinim studijama i prije pandemije korona virusa. Ispitivan je njegov efekat na zika virus, ali su relevantne zdravstvene institucije u Sjedinjenim državama i Evropi utvrdile "nedostatak efikasnosti ovog lijeka za prevenciju smrtonosne infekcije zika virusom". Među njima i američki Nacionalni Institut za zdravstvo (NIH).\nAgencija za hranu i lijekove SAD još početkom godine dobila je više izvještaja o COVID pacijentima kojima je bila potrebna pomoć, uključujući i hospitalizaciju, nakon što su se samoinicijativno liječili ivermektinom.\nFDA također skreće pažnju i da se lijekovi za životinje razlikuju od onih za humanu upotrebu jer je koncentracija lijeka koji liječi životinje poput konja ili krava mnogo jači.\nSa problemima o pogrešnoj upotrebi ivermektina suočavaju se brojne države u svijetu. Britanski BBC baveći se ovom problematikom, navodi da se za više od trećinu od ukupno 26 velikih studija o upotrebi lijeka za COVID pokazalo da "ima ozbiljne greške ili znake potencijalne prevare", te da nijedan od ostalih ne pokazuje ubjedljive dokaze o efikasnosti.\nU cilju da suzbije nelegalno izdavanje i korištenje lijeka, američki FDA osnovao je radnu grupu koja generalno prati sve lažne proizvode za liječenje COVID-19.\nOva agencija kontaktirala je i prodavce kako bi se lakše pratile online prodavnice koje prodaju lažne ili nedozvoljene proizvode.\nFDA i Federalna trgovinska komisija (FTC) izdaju pisma upozorenja kompanijama koje krše savezni zakon predstavljajući tako rizik po zdravlje pacijenata prodajom neodobrenih proizvoda uz lažne tvrdnje o pozitivnim efektima liječenja COVID-a, navodi Agencija za hranu i lijekove SAD.


Organizatori Indijan Velsa saopštili su da se turnir u kaliforniskoj "pustinji" neće odigrati u planiranom terminu i sada se čeka odluka za naredne turnire.\nČelni ljudi turnira u Barseloni ne nameravaju da odustanu ako se situacija u Španiji ne pogorša i on bi trebalo da se održi od 20. do 26. aprila.\nPrema pisanju "Marke", u Indijan Velsu je održan sastanak između tenisera i organizatora, a glavna tema je bila održavanje narednih Mastersa.\nU Majamiju je već otkazan "Ultra Music" festival (25. mart), što znači da bi trebalo i turnir koji je na programu od 23. do petog aprila. Naredni turniri iz serije 1.000 su Monte Karlo, Madrid i Rim.\nVelika je verovatnoća da će se Mastersi u Monaku i Rimu otkazati jer se nalaze na područjima na kojima je koronavirus rasprostranjen. Sa druge strane, Madrid bi trebalo da se odigra ako se situacija u Španiji ne pogorša, javlja B92.\n"Marka" piše i tome i da su svi turniri u Kini pod velikim znakom pitanja i da bi Indijan Vels, odnosno Majami, mogli da se igraju u terminima Pekinga i Šangaja, odnosno posle US opena.\nZa Monte Karlo i Rim čelni ljudi u tenisu za sada nemaju alternativu, što znači da bi u Barseloni, koja je turnir iz serije 500, mogli da se pojave najbolji teniseri sveta.\nKada je reč o drugom grend slemu u sezoni, Rolan Garosu, za sada se ne planira odlaganje.\nNovak Đoković, inače, u Majamiju treba da brani samo 90 ATP bodova, jer je 2019. tamo izgubio u 4. kolu od Roberta Bautiste Aguta (6:1, 5:7, 3:6), u Monte Karlu brani 180 bodova usled četvrtfinalnog poraza od Danila Medvedeva (3:6, 6:4, 2:6), a u Madridu titulu, koju je osvojio pobedivši Stefanosa Cicipasa u finalu sa 6:3, 6:4.\nPodsetimo, Novak Đoković je trebalo ove i sledeće sedmice da se bori za nove bodove sa mastersa, ali je zbog straha od širenja korona virusa otkazan je pomenuti turnir u Indijan Velsu.\nTakva odluka organizatora više će prijati Noletu nego Rafaelu Nadalu koji je i na najnovijoj, danas objavljenoj ATP listi, i dalje prvi pratilac Đokovića.


Porodice od „Džermanvingsa“ traže 100.000 evra po žrtvi - Sputnjik Srbija\n22:37 18.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPorodice Nemaca koji su poginuli u padu aviona „Džermanvingsa“ u francuskim Alpima u martu, odbili su ponudu te nemačke avio-kompanije za odštetu, zahtevajući sumu od najmanje 100.000 evra, saopštio je njihov advokat.\nAdvokat rođaka nemačkih žrtava nesreće zatražio je da odšteta za svaku žrtvu bude šestocifrena suma, što znači najmanje 100.000 evra, a isto toliko i za najbližu rodbinu žrtava, prenosi Tanjug.\nAvio-kompanija „Lufthanza“, u čijem je sastavu niskobudžetni „Džermanvings“, saopštila je 30. juna da će ponuditi odštetu od 25.000 evra svim porodicama 72 Nemca koji su poginuli u nesreći.\nPored toga, svako od najbliže rodbine žrtava — roditelji, deca, usvojena deca, supružnici i partneri dobiće po 10.000 evra.\n„Nećete biti iznenađeni što su mi moji klijenti rekli da odbijem ovu nepristojnu ponudu“, navodi se u pismu koje je savetnik 35 rođaka nemačkih žrtava napisao advokatu „Džermanvingsa“, a u koje je AFP imao uvid.\nFrancusko tužilaštvo veruje da je kopilot Andreas Lubic (27), 24. marta, namerno srušio avion „erbas A320“, koji je leteo od Barselone do Diseldorfa, usmrtivši svih 150 putnika i članova posade.\ndžermanvings, avion, odšteta, nesreća, Evropa


Kompanija Telekom Srbije saopštile je u četvrtak da je u okviru kampanje „Kada voziš, parkiraj telefon!“ razvila Android aplikaciju namenjenu vozačima, pre svega mladima koji su i najčešći korisnici mobilnih telefona, i najrizičnija kategorija vozača.\nApliakcija koja je dostupna na srpskom i na engleskom jeziku uključuje se sama i obezbeđuje da svi dolazni pozivi budu onemogućeni, a poruke i notifikacije utišane, uključujući i one sa društvenih mreža.\nPozivaocu ili pošiljaocu poruke aplikacija će slati poruku:\n„Trenutno vozim, a kad vozim, parkiram telefon“ ili neku drugu poruku koju korisnici definišu.\nReakcije takvog vozača su sporije, ne zapaža brojne detalje u saobraćajnoj situaciji, tako dovodeći u opasnost i sebe i druge, upozorio je Telekom Srbije koji akciju za bezbednu vožnju sprovodi u saradnji sa Upravom saobraćajne policije MUP-a i Srpskim komitetom za bezbednost saobraćaja.\nAplikacija „Kada voziš, parkiraj telefon!“ dostupna je na Google Play-u za mobilne uređaje koji imaju Android 4.0 (Ice Cream Sandwitch) verziju operativnog sistema, kao i za sve modele novije generacije.


Centri za izvrsnost u stručnom obrazovanju – Erasmus+ Srbija\nCentri za izvrsnost u stručnom obrazovanju predstavljaju evropske platforme koje imaju za cilj da doprinesu regionalnom razvoju, inovacijama i strategijama pametne specijalizacije, kao i međunarodnim platformama za saradnju. Oni promovišu pristup izvrsnosti odozdo prema gore (bottom-up), u kom organizacije koje sprovode stručno obrazovanje i obuke imaju sposobnost da brzo prilagode pružanje veština stalno menjajućim ekonomskim i socijalnim potrebama. Ovi centri funkcionišu na nacionalnom i transnacionalnom nivou, a otvoreni su za učešće država sa dobro ravijenim sistemima izvrsnosti u stručnom obrazovanju, ali i za one države koje su u procesu razvijanja sličnih pristupa.\nCentre za izvrsnost u stručnom obrazovanju karakteriše sistemski pristup i očekuje se da u svom radu idu dalje od jednostavnog pružanja kvalitetnih stručnih kvalifikacija. Njihove aktivnosti grupisane su u tri klastera:\npodučavanje i učenje;\nsaradnja i partnerstva;\nupravljanje i finansiranje.\nPredlog projekta treba da sadrži dugoročni plan aktivnosti za progresivnu implementaciju projektnih rezultata nakon završetka projekta.\nBilo koja javna ili privatna organizacija, aktivna u oblasti stručnog obrazovanja i obuka ili u svetu rada iz država članica EU i trećih zemalja pridruženih Programu ili iz trećih zemalja koje ne učestvuju punopravno u Programu**, može biti učesnik projekta, može učestvovati kao učesnik projekta.\n**Treće zemlje koje ne učestvuju ravnopravno u Programu su sve ostale države sveta.\nKao podnosilac prijave, odnosno koordinator projekta, može nastupiti bilo koja ustanova iz država članica EU ili trećih zemalja pridruženih Programu koja učestvuje na projektu.\nMinimalni sastav konzorcijuma čini najmanje osam organizacija iz četiri različite država članica EU ili trećih zemalja pridruženih Programu (uključujući najmanje dve države članice EU). Takođe, u partnerstvo mora biti uključeno najmanje jedno preduzeće ili organizacija koja predstavlja industriju ili sektor, kao i najmanje jedan pružalac stručnog obrazovanja (na sekundarnom i/ili tercijarnom nivou).\nDalji sastav partnerstva treba da odražava specifičnu prirodu projektnog predloga.\nPoziv za konkursni rok 2022. za podnošenje projektnih prijava za Centre za izvrsnost u stručnom obrazovanju biće otvoren do 7. septembra 2022. godine u 17 časova po srednjoevropskom vremenu.


Kada je državnim laboratorijama, zapravo u svim kovid-ambulantama i zavodima za javno zdravlje, od 1. jula omogućena ova vrsta testiranja na lični zahtev, propisana je i jedinstvena cena od 1.200 dinara. Serološko testiranje bilo je skuplje jedino u Institutu za primenu nuklearne energije (INEP), koji analizu na antitela SARS-KOV-2 naplaćuje 3.000 dinara, i to opravdava činjenicom da primenjuje nešto drugačije testove nego ostale državne laboratorije. Privatnici, međutim, samostalno određuju cenu serološkog testa, pa je "razrezao" ko je koliko hteo, a razlika je tek u nekoliko stotina dinara.\nKako smo se u ponedeljak uverili na terenu u jednoj od najvećih beogradskih privatnih medicinskih ustanova, serološki test košta 3.900 dinara. To što je cena više nego trostruko veća nego u državnim laboratorijama objašnjavaju time da rade "antigensko testiranje".\nU drugoj, takođe velikoj beogradskoj privatnoj klinici, serološki test još je skuplji - 4.500 dinara. Oni rade test na oba antigena i na Igg, koja pokazuju da li je osoba bila u kontaktu sa virusom i ima imunitet, i Igm antitela, čije prisustvo u krvi ukazuje na aktivnu infekciju.\nZa razliku od PCR testova koji se jedino smatraju validnim u detekciji virusa SARS-KOV-2 i indikovani su kod osoba sa kliničkom slikom bolesti, serološko testiranje je više u domenu - radoznalosti. Naravno, osim kada se radi za potrebe studija tokom kojih se prikupljaju saznanja o još nedovoljno poznatom virusu korona.\nJer, ako se serološkim testom traže Igm antitela kao dokaz akutne infekcije, čak i kada se nađu, mora naknadno da se radi i PCR test. A, ako se traže Igg tela, kao dokaz da je kovid 19 preležan i da je ta osoba stekla imunitet na ovu zarazu, opet se ne dobija "jasna" slika - naučnici još nisu objasnili ni zašto neki pacijenti posle preležanog kovida nemaju antitela, niti koliko su i do kada zaštićeni oni koji ih imaju u krvi.\nProvera međunarodnih uslova za PCR\nNa prvih 1.000 testiranih u Srbiji u okviru pilot-projekta pred nacionalnu studiju, pokazalo se da imunitet ima 6,4 odsto populacije, što odgovara broju od oko 448.000 ljudi. "Skor" nije mnogo bolji čak ni u Švedskoj koja je od početka primenjivala strategiju sticanja imuniteta krda, a još je daleko od prokuženosti od 60 odsto populacije, što bi bila donja i najtanja kolektivna brana od virusa.\nškole zaštitne maske zaštitna oprema hirurške maske


Putin ne želi ekonomski izolacionizam - Klix.ba\nRusija Putin ne želi ekonomski izolacionizam\nPutin ne želi ekonomski izolacionizam\n27.10.2008. u 17:08\nIzolacionizam nije izbor Rusije, izjavio je u ponedjeljak ruski premijer Vladimir Putin, dodavši da je izbor Moskve daljnja integracija Rusije u svjetsku ekonomiju.\n"U uvjetima finansijske krize koju sada doživljava svijet velika je zavodljivost jednostavnih rješenja", rekao je Putin, protiveći se zatvaranju nacionalnih privreda u agresivnom protekcionizmu i ograničavanju kretanja kapitala.\n"Naravno, mi moramo uvažavati realnost, ali strateški, izolacionizam uopće nije naš izbor", istaknuo je ruski premijer, založivši se za dosljedno umanjenje barijera za vanjskoekonomsku djelatnost i za formiranje fer i transparentnih pravila igre u svjetskoj privredi i finansijama.\n"Rusija će i dalje biti dosljedni pristalica razvoja integrativnih procesa", rekao je Putin i naveo da su prioritetni pravci formiranje carinske unije Rusije, Bjelorusije i Kazahstana i jačanje Euroazijske ekonomske zajednice.\nPrema njegovim riječima, Rusija je i dalje zainteresirana za stupanje u Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) i nastavit će strpljivo i argumentirano sa potrebnim pregovorima, prenijela je agencija Itar-Tass.\n"Mi smo spremni i na dijalog s Evropskom unijom o novom Sporazumu o strateškom partnerstvu", rekao je ruski premijer dodajući da su u njemu uvijek značajno mjesto imali i imat će pitanja ekonomske saradnje.\n"Drugim riječima, namjeravamo razvijati i uzajamno korisne bilateralne ekonomske veze s našim tradicionalnim trgovinskim partnerima - zemljama Zajednice nezavisnih država, Evrope, Kinom, Indijom i SAD-om", rekao je Putin.


pink.rs | SNS Paraćin: Situacija neodrživa, hitno potrebni izbori\nOpštinski odbor SNS u Paraćinu saopštio je večeras, povodom uvreda koje su pripadnici privatnog obezbeđenja predsednika Opštine Saše Paunovića izneli na račun opozicionog odbornika Jedinstvene Srbije i atmosfere na današnjoj sednici, da je potrebno što hitnije raspisivanje vanrednih lokalnih izbora jer je trenutna politička situacija u opštini neodrživa.\nU saopštenju se navodi da je očigledno da se nad odbornicima vrši represija radi očuvanja na vlasti interesne grupe ljudi okupljenih oko Saše Paunovića i da DS-u u Paraćinu kupljeni odbornici više nisu garant vlasti pa istu održavaju metodima prisile i prinude.\nNapominje se da su na današnjoj sednici skupštine opštine odbornike opozicije sačekali pripadnici privatnog obezbeđenja Paunovića zajedno sa, kako kažu, lokalnim batinašima.\n- Da bi uopšte mogli da dođu do sale gde se sednice održavaju odbornici opozicije morali su da prođu kroz špalir uniformisanih pripadnika civilne zaštite i aktivista demokratske stranke koji su fotografisali odbornike opozicije - između ostalog navode saopštenju.\n- Saša Paunović, kandidat za potpredsednika demokratske stranke koja uživa manje od 2 posto podrške među građanima očigledno pribegava metodima svojih učitelja Đilasa, Jankovića i Jeremića pa primenjuje silu radi vlasti - ističu u SNS Paraćin.\nU saopštenju se navodi da je Paunović nedavno pozivao građane Srbije da krenu u nasilne proteste i smene legitimno izabranog predsedika Srbije Aleksandra Vučića, a da su pre toga njegovi funkcioneri i istaknuti članovi DS iz Paraćina pozivali su na javno vešanje Vučića na Terazijama.\n- Jasno je da je njegov cilj što bolje profilisanje među onima koji priželjkuju Srbiji i predsedniku Vučiću rumunski scenario pa zato i ne čudi što otvoreno finansira one kojima je to jedini politički program koji mogu da ponude građanima - zaključuje se u saopštenju.\nSNS Paraćin traži raspisivanje lokalnih izbora


Direktna Banka odobrava kredite za privredu u saradnji sa Ministarstvom finansija i NBS | Kamatica\nPočetna > pr-sadrzaj > Direktna Banka odobrava kredite za privredu u saradnji sa Ministarstvom finansija i NBS\nTekst objavljen: 20.05.2020 14:55\nDirektna Banka ad Kragujevac je sa Ministarstvom finansija Republike Srbije i Narodnom bankom Srbije potpisala Ugovor o garanciji Republike Srbije za kreditiranje privrede sa ciljem ublažavanja negativnih posledica pandemije\nKrediti za finansiranje tekuće likvidnosti i nabavku obrtnih sredstava su namenjeni domaćim pravnim licima i preduzetnicima, kao i privrednim gazdinstvima koja su registrovana u Agenciji za privredne registre i koja su klasifikovana kao preduzetnik, mikro, malo ili srednje privredno društvo.\nDirektna Banka odobrava ove dinarske kredite sa kamatnom stopom koju čini vrednost jedomesečnog Belibora + 2,50 odsto, odnosno vrednost tromesečnog Euribora + 3,00 odsto kada je reč o kreditima sa valutnom klauzulom. Krediti se plasiraju na period do 36 meseci, uz obavezan grejs period od 9 do 12 meseci. Maksimalni iznos kredita može biti do 25 odsto prihoda privrednog društva iz 2019. godine ili tri miliona evra.\nZahtev za ovu vrstu kreditiranja mogu da podnesu klijenti kojima je potreban novi kredit ili koji žele da zanove kredit koji imaju u Direktnoj Banci, i to do kraja tekuće godine.\nSberbank digitalna kampanja podrške klijentima iz segmenta male privrede\n„Krediti iz programa ekonomskih mera Vlade Srbije predstavljaju snažan oslonac i pružaju podršku ekonomskoj stabilnosti privrednih društava. Stvaranje uslova da se zadrži obim privrednih aktivnosti neophodan za očuvanje društvenog proizvoda, zauzima najviše mesto na listi prioriteta Direktne Banke. Društveno odgovorna, usmerena ka prosperitetu srpske ekonomije, Direktna Banka je angažovala sve svoje resurse u funkciji očuvanja i oporavka domaće privrede“ – zaključio je Dimitar Komlenović, direktor Sektora prodaje i sredstava.\nDirektna Banka je već započela sa prijemom i obradom zahteva za kredite iz ovog programa.\ndimitar komlenović pr sadržaj direktna banka krediti privredi nbs ministarstvo finansija


OK Niš dobio novog trenera, bivši igrač novi šef struke\nIzvor: JužneVesti.com, 30.Avg.2018, 15:14\nDosadašnjeg trenera Odbojkaškog kluba Niš Dragana Svetozarevića, koji je član stručnog štaba reprezentacije Slovenije, zameniće nekadašnji igrač niškog tima Mario Majcan, odlučio je Upravni odbor OK Niša.\nTridesettrogodišnji trener i nekadašnji tehničar Niša Mario Majcan preuzeo je mesto trenera prvoligaša iz "Čaira", a dosad je odradio dva treninga sa timom. U planu su i neke pripremne utakmice ili odlazak na turnir.\nPovratak >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << u Superligu je prioritet, a mislim da to neće biti problem uz adekvatna pojačanja. Ima par ekipa koje imaju iste ambicije i videćemo kako će biti na terenu. Već duže vreme smo u pregovorima, a sada su se poklopile kockice - kaže Mario Majcan.\nDosadašnji trener Niša Dragan Svetozarević, koji je član stručnog štaba reprezentacije Slovenije, na pripremama, a očekuje ga i Svetsko prvenstvo pa će biti odsutan do 25. septembra. Prvu utakmicu u novoj sezoni Nišlije će igrati četiri dana kasnije, pa je zato Upravni odbor kluba, čiji je i Svetozarević član, odlučio da vođenje treninga i ekipe preuzme mladi strateg.\nDogovorili smo se i sa Draganom Svetozarevićem da premostimo vreme tokom kog je odsutan i tako se odlučili za Majcana. Dali smo priliku našem, niškom detetu, znam da ovde nismo mogli bolje rešenje da nađemo - rekao je Milan Pešić, član Uprave kluba.\nPrvi meč u novoj sezoni Niš će igrati 29. septembra protiv Ribnice u Kraljevu, a nedelju dana kasnije na svom terenu će ugostiti Kosovsku Mitrovicu.\nPodsetimo, igrači Niša su počeli su pripreme 16. avgusta, a u tim su na jednogodišnjoj pozajmici iz solunskog PAOK-a došli tehničar Rikardo Kalvo i primač Adalberto Tronkoso Tores.\nOkRadio.rs: Razvod: Radnik ostao bez TRENERA\nJužneVesti.com: Radnik smenio trenera Dodića\nSportske.net: Kola krenula nizbrdo nakon pobede nad Partizanom, smenjen Dodić\nJUGpress.com: Surduličani raskinuli saradnju sa trenerom Dodićem


Predao se balkanski Eskobar - Sputnjik Srbija\n00:47 15 Maj 2021\n19:26 15.01.2019 Preuzmite kraći link\nJedan od najtraženijih albanskih krijumčara drogom Kljement Baljilji predao se danas policiji, nakon što je tri godine proveo u bekstvu i posle desetak bezuspešnih policijskih akcija njegovog hapšenja.\nBaljilji, kog su mediji prozvali „balkanskim Pablom Eskobarom“, izbegava hapšenje od maja 2016. godine, zahvaljujući navodnim političkim vezama i mreži podrške koju je razvio u Sarandi, gradu na jugu Albanije.\nU februaru 2017. godine pod pritiskom zapadnih saveznika Albanija je hapšenje Baljiljija stavila među prioritete, s obzirom da se njegov „lanac droge“ proširio na teritorije susednih zemalja i NATO saveznika.\nAlbanski ministar unutrašnjih poslova Sander Lešaj izjavio je novinarima da je predaja Baljiljija rezultat „sveobuhvatne, duge i kompleksne operacije sprovedene u saradnji sa albanskim partnerima“.\nUpitan šta je Baljiljiju ponuđeno za predaju, Lešaj je odgovorio: „Zagarantovan fer-pravni postupak“.\nNa hapšenje Baljiljija više puta je pozivao i američki ambasador u Tirani Donald Lu, zbog čega je albanski premijer Edi Rama pozvao policiju da se postara da on bude u pritvoru pre dolaska Luovog naslednika, preneo je Rojters.\nBaljilji odbacuje optužbe, a u javnosti se pojavio kada ga je grčka policija u saradnji sa američkom agencijom za borbu protiv droge optužila za transport 700 kilograma kanabisa u Grčku. Uskoro posle toga je počeo da se krije.\nBaljilji ima dvojicu advokata, jednog u Grčkoj i drugog u Albaniji, a obojica smatraju da dokazi protiv njihovog klijenta nisu dovoljno jaki, preneo je Tanjug.\nAlbanski premijer Edi Rama je izjavio da hapšenje Baljiljija predstavlja „veliki korak u borbi protiv organizovanog kriminala“.\nKljement Baljilji, Albanija


Linta: Hrvatska da ukine penzije ustašama\nIsplata penzija ustašama i domobranima predstavlja dokaz da je današnja Hrvatska "više naslednica genocidne Nezavisne Države Hrvatske a manje ZAVNOH-a i Socijalističke Republike Hrvatske", smatra predsednik Koalicije udruženja izbeglica Miodrag Linta.\nOn takođe apeluje na Evropsku uniju, Savet Evrope, OEBS i međunarodnu javnost da zahtevaju od Hrvatske da "ukine penzije ustaškim zločincima i da se nizom konkretnih mera, a ne samo deklarativno, nedvosmisleno ogradi od NDH".\nLinta tvrdi da nije iznenadjen činjenicom da Hrvatska više od 20 godina isplaćuje penzije za više od 13.000 ustaša, domobrana i članova njihovih porodica, dodajući da veliki deo hrvatskog društva i dalje veruje da je NDH bila temelj stvaranja današnje Hrvatske iako u Ustavu formalno-pravno piše drugačije.\n- To potvrdjuje više činjenica - navodi Linta i dodaje da je bivši hrvatski predsednik Franjo Tuđman dozvolio povratak ustaškoj emigraciji i da su za vreme rata 90-tih masovno rušeni partizanski spomenici a hrvatski vojnici su pevali ustaške pesme i na uniformama imali ustaške simbole.\nZatim je, kako dodaje Linta, proterano pola miliona Srba i uništen veliki deo srpske imovine i kulturne baštine (knjige, muzeji, biblioteke, crkveni objekti...).\n- Takodje, učenici u hrvatskim školama ne uče da je u Jasenovcu postojao dečji logor u kojem je usmrćeno preko 20.000 srpske, romske i jevrejske dece do 14 godina kao i da su postojali logori za decu u Sisku, Jastrebarskom, Križevcima i Đakovu - navodi Linta.\nOn ističe i da "od ulaska Hrvatske u Evropsku uniju u hrvatskom društvu ponovo jača proces fašizacije i ustašizacije, odnosno mržnje i nasilja prema svemu što je srpsko".\nKao konkretne mere koje bi Hrvatska trebalo da sprovede, Linta navodi povratak otetih imovinskih prava proteranim Srbima, procesuiranje brojnih ratnih zločina nad Srbima, prestanak stalnih hapšenja, privodjenja, pokretanja istraga i podizanja optužnica protiv Srba, kao i sankcionisanje veličanja ustaške ideologije i izmenu nastavnih programa u školama.\nLinta: Ustaški pozdrav postao uobičajna pojava\nLinta: Škoro potvrdio da je "otvoreni ustaša" i naslednik NDH


eu.me - Crna Gora i Kosovo imaju odličnu saradnju u korištenju evropskih fondova za prekograničnu saradnju\nCrna Gora i Kosovo imaju odličnu saradnju u korištenju evropskih fondova za prekograničnu saradnju\nčetvrtak, 30 novembar 2017 12:04\nSagovornici su se saglasili da su dvije države u okviru bilateralnog programa uspješno sprovele zajedničke projekte u okviru Ipe I, koji su donijeli unapređenje i finansijska sredstva stanovništvu pograničnog područja za poljoprivredu, turizam i zaštitu životne sredine, ukupne vrijednosti 3,7 miliona eura. Takođe, razmotrili su dinamiku budućih aktivnosti u okviru ovog i narednog poziva u sklopu Ipe II.\nSagovornici su istakli da je Program prekogranične saradnje između Crne Gore i Kosova za period 2014‐2020 jedan od najnaprednijih na Zapadnom Balkanu podsjećajući da je u toku evaluacija projekata iz Prvog poziva. Naročito su izrazili zadovoljstvo zbog podrške ugovornog tijela i Zajedničkog tehničkog sekretarijata koje se nalazi u Crnoj Gori.\nMinistar Pejović je prenio da Kosovo može računati na podršku Crne Gore u svim oblastima procesa pristupanja, te da će članovi pregovaračke strukture svoje znanje i iskustvo rado podijeliti s kolegama iz kosovskih institucija.\nOn je istakao da je veoma bitno iskoristiti nedavno potpisani Bilateralni i Sporazum o partnerstvu kojim su se stekli uslovi za objavljivanje Prvog poziva i početak sprovođenja Programa prekogranične saradnje između Crne Gore i Kosova za period 2014‐2020, kojim su opredijeljena ukupna finansijska sredstva od 8,4 miliona eura.\n„Ovaj program će imati direktan uticaj na poboljšanje standarda i kvaliteta života ljudi u programskom području kroz ekološki održiv i socijalno sveobuhvatan ekonomski razvoj regiona, uz poštovanje njenog zajedničkog kulturnog i prirodnog nasljeđa“, ocijenio je ministar Pejović.\nMinistar Todosijević je istakao da je saradnja sa Crnom Gorom u procesu pristupanja veoma značajna, imajući u vidu dosadašnje iskustvo i rezultate koje je crnogorski pregovarački tim ostvario. On je posebno ukazao na značaj ekspertske podrške u oblasti vladavine prava i korištenja Ipe. U tom kontekstu je naglasio da će intenziviranje saradnje u dijelu korištenja Ipe doprinijeti snaženju administrativnih kapaciteta i uspješnom sprovođenju reformi na putu prema EU.\nCiljani poziv za dostavljanje predloga projekata u okviru Interreg-IPA programa prekogranične saradnje za Italiju, Albaniju i Crnu Goru 2014-2020…


Usvojen budžet Općine Bužim za 2021. godinu - mojusk.ba\nJuče je održana III redovna sjednica Općinskog vijeća Općine Bužim, na kojoj je usvojen predloženi budžet Općine Bužim za 2021. godinu u iznosu od 8.635.000.00 KM, a usvojena je i Odluka o izvršavanju budžeta Općine Bužim za 2021.godinu.\nPored budžeta i odluke o izvršavanju budžeta vijećnici su na sjednici usvojili i Odluku o dodjeli općinskih priznanja i odlikovanja općine Bužim za 2020.godinu, Nacrt odluke o organizaciji organa uprave, odluku o utvrđivanju prava na oslobađanje plaćanja naknada za branioce i članove njihovih porodica, Odluku o raspisivanju izbora u Mjesnim zajednicama i niz drugih odluka i zaključaka.\n“Danas smo usvojili najvažniji dokument za našu lokalnu zajednicu koji je preduslov funkcionisanja općinske uprave u ovoj godini kako bi na vrijeme mogli započeti planirane projekte. Budžet ima socijalni karakter, ali je u isto vrijeme razvojni, jer su znatno povećana sredstva za kapitalne infrastrukturne projekte. Prije svega, mislim na rekonstrukciju ulica i puteva u svim Mjesnim zajednicama gdje su ugrađena finansijska sredstva od strane građana za izgradnju lokalne putne mreže kao što je to bilo i prethodne godine. Pored putne mreže ove godine u budžetu su planirana sredstva za izgradnju Vatrogasnog doma, grant za poljoprivredu i privredu, kanalizacioni sistem, vodosnabdijavanje, prevoz učenika, podršku sportskim kolektivima, boračkim udruženjima i kulturnim radnicima. Posebno moram naglasiti da su ove godine planirana sredstva po osnovu prava na oslobađanje plaćanja naknada za gradnju borcima i članovima njihovih porodica. Moram istaći da su prošle godine završeni skoro svi planirani putni pravci. U 2021.godini preostaje nam da se zajedničkim snagama uključimo prema višim nivoima vlasti kako bi obezbijedili dodatna sredstava za izgradnju lokalnih puteva i ostalih značajnijih infrastrukturnih projekata. Sa sigurnošću mogu kazati da će se, ako Bog da svi putevi koji su u budžetu za 2021.godinu, a njih je ukupno 87, i uraditi na zadovoljstvo svih naših građana koji su prikupili i uplatili značajna sredstva“.– kazao načelnik Merudin Nanić nakon održane sjednice Općinskog vijeća.\n–“Vrlo je bitno da smo ovako rano uspjeli usvojiti budžet kako bi se na vrijeme pripremili za predstojeću građevinsku sezonu i otpočeli pripreme za brojne projekte koji su se našli u ovogodišnjem budžetu. Uvjeren sam da je budžet realan i da će se u potpunosti izvršiti, a na nama je da svi zajedno tražimo dodatna sredstva sa viših nivoa vlasti”.-istakao je predsjedavajući OV Bužim Suvad Šahinović.\nU nastavku možete pogledati kompletan snimak sjednice:\nUSKbudžet, Općina Bužim


Marina i Đorđe na Svetskom karate šampionatu u Španiji\nObjavljeno 06.11.2013. u 08h\nNacionalna selekcija Srbije će od 8. do 10. novembra braniti boje Srbije na Svetskom prvenstvu za kadete, juniore i mlađe seniore (do 21.god.). Usastavu nacionalne selekcije nalaze se i dvoje takmičara iz našeg regiona, kao i najbolji srpski arbitar, sa najvećim sudijskim zvanjem Milan Kovačević.\nMarina Radičević, član Karate kluba „Zadrugar“ iz Lazareva, nastupa u kadetskoj konkurenciji u sportskim borbama preko 54 kg. Debitant je na evropskoj i svetskoj sceni. Osvajač je mnogobrojnih medalja na međunarodnim takmičenjima i nacionalnim šampionatima. Jedna je od najperspektivnijih mladih takmičarki u Srbiji.\nĐorđe Salapura, član Karate kluba Zrenjanin, nastupa u kadetskoj konkurenciji u sportskim borbama do 70 kg. Aktuelni je kadetski vicešampion Evrope i osvajač bronzane medalje na Balkanskom prvenstvu. Osvajač je mnogobrojnih medalja na međunarodnim takmičenjima i nacinalnim šampionatima. Jedan je od najperspektivnijih mladih takmičara u Srbiji.\nSvojim radom u klubu i rezultatima Đorđe i Marina su apsolutno zaslužili da budu sudionici ovog šampionata. Oni su sigurno budućnost karatea ne samo u Zrenjaninu, već u celoj Srbiji.\nTagovi:Đorđe Salapura, juniori, kadeti, karate, Karate, Karate klub Zadrugar, Karate klub Zrenjanin, Marina Radičević, Milan Kovačević, reprezentacija Srbije, Španija, Svetsko prvenstvo


Sajam medija i Sajam obrazovanja od 25. do 29. oktobra - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sajmovi » Sajam medija i Sajam obrazovanja od 25. do 29. oktobra\nKatarina Vidaković 18. oktobar 2017. Sajmovi Postavite komentar\n„Obrazovana Srbija, uspešna Srbija“ slogan je 48. Sajma obrazovanja i nastavnih sredstava. Pored promovisanja učenja kao doživotnog procesa i ukazivanja na značaj školovanja i usavršavanja, izlagački program obuhvata sve što je potrebno za opremanje i rad vaspitno-obrazovanih ustanova – od predškolskih do institucija visokog obrazovanja.\nSajam obrazovanja bavi se svim segmentima prosvetnog sistema: formalnim i neformalnim obrazovanjem, doživotnim učenjem, transferom znanja, inkluzivnim obrazovanjem, negovanjem talenata, međunarodnom saradnjom. Izlagačka ponuda je veoma raznolika i sveobuhvatna – od školskog nameštaja i nastavnih sredstava, do školskog pribora i potrošnog materijala. Namenjen je obrazovno-vaspitnim ustanovama, predstavnicima ministarstava i lokalnih samouprava koje se bave obrazovanjem, vlasnicima knjižara, učenicima, studentima ali i širokoj publici.\nSajam medija „Media market“ biće smešten u Hali 3, a Sajam obrazovanja u Hali 2 i Hali 3a Beogradskog sajma.\nTagovibeogradski sajam media market sajam medija sajam obrazovanja\nPrethodni U bioskopima: Sneško\nSledeći Fudbal: Super liga Srbije, 14. kolo


Kremlj: Prerano govoriti o vremenu i mjestu sastanka Putina i Bajdena – Borba\nKremlj smatra da je prerano govoriti o konkretnom datumu i mjestu održavanja mogućeg sastanka predsjednika Rusije Vladimira Putina i američkog predsjednika Džozefa Bajdena, budući da je riječ o novom predlogu američke strane koji će se proučavati.\nNa pitanje da li Kremlj zna gdje i kada bi mogao da se održi sastanak Putina i Bajdena portparol ruskog predsjednika Dmitrij Peskov da je „još uvek preuranjeno da se govori o ovom sastanku u smislu konkretnih detalja. Ovo je novi predlog i on će se proučavati, izvršiće se analiza“.\nPeskov je podsjetio da su se lideri u telefonskom razgovoru složili da će se tema pripreme takvog sastanka razmatrati preko diplomatskih kanala. On je dodao da posle toga može da se razgovara o nečem konkretnijem.\nIstovremeno, portparol Kremlja je primijetio da strane za sada ne planiraju spisak tema za diskusiju, jer se još ne vrše nikakve pripreme za ovaj sastanak.\n„Stoga je još uvijek preuranjeno postavljati ovakva pitanja“, ponovio je Peskov.\nU Kremlju nisu komentarisali pitanje da li će ruska strana zahtijevati izvinjenje zbog izjave Džozefa Bajdena tokom pripreme sastanka predsjednika dveju zemalja.\nPutin i Bajden su u utorak održali drugi telefonski razgovor od inauguracije američkog predsjednika. Kako je saopštio Kremlj, predsjednici su detaljno razgovarali o stanju bilateralnih odnosa i nizu međunarodnih pitanja. Bijela kuća je navela da je Bajden predložio Putinu da u narednim mjesecima održe lični sastanak „u trećoj zemlji“.\nPodsjetimo, američki predsjednik Džozef Bajden je u intervjuu za „Ej-Bi-Si“ izjavio da će rusko rukovodstvo morati da „plati cijenu“ u vezi sa pokušajima miješanja u američke izbore, koje se pripisuje Moskvi. Osim toga, šef Bijele kuće potvrdno je odgovorio na pitanje da li Putina smatra „ubicom“. Predsjednik Rusije Vladimir Putin je, reagujući na tu izjavu, američkom lideru poželio dobro zdravlje. Kasnije je predložio Bajdenu javnu onlajn diskusiju.\nNjemačka ministarka o ruskoj „provokaciji“: NATO i Ukrajina neće učestvovati u toj igri


Pjongjang preti Vašingtonu odmazdom\nSeverna Koreja zapretila je danas da će se Beloj kući osvetiti ukoliko je SAD kazne za hakerske napade na američku kompaniju Soni što je dovelo do trenutnog povlačenja premijere američkog filma "Intervju".\nSamsung smanjuje broj modela do 30 odsto\nJužnokorejski proizvođač elektronike Samsung smanjiće naredne godine broj modela smartfona, preneo je Vol strit džornal.\nPjongjang razvio podmornicu sa balističkim raketama\nSeverna Koreja je razvila podmornicu koja ima mogućnost ispaljivanja balističkih raketa, saopštili su danas izvori iz južnokorejske vlade.\nRazmena vatre na granice dve Koreje\nPripadnici graničnih jedicina Južne i Severne Koreje razmenili su danas vatru, drugi put za manje od 10 dana, saopštila je južnokorejska vojska.\nUbio se zvaničnik zadužen za bezbednost tragičnog koncerta u Južnoj Koreji\nZvaničnik koji je bio zadužen za bezbednosne mere na koncertu na otvorenom održanom u Seongnamu, južno od prestonice Selua, na kome je zbog rušenja ventilacione rešetke poginulo 16, a teško povređeno 10 osoba, počinio je samoubistvo...\nNova razmena vatre između Severne i Južne Koreje\nIzmeđu Severne i Južne Koreje danas je došlo do razmene vatre, nakon što je iz Severne Koreje gađan balon sa propagandnim materijalom u blizini pograničnog južnokorejskog grada Jeončeona.\nDrugi po rangu rukovodilac Severne Koreje i jedan broj visokih zvaničnika te zemlje sastali su se danas s južnokrejskim liderima, a susret lidera dve zemlje na najvišem nivou u poslednjih pet godina mogući je znak da obe strane teže izgradnji...\nJapanski plivač izbačen sa Azijskih igara zbog krađe\nJapanski plivač Naoja Tomita izbačen je sa Azijskih igara zbog krađe fotoaparata na bazenu u Inčeonu u Južnoj Koreji, prenele su danas svetske agencije.


Tanjug 15. oktobra 2021. 19:29\nNOVI SAD – Naučno-tehnološki park Novi Sad (NTP) podsetio je večeras u saopštenju startap timove i kompanije da u ponedeljak 18. oktobra 2021. ističe rok za prijavu za članstvo u NTP-u Novi Sad.\nPravo učešća na javni poziv imaju registrovani privredni subjekti i startap kompanije sa registrovanim delatnostima u oblasti razvoja novih inovativnih proizvoda, navodi se u saopštenju.\n„Pozivamo sve potencijalne preduzetnike koji imaju ideje za razvoj novih proizvoda, usluga i tehnologija potrebnih tržištu da pošalju svoje prijave i omoguće najkvalitetnije uslove za razvoj i imlementaciju svojih proizvoda“, navode iz NTP.\nZgrada NTP je pametna zgrada koja će imati implementiran Building Menagement Systems koji ne samo da kontroliše svu tehniku i elektorniku unutar objekta, već i vodi računa o rasveti, grejanju, hlađenju, ventilaciji, nadzoru, kao i protivpožarnim sistemima.\nSvojim radom NTP će razviti programe i usluge prilagođene potrebama kompanija u različitim fazama razvoja, kroz nove inicijative koje podstiču sinergiju tehnologije i biznisa.\n„Detalje konkursa i prijavu možete pronaći na sajtu Naučno-tehnološkog parka Novi Sad https://ntpns.rs/javni-poziv-startup-kompanijama/. Za dodatne informacije i pitanja budite slobodni da nas kontaktirate putem mejla: javnipoziv@ntpns.rs“, dodaje se.


Ruski raketni sistem „Pancir S“ prikazan tokom zajedničke srpsko-ruske vojne vežbe na vojnom aerodromu Batajnica, Srbija, 25. oktobra 2019.\n„Ugovor za ’Pancir S1’ je komercijalni, mi smo platili i treba da dobijemo taj sistem za modernizaciju naše vojske, i to je u redu, ali to se plaća narodnim parama. To je sredstvo koje treba da uđe u naoružanje Vojske Srbije, a nije deo nečega što neko može da svojata, pojedinac ili partija, pa da kaže – e mi smo vam jedini za to zaslužni“, pojašnjava Radić.\nPoseta ruskog ministra odbrane Srbiji i sastanci sa zvaničnicima u Beogradu, sa kojih je poručeno da će Srbija i Rusija „dodatno unaprediti“ saradnju u oblasti odbrane, aktuelizovala je pitanje nabavke naoružanja Srbije iz Rusije, ali i pitanje naoružavanja Srbije i izdvajanja za odbranu.\n„Ne mora da znači da su prepoznati bilo kakvi izazovi i pretnje, već je prepoznata potreba da se, tako kažemo popularno, ’zakrpi Vojska’. Sa druge strane, cela priča o trci o naoružanju je malo preterana i opasno je nasedati na sve te senzacionalističke natpise budući da sve zemlje imaju svoje razloge zašto nabavljaju određene, i to vrlo male količine naoružanja“, ističe Đokić.\nZa to vreme iz Evrope je od „Erbasa“ nabavljeno pet helikoptera H-145M koji su, prema rečima predsednika Srbije Aleksandra Vučića, plaćeni od 11 do 13 miliona evra po komadu, dok cenu ruskih helikoptera nije precizirao.\nKoliko Srbija zaista plaća vojnu opremu iz Rusije i remont ruskog polovnog naoružanja i vojne opreme, kao i to koliko vrede ruske donacije Vosjci Srbije – pitanja su na koja zvanične institucije i predstavnici izvršne vlasti nikada nisu dali konkretan odgovor.\n„Država Srbija se u ovom trenutku vodi kao da je privatno vlasništvo. Mi imamo sada jednu vrlo neobičnu situaciju, koja drastično odudara od prakse u Evropi. To je prikrivanje svega što se dešava u vezi nabavke naoružanja i vojne opreme, osim kada se nekome prohte da to objavi jer izgleda simpatično za medije“, ocenjuje Radić.\nMinistarstvo odbrane Srbije i dalje ne odgovara na upit RSE upućen još u avgustu 2019. tim povodom, proglasivši podatke o donacijama iz Rusije i Belorusije tajnim, uprkos rešenju Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti da je Ministarstvo odbrane dužno da podatke dostavi.\nU oceni budžeta za 2020. Fiskalni savet navodi da „za razliku od Ministarstva unutrašnjih poslova, čiji je kapitalni budžet detaljno prikazan u budžetskoj dokumentaciji, budžet Ministarstva odbrane nije transparentan i pored toga što je preko dva puta veći od policije“.\nPolitika održiva ukoliko je Srbija poštena u vezi sa svojim namerama: Katarina Đokić


FBiH: U protekla 24 sata registrirana 482 slučaja COVID-19, prijavljena 3 smrtna ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirana 482 slučaja COVID-19, prijavljena 3 smrtna ishoda\nObjavljeno: 18.09.2021 ; Ažurirano: 18.09.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 2.467 uzoraka, od kojih su 482 pozitivna na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 836.835 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 147.473 osobe.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljena su 3 smrtna ishoda u Kantonu Sarajevo, dok je 1 smrtni ishod prijavljen retroaktivno. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.812.


18. новембра 2018., 11:51\nIgralište u bloku kod „Parnjače“\nU okviru programa Direkcije na redovnom održavanju urbanog mobilijara na teritoriji grada Valjeva za tekuću godinu, postavljeni su rekviziti za igru u blokovskom naselju kod Parnjače u Pantićevoj ulici.\nNove table za koševe i mreža za odbojku\nPostavljene su nove table za koševe na igralištu u MZ Sedlari kao i nova mreža za odbojku na terenu na Bairu.\nPostavljanje novog urbanog mobilijara na teritoriji Valjeva\nPostavljanje novog mobilijara na teritoriji Valjeva\nDirekcija sprovodi renoviranje, zamenu, odnosno instalaciju novih predmeta i struktura urbanog mobilijara.\nPo planskom uređenju, do sada su građanima stavljeni na raspologanje:\nNove klupe kod spomenika pilotu Milenku Pavloviću,\nPostavljene su kante za otpatke na Divčibarama,\nIzvršena je zamena dotrajalih i oštećenih panela na autobuskum stajalištima,\nKontejneri u gradu su „presvučeni“ zaštitno-dekorativnim panelima,\nPostavljene su table teritorije Grada u Osladiću i Podbukovima.\nNovi koševi u naselju Bair, na Studentu i Pećini\nNa sportskom igralištu K.K.Student izvršena je rekonstrukcija košarkaške konstrukcije i postavljanje dva nova zglobna obruča.\nI igrališta u naselju Bair i parku Pećina sada imaju nove koševe i spremno čekaju mlade sportiste.\nObnovljena dečija igrališta\nU naseljima Oslobodioci Valjeva, Zbratimljeni gradovi i Sretena Dudića završena je popravka dečijih igrališta i nabavka rekvizita – tobogani, ljuljaške, klackalice,…\nNovi izgled starog parka\nU parku kod „Zelene pijace“, dobro poznatom svim Valjevcima, završena je popravka starih i montaža novih parkovskih klupa.


Austrija planira formiranje centara za prihvat izbeglica van EU\nIzvor: NoviMagazin.rs, 13.Jun.2018, 10:43\nAustrija sa nekoliko zemalja EU planira da osnuje centre za prihvat migranata van Unije gde bi im bila pružena zaštita ali ne i šansa za bolji život, rekao je sinoć austrijski kancelar Sebastijan Kurc.\nUpitan na javnoj televiziji ORF o postojanju takvog projekta on je rekao da su u toku napori da se van EU formiraju centri za zaštitu gde >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << mogu da budu smeštene izbeglice ali gde im ne bi bio ponuđen "bolji život u centralnoj Evropi".\n"To je projekat na kome radimo s malim brojem država vrlo poverljivo da bi povećali njegovu izvodljivost", rekao je Kurc za ORF.\nKurc, konzervativac koji vlada sa ekstremnom desnicom, nije precizirao kome bi bili namenjeni ti centri ali njegov danski kolega Lars Loke Rasmusen nagovestio je prošle nedelje da razgovara sa nekim zemljama, uključujući i Austriju, o otvaranju "zajedničkih centara" namenjenih migrantima koji nemaju uslov da traže azil u EU ili kojima su odbijeni zahtevi za azil.\nKoalicija desnice i ekstremne desnice na vlasti u Austriji od kraja 2017, kao jedan od svojih prioriteta navela je sprovođenje restriktivne migrantske politike. Vlada takođe želi da učini Austriju manje privlačnom za tražioce azila i da ubrza proterivanja onih kojima je azil odbijen. Vraćanje se komplikuje zbog nepostojanja sporazuma o readmisiji s brojnim zemljama.\nRadio Slobodna Evropa: Austrija planira formiranje centara za prihvat izbjeglica van EU\nPoverljiv plan: Migrante u Evropu, ali van EU. A tu smo mi\nBeč -- Nakon danskog premijera, i austrijski kancelar Sebastijan Kurc pomenuo da se vode pregovori da se u Evropi, ali van EU, napravi centar za prihvat migranata...Kurc je za javnu televiziju ORF objasnio da na tom planu radi Austrija zajedno sa nekoliko zemalja, a njegova suština je da se osnuje...


Aleksej Stepanov – misija SMART\nRođen je u Kikindi 1988. godine, gde je završio osnovnu školu i gimnaziju.\nOd 2006. do 2012. godine studirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu (opšti smer) i univerziteta u Luksemburgu (pravo Evropske Unije).\nBogato neformalno obrazovanje omogućilo mu je da postane predavač i trener u nekoliko oblasti.\nTokom 2010. i 2011. godine u okviru Nacionalnog demokratskog instituta (NDI) sa uspehom je završio trening za trenere „Civics 1.01“ i postao trener građanskog aktivizma i političkih veština. Takođe, u istom periodu pohađao je Program reforme izbornog zakonodavstva u Srbiji i stekao kvalifikaciju saradnik za rad na usaglašavanju izbornog zakonodavstva u Srbiji.\nTokom 2011. godine u okviru NDI završio je napredni program za trenere „Razvoj praktičnih politika i rodna ravnopravnost na lokalnom nivou“.\n2012 i 2013. godine završio je program za trenere i predavače političke teorije i prakse Fondacije Fridrih Ebert.\nOd 2010. godine za Fond ‘’Dr Zoran Đinđić’’ kontinuirano radi na pripremi takmičara/ki kvalifikacionih takmičenja „Besede u Zoranovu čast“ (kao trener komunikacijskih veština, pisanja i interpretacije govora).\nOd 2011. godine do danas kao trener i predavač radio je na više od 50 omladinskih programa i projekata podržanih od strane Evropske Komisije (na teme: komunikacija, strateško planiranje, organizaciono upravljanje, pisanje predloga projekata, građanski aktivizam).\nOd 2012. do 2015. godine radio je na “Nedelji socijaldemokratije” Fondacije Fridrih Ebert, na poziciji koordinatora trenerskog tima, a tokom 2013. i 2014. godine na „Univerzitetu socijaldemokratije“, na poziciji predavača za izborno zakonodavstvo u Srbiji.\nOd 2013. godine u okviru programa „Akademija ženskog liderstva“ radi kao trener veština komunikacije, pisanja govora, javnog nastupa i strateškog planiranja.\nDanas je izvršni direktor nevladine organizacije „Centar za studije socijalne demokratije“.\nPobednik je nacionalnog takmičenja „Besede u Zoranovu čast“.


Potpisan Ugovor: Podrška razvoju preduzetništva žena - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nGradonačelnik Draško Stanivuković i direktor USAID/INSPIRE programa Jasmin Bešić potpisali su Ugovor o realizaciji projekta Podrška marginalizovanim grupama žena u razvoju biznisa, koji se odnosi na kreiranje fonda za žensko preduzetništvo u ukupnom iznosu od 80.000 KM.\nProjekat će zajednički finansirati Grad Banja Luka i USAID/INSPIRE program u iznosu od po 40.000 KM.\nGradonačelnik Stanivuković kazao je da svi projekti koji se odnose na zaštitu ljudskih prava su jako važni.\n-To je ono što je suština naše borbe, sva ljudska prava – poručio je gradonačelnik.\nZnačajno je, kako je naglasio – da bilo koja institucija, u ovom slučaju Grad – prepoznaje sve one koji su marginalizovani među nama, one koje iz raznih objektivnih poteškoća nisu tako primjetni u društvu i kojima je potrebna naša podrška.\n-Imamo dosta razvijene pravilnike koji će prepoznati one kojima je to najpotrebnije, a mi smo uvjereni da veliku grupu marginalizovanih žena ćemo prepoznati i na ovaj način pomoći – kazao je grdaonačelnik Stanivuković.\nOn je zahvalio partnerima na projektu za podršku, ističući da Grad ima odličnu saradnju sa USAID-om na više projekata.\nKroz ovaj fond, kako je kazao direktor USAID/INSPIRE program Jasmin Bešić – finansiraće se preduzetništvo žena koje su na neki način na margini društva, bilo da su žrtve nasilja, bilo da imaju neki oblik invaliditeta, u porodici nekog sa invaliditetom ili neki drugi oblik marginalizovanosti.\nIstakao je da će osim finansijskog ulaganja u ovaj program podržati izradu strategije preduzetništva grada Banje Luke i raditi na treninzima zaposlenih Gradske uprave kako bi na najbolji način pomogli dobitnicama podrške.\n-U ovom krugu podržavamo deset lokalnih zajednica od 40 prijavljenih i Grad Banja Luka je jedna od njih – zaključio je on, navode iz Gradske uprave.


GRAD: Potpuna je neistina da ćemo se zadužiti - InfoVranjske\nGRAD: Potpuna je neistina da ćemo se zadužiti\nPovodom informacija o tome da Grad Vranje navodno nastavlja da se zadužuje, saopštenjem se oglasilo rukovodstvo Grada.\nPošto je tu informaciju, koju su, recimo, “kolege” sa OK radia blagoizvolele nazvati glasinom, objavio portal Info Vranjskih, saopštenje prenosimo u celini, a odgovor redakcije možete pročitati u posebnoj vesti.\nPotpuno su netačni navodi da Grad Vranje planira zaduživanje od 6 miliona evra kod Komercijalne banke, kako bi se “zakrpile rupe u budžetu”.\nOdluka o zaduživanju, koja je usvojena na sednici lokalnog parlamenta u iznosu od 100 miliona dinara, odobrena je od strane Ministarstva finansija.\nIznos će biti namenski iskorišćen za finansiranje infrastrukturnih projekata, poput vrtića u naselju Raška i izgradnje gradskih saobraćajnica, uz strogu kontrolu kretanja kreditnog zaduženja.\nČesto se zaboravlja da je aktuelno rukovodstvo, u nameri da stabilizuje gradske finansije, vratilo dugovanja u iznosu od skoro 700 miliona dinara iz perioda do 2016. godine.\nČinjenica je da je u ovom trenutku budžet grada stabilan, kao i da se sva plaćanja prema poveriocima obavljaju na vreme.\nŠto se tiče tvrdnji da se Grad Vranje navodno našao na crnoj listi Ministarstva energetike i rudarstva, jer nije konkurisao određenim projektima, radi se, takođe, o neistinama.\nGradsko veće je nedavno raspisalo Javni poziv za učešće privrednih subjekata u sprovođenju mera energetske sanacije, čiji je cilj upravo unapređenje energetske efikasnosti i povećano korišćenje obnovljivih izvora energije u domaćinstvima na teritoriji grada Vranja.\nOvaj projekat je podržan upravo od strane Ministarstva rudarstva i energetike u visini od 2,4 miliona, dok je Grad Vranje izdvojio 2,5 miliona dinara.\nNadležno ministarstvo je, takođe, odobrilo i sredstva u visini od 20 miliona dinara za unapređenje energetske efikasnosti vrtića “Dečja radost”, dok je za vrtić u Vranjskoj Banji odobreno 11,5 miliona dinara.\nUgovor o finansiranju projekta Gradu Vranju uručila je upravo ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, što najbolje pokazuje kakav je odnos lokalne samouprave i nadležnog ministarstva – navodi se u saopštenju rukovodstva Grada.\nGrad Vranje zaduživanje\nHANSKI SSP: Selo gori, a Krkobabić se češlja\nRadnici Geoksa od 5. avgusta i ZVANIČNO NA ULICI\nSSP: Na delu OZBILJNO NEGOVANJE LUDILA\nPa kam odgovar?\nZupe i Jova preletači, vuci u jagnjećoj koži\nPostovana gospodo izabranici naroda.Zao mi je sto ovako pisem ali nemoc je cudo al pak moc nema granice.Sahranili ste ovj grad ako se uopste moze nazvati gradom a realno vise lici na posle ratno razoreno mesto.Ja se svakog dana pitam sta to nije uredu sa nama kolektivno i nikako do odgovora da dodjem.Valjda ima nade za ove mlade ljude sto svakodnevno odlaze zard normalnog zivota.Hvala svima koji uporno glasaju da nam odu.\nPitam se sta nam se desilo i sta moze toliko da zaslepi coveka pa da mirno gleda kako mu se gasi ognjiste i tvrdi ja je sve uredu.Videcemo koliko smo uporni da sami sebe unistimo.


U EVROPI SE STVARA NOVI FINANSIJSKI DIV Najveće švajcarske banke UBS i Credit Suisse vode pregovore o spajanju | Biznis.rs\nU EVROPI SE STVARA NOVI FINANSIJSKI DIV Najveće švajcarske banke UBS i Credit Suisse vode pregovore o spajanju\n18.9.2020 09:41 Autor: Ljiljana Begović 0\nU Švajcarskoj se sve više govori o novoj banci koja bi trebalo da postane vodeći finansijski div u kontinentalnoj Evropi. Čelnici najvećih švajcarskih banaka...\nU Švajcarskoj se sve više govori o novoj banci koja bi trebalo da postane vodeći finansijski div u kontinentalnoj Evropi.\nČelnici najvećih švajcarskih banaka „UBS“ i „Credit Suisse“ pregovaraju o mogućnosti spajanja. Ako pregovori budu uspešni, udružena banka će postati najveća u Evropi.\nGlavni inicijator projekta je predsednik uprave „UBS“ Aleks Veber (Axel Weber), koji bi trebalo da predsedava upravnim odborom nove banke, dok bi predsednik uprave došao iz „Credit Suisse“, piše Seebiz.\nVeber na projektu sarađuje s kolegom iz „Credit Suisse“ Ursom Rohnerom. Šef „UBS“ već je razgovarao o ideji spajanja banaka sa švajcarskim ministrom finansija Ulijem Maurerom. Prema neimenovanim izvorima, dogovor bi mogao da bude postignut sledeće godine, a do kraja 2021. zajedničko poslovanje trebalo bi i da se realizuje.\nIzvor u konsultantskoj kompaniji „Mckinsey“ kaže da će nova udružena banka „zaseniti sve što je do sada postojalo u evropskom finansijskom centru“, a nova banka će postati vodeći finansijski div u kontinentalnoj Evropi i takmičiti se sa anglo-azijskim „HSBC“, kao i američkim bankama.\nNažalost, nakon spajanja može se očekivati smanjenje broja zaposlenih u bankama za 10 do 20 odsto, odnosno ukidanje najmanje 15 hiljada radnih mesta.\nBANKE NOVAC PREGOVORI ŠVAJCARSKA UBS\nCredit Suisse čeka novi finansijski udarac od propasti fonda Archegos


Mađarska se na udaru većine članica EU našla nakon što je njen parlament nedavno izglasao zakon koji zabranjuje edukaciju mladih o problemima LGBTQ zajednice\nEvropska komisija pokrenula je postupak protiv Mađarske i nekih regiona u Poljskoj zbog diskriminacije LGBTQ osoba.\nMađarska se na udaru većine članica EU našla nakon što je mađarski parlament nedavno izglasao zakon koji zabranjuje edukaciju mladih o problemima LGBTQ zajednice, dok se gotovo stotinak poljskih regiona još prošle godine proglasilo „zonama slobodnim od LGBTQ ideologije”.\n„Jednakost, poštovanje ljudskih prava i ljudskog dostojanstva spadaju u temeljne vrednosti EU, navedene u članu 2 Ugovora o Evropskoj uniji. Komisija će iskoristiti sve mehanizme koji su joj dostupni da bi ta prava zaštitila”, poručila je šefica EK Ursula fon der Lajen.\nEvropska komisija još nije dovršila ocenu mađarskog nacionalnog plana za oporavak i otpornost iako je u ponedeljak istekao dvomesečni rok i namerava predložiti Budimpešti produženje roka za ocenu, podseća Jutarnji list.\nMađarska je dostavila svoj nacionalni plan oporavka 12. maja, a EK je trebalo da ga oceni u roku od dva meseca, koji ističe u ponedeljak. Budimpešta može da zatraži produženje roka za ocenu, ali to nije učinila.\nEK je do sada dala zeleno svetlo za 16 nacionalnih planova za otpornost i oporavak i uputila ih Savetu EU na usvajanje. Svih 16 nacionalnih planova odobreno je u dvomesečnom roku. Nekoliko država članica zatražilo je produženje roka za ocenu, ali ne i Mađarska.\nNa udaru EU i Poljska\nEvropski sud pravde utvrdio je danas da novi disciplinski režim u Poljskoj, koji se odnosi na sudije visokog suda, krši zakon EU. Sud je ocenio da se novi disciplinski sistem u Poljskoj može „iskoristiti u političke svrhe” da napravi pritisak na sudije, njihove odluke, a samim tim i da utiče na nezavisnost sudstva.\nNajviši evropski sud je tako podržao žalbu Evropske komisije na pravosudne reforme koje se sprovode u Poljskoj.\nBrisel i Poljska su već duže vreme u sukobu oko vladavine prava u zemlji, odnosno pravosudnih reformi. U Briselu naglašavaju da je Poljska, kao zemlja članica EU, u obavezi da poštuje presude ovog suda i ponaša se u skladu sa osnovnim vrednostima EU.\nSa druge strane, Varšava naglašava da se odluke protiv nje u EU donose na osnovu političkih motiva. Poljski Ustavni sud juče je odbacio sprovođenje presude Evropskog suda pravde u vezi sa sukobom poljskog pravosuđa sa nacionalnim ustavom.\nSud je prethodno izdao privremenu naredbu za obustavljanjem funkcionisanja Disciplinske komore poljskog Vrhovnog suda, za koju je ocenjeno da služi za represiju nad sudijama i tužiocima koji se zalažu za odbranu vladavine prava u zemlji.\nU Evropskom parlamentu su ocenili da je odbijanje sprovođenja presuda Evropskog suda pravde u Poljskoj „jasan korak ka izlasku Poljske iz EU”. „Plašimo se da je poljska vlada na putu ka Polegzitu”, poručili su poslanici Evropske narodne partije (EPP).\nIzvor Jutarnji list/Tanjug/B92, 15. jul 2021.\nOrban uzvraća udarac\nSamo nekoliko dana nakon što mu je priprećeno izbacivanjem iz Evropske unije, premijer Mađarske Viktor Orban uzvratio je udarac – tako što je objavio svojih sedam tačaka „O budućnosti EU”, koja mora da bude potpuno drugačija od njene sadašnjosti ako misli da je preživi. A veliki sukob ideologija umnogome će odrediti dalju sudbinu evropskog projekta.\nKao da nemaju prečih briga, a imaju ih napretek, lideri 27 članica Evropske unije svoj nedavni samit obeležili su svađom oko mađarskog zakona kojim se zabranjuje izlaganje dece školskog uzrasta LGBT propagandi u njihovim obrazovnim programima i medijskim sadržajima.\nCrvene linije Brisela\nReč je o modelu zakona koji je preuzet od Rusije i Kine, Orbana je optužila grupa nevladinih organizacija, da bi potom u Briselu, kao po komandi tokom dvodnevnog skupa, mađarski premijer bio izložen žestokom napadu svojih kolega.\nOrban je „prešao crvenu liniju”, poručio je premijer Irske Mihel Martin. „Za mržnju, netoleranciju i diskriminaciju nema mesta u našoj Uniji”, naglasio je premijer Luksemburga Gzavije Betel, deklarisani homoseksualac inače, dok je predsednik Francuske Emanuel Makron ocenio da je reč o „egzistencijalnom pitanju za Evropljane”. Njujork tajms će preneti i da je tokom žustre rasprave bilo i suza. A najviše pažnje privukla je opomena premijera Holandije Marka Rutea: „Ako vam se ne dopadaju LGBT prava, postoji alternativa: Idite iz Evropske unije.”\nNa kraju su lideri 17 članica, predvođeni Makronom i nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, potpisali pismo u kome su LGBT prava nazvali „temeljem Evropske unije”, a Evropska komisija pokrenula je i pravni postupak protiv Mađarske, čiji ishod nije naročito teško predvideti, budući da je predsednica Komisije Ursula fon der Lejen osporeni mađarski zakon već nazvala „sramotnim“.\nOglas i pismo\nViktor Orban uzvraća plaćenim oglasom u nekolicini evropskih listova, od Jilands postena u Danskoj i nemačkog Bilda do hrvatskog Večernjeg lista. U svojih sedam tačaka posvećenih evropskoj budućnosti, osim što se iznenađujuće zalaže za prijem Srbije u to njihovo društvo, on kaže „’ne’ evropskom carstvu” i izgradnji superdržave u Briselu „za koju niko nije dao ovlašćenje” i „’ne’ autsorsingu vladavine prava” jer odluke treba da donose „izabrane vođe, a ne međunarodne nevladine organizacije!”. „Moramo vratiti evropsku demokratiju”, poručio je u svom oglasu Orban.\nA istovremeno je u javnosti objavljeno i zajedničko saopštenje 16 konzervativnih evropskih partija – uz Orbana, potpisali su ga i Mateo Salvini i Marin le Pen – u kome se ocenjuje da „EU sve više postaje oruđe radikalnih snaga koje žele da sprovedu kulturnu i religioznu transformaciju, s ciljem da stvore evropsku superdržavu u kojoj nacije ne postoje”.\nSvoje ideološke stavove Orban je pak podrobnije ovih dana obrazložio u intervjuu hrvatskom katoličkom nedeljniku Glas Koncila, u kome je rekao:\n„Svet koji nas okružuje neprijateljski je nastrojen prema svima nama, vama katolicima i meni kalvinisti. Sada je na delu kulturna, štaviše, civilizacijska borba. Borba za dušu Evrope i budućnost Evrope je tu, ona se događa… Zato je potrebna molitva za potpuno jedinstvo hrišćana, uključujući i pravoslavce, jer bez saradnje ne možemo zadržati hrišćanstvo u Evropi… Potpuno sam uveren da se migracije ne događaju spontano, nego organizovano. To na Zapadu smatraju teorijom zavere, no sve je to ipak organizovano s političkim i poslovnim motivima, a posledica toga biće dovođenje velikih muslimanskih masa na evropski kontinent. Smatram da svi koji se ne budu branili, za 20 godina neće prepoznati svoju zemlju… Plaćamo visoku cenu što zajedno sa zapadnjacima svakodnevno ne udaramo nogom ruskog predsednika, nego mu ukazujemo poštovanje koje mu pripada kao predsedniku; plaćamo visoku cenu što štitimo hrišćanski model porodice i zato što LGBT ludilo ovde nema prostora… Zapadnjaci su odlučili da žive u postnacionalnom i posthrišćanskom svetu i mi to poštujemo. No, oni žele još više. Oni žele da i mi živimo na taj način… To je levoliberalni napad koji dolazi iz Brisela i povezan je sa američkim liberalnim i ekonomskim silama. Dakle, oni ne žele da mi budemo slobodni, oni žele da budemo slobodni onako kako oni to hoće.”\nKakva je to vrsta slobode na koju upozorava Viktor Orban? Kakva budućnost preti Evropskoj uniji? I gde je u svemu tome mesto Srbije?\nOvo su pitanja o kojima su u „Novom Sputnjik poretku” govorili politikolog Aleksandar Pavić, profesor međunarodnih odnosa Srđan Perišić i Miloš Jovanović, predsednik DSS-a i docent na katedri za međunarodno pravo i međunarodne odnose Pravnog fakulteta u Beogradu.\nUprkos pretnjama, Mađarska ne može da bude izbačena iz Evropske unije jer ne postoje formalno-pravne mogućnosti za tako nešto, objašnjava Miloš Jovanović. Ipak, dodaje, „Mađarska može da bude kažnjena, shodno članu 7 Lisabonskog ugovora, ako se utvrdi da je kršila temeljne vrednosti Evropske unije, čak i oduzimanjem prava glasa, a upravo to joj se sada stavlja na teret kada je reč o navodnom kršenju LGBT prava. Reč je o političkom pritisku jedne totalitarne ideološke matrice koju diktiraju zemlje Zapadne Evrope. Po mnogo čemu, ova situacija podseća na forsiranje bratstva i jedinstva u bivšoj Jugoslaviji sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka, a znamo kako se to završilo…”\n„Kao da živimo u vremenu Kominterne i ideološke denuncijacije političkih neistomišljenika”, nadovezuje se Aleksandar Pavić i skreće pažnju da je reč o „diktatu vrednosti koje su počele da se nameću relativno nedavno. A hrabrost Viktora Orbana sastoji se u tome što je, u ime ideja u koje veruje, iako smo ubeđivani da je došao kraj istorije i ideologija drugačijih od neoliberalne, javno ustao protiv tog diktata nametnutih vrednosti i istina. Kao kod Orvela – reći istinu u vremenu sveopšte laži predstavlja revolucionaran čin. Zato je Orban toliko i uzdrmao čitavu Evropsku uniju, iako je samo izgovorio ono što je do pre samo dvadesetak godina smatrano normalnim. I sada se u Evropi nazire nova podela, upravo po toj osnovi na koju je Orban ukazao.”\n„Ovo jeste svojevrsna Orbanova kontrarevolucija protiv totalitarističkih metoda vladanja iz Brisela i nametanja vrednosti jedne ideologije suprotnim suverenitetu i tradicijama naroda koji čine tu Evropsku uniju, a u korist globalizma i nove levice koju više ne zanimaju radnička, već LGBT prava i raznorazna pitanja rodnih i polnih identiteta. A to su pitanja koja daleko više odgovaraju krupnom kapitalu koji je sa forsiranjem ovakve globalističke ideologije blisko povezan – i na to je Orban udario, optužujući Evropsku uniju da se pretvorila u organizaciju koja je u službi velikih transnacionalnih korporacija,” komentariše Srđan Perišić. „Istovremeno dolazi i do negiranja nacionalnih suvereniteta i identiteta, zbog čega i dolazimo do zaključka da sama ideja ovakve Evropske unije postaje antievropska, budući da je Evropa sačinjena od suverenih nacija sa sopstvenim tradicijama.”\n„U današnjoj Evropskoj uniji preovlađuje spoj levice vrednosti – u smislu promocije LGBT i raznoraznih manjinskih prava – i desnice kapitala, pa zato nije ni čudno što ekonomska nejednakost u razvijenim zemljama sve vreme raste, dok se istovremeno tradicionalne vrednosti zanemaruju”, napominje Miloš Jovanović, dok Aleksandar Pavić podvlači da je „ovaj spoj naročito počeo da dolazi do izražaja posle finansijske krize 2008. godine, nakon koje su finansijske elite, koje su istovremeno i vlasnici mejnstrim medija, Holivuda i društvenih mreža, agresivno počele da forsiraju narativ političke korektnosti, ne bi li skrenule pažnju sa stvaranja novog ekonomskog poretka dominacije sve manjeg kruga neizmerno bogatih i sve tanjeg sloja srednje klase koja se konstantno urušava.”\n„Svet je sve više podeljen na dva pola”, ukazuje Srđan Perišić. „Jednom, levo-liberalnom i globalističkom, pripadaju SAD i većina zemalja Evropske unije, gde je Orbanova Mađarska najuočljiviji izuzetak i drugi, suverenistički i tradicionalistički, na kome su Rusija i Kina koje, za razliku od svojih suparnika, ne pokušavaju da svoje vrednosti nameću drugima.”\n„Ideja ovog sistema koji preovlađuje na Zapadu i protiv koga se pobunio Viktor Orban, počiva na nameri da se čitava društva, uništavanjem nacija i porodica, a sada čak i prirodnih kategorija kao što je nečiji pol, raskorene i pretvore u skupove usamljenih pojedinaca-potrošača kojima je lako manipulisati. U isto vreme, sama činjenica da je retko ko spreman da se suprotstavi protivprirodnim težnjama za razdvajanjem roda i pola, predstavlja neporecivi simptom duboke dekadencije tih društava. A to je uvod u krah civilizacije Zapada”, zaključuje Miloš Jovanović.\nNaslovna fotografija: Reuters/Yves Herman/Pool\nPreporučujemoAleksandar PavićViktor OrbanEvropska komisijaEvropska UnijaEULGBTMađarskaMiloš JovanovićNikola VrzićPoljskaSrđan PerišićUrsula fon der Lajen


Norvežanin Ketil Bjørnstad, slavno ime evropske kulture, ove godine slavi pet decenija umetničke karijere. Školovan je kao klasični pijanista, započevši karijeru izvođenjem Trećeg klavirskog koncerta Bele Bartoka, ali ga je džez veoma brzo odveo drugim putem. Zajedno sa Arildom Andersonom, Terjeom Ripdalom i Jonom Kristensenom bio je među vodećim skandinavskim stvaraocima u traženju evropskog puta u džez. Bjørnstadova muzika prepoznatljiva je po melanholičnoj atmosferi sa jakim ukusima klasike, zbog čega je i postao jedan od omiljenih umetnika Manfreda Ajhera, producenta kuće ECM, za koju je snimio niz albuma. Bavi se i muzikom za film, omiljeni je kompozitor Žana-Lik Godara, za koga je čak šest puta pisao muziku. Tokom bogate karijere snimio je preko pedeset albuma, među kojima mnoge kao solo pijanista, kakav će nam se predstaviti i u Beogradu, na dodatnoj večeri festivala BJF+. Osim muzike, Bjørnstad je i veoma plodan pisac. Objavio je preko pedeset novela i zbirki pesama, osvojivši i nekoliko nagrada u oblasti književnosti.


Hoće li stranci poslati nove trupe na teritoriju BiH? – Gluporije\nHoće li stranci poslati nove trupe na teritoriju BiH?\nJe li lider SNSD-a priredio najveći blef do sada?\nSjedinjene Američke Države su odlučne u tome da Bosnu i Hercegovinu vrate “sa litice” usred secesionističkih prijetnji srpskih nacionalista i između ostalog spremaju i sankcije, rekao je visoki zvaničnik State Departmenta.\nOvakvi koraci, na koje poziva lider SNSD-a Milorad Dodik, predstavljali bi značajan korak ka secesiji, navodi Guardian. Vjerovatno će doći do šestomjesečnog “čekanja” prije nego što odluke Narodne skupšrine RS-a stupe na snagu, ali bi današnje glasanje u NSRS-u moglo započeti otkucavanje sata prema mogućem povratku sukoba.\n“Zaista smo pokušali da ubrzamo neke od naših diplomatskih napora da pokušamo da se vratimo ‘sa litice’”, rekao je Chollet za Guardian.\nKaže kako je primjetno da nakon skoro 26 godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma i dalje se govori o potencijalnom povratku u sukob ili velikoj krizi u BiH, a sve to duboko zabrinjava Sjedinjene Američke Države.\nTokom posljednjeg rata, Vojska RS-a sprovodila je sistematsko etničko čišćenje na prostoru BiH, četverogodišnju opsadu glavnog grada BiH, genocid u Srebrenici i mnogo drugih ratnih zločina pri čemu je ubijeno skoro 100.000 ljudi.\nChollet je rekao da je predao pismo Blinkenovo pismo bh. liderima, naglašavajući da je mir u Bosni i Hercegovini prioritet za američku administraciju.\n“Ovo je pitanje s kojim se mnogi ljudi u ovoj administraciji od predsjednika Bajdena pa naniže dugo povezuju i lično ga osjećaju jako”, rekao je.


Vranje primer dobre prakse u upravljanju javnim finansijama\nEkonomija 16 decembar 2021\nPre početka sastanka, medijima se obratio gradonačelnik Vranja dr Slobodan Milenković ističući veliko zadovoljstvo zbog održavanja redovne radne sednice skupštinskog odbora u Vranju.\n,,Ovo je veliko priznanje za naš grad, za sve ono što je preduzimano u poslednjih pet godina na stabilizaciji lokalnih finansija. U prethodnom periodu radili smo u skladu sa preporukama Državne revizorske institucije, koja je boravila 2017. godine u Vranju, ali i sarađivali sa Ministarstvom finansija, stručnim timovima i Vladom Republike Srbije.\nNaša lokalna samouprava redovno izmiruje sve obaveze, isplaćuju se plate, kao i sva socijalna davanja. U prethodnih pet godina vratili smo oko 600 miliona duga, tako da je smanjen javni dug. Rezultat ovakvog odgovornog ponašanja je veoma dobro stanje u gradskom budžetu”, rekao je gradonačelnik.\nPredsednica Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava dr Aleksandra Tomić istakla je da je na osnovu predloga Državne revizorske institucije Vranje izabrano kao primer dobre prakse u smislu odgovornog i pravilnog ponašanja u rukovođenju finansijama\n,,Veliko nam je zadovoljstvo što ćemo danas biti u prilici da čujemo kako je to Vranje napredovalo iz godine u godinu. Vaš grad će biti u jednom od izveštaja Vlade Republike Srbije prema Evropskoj komisiji, kao primer dobre prakse odgovornog ponašanja u oblasti finansija”, dodala je predsednica odbora.\nDušan Pejović, predsednik Saveta Državne revizorske institucije naglasio je da je ova institucija u Vranju do sada izvršila tri revizije.\n,, Ono po čemu je vaš grad prepoznatljiv i zbog čega smo se opredelili da sednica Odbora bude ovde, jeste vaša posvećenost i spremnost da izvršite preporučene promene. Još u postupku revizije 2019. godine skoro polovina nepravilnosti je otklonjena, a druga u zadatom roku, tako da je po ovome Vranje primer dobre prakse, ali i primer drugim gradovima, kako se rukovodi i upravlja finansijama na pravi način.”, rekao je Pejović.\nNa sastanku je predstavljen Izveštaj o reviziji konsolidovanih finansijskih izveštaja završnog budžeta Grada Vranja za 2018. godinu i Izveštaj o reviziji finansijskih izveštaja Javnog preduzeća za grejanje i održavanje stambenih zgrada i poslovnih prostorija ,,Novi dom” Vranje za 2018. godinu.\nTakođe, data je saglasnost na Predlog finansijskog plana Državne revizorske institucije za 2022. godinu i projekcije za 2023. i 2024. godinu, predstavljena incijativa za izmene i dopune propisa na osnovu nalaza i preporuka iz izveštaja o reviziji za 2020. godinu i predstavljen rad Uprave za duvan.\nSastanku su prisustvovali članovi i zamenici skupštinskog odbora, narodni poslanici, predstavnici Ministarstva finansija, Državne revizorske institucije i predstavnici gradskog rukovodstva.\nSednica odbora se nastavlja sutra od 9.30 sati, kada će biti predstavljen rad Uprave za duvan.


Beograd 99. najpoželjniji grad za život - Economy.rs Vesti\nPOSLOVNE VESTIBeograd 99. najpoželjniji grad za život\nTeme u članku: Beograd, Melburn, Sidnej, Vankuver, Adelaida, Pert, Toronto, Kalgari, Beč\nMelburn je zadržao titulu najpoželjnijeg mesta za život, dok se Beograd prvi put našao na listi zauzevši 99. mesto, prema ovogodišnjoj anketi koju je sproveo Economist Intelligence Unit.\nMelburn se, na listi najpoželjnijih gradova, našao ispred Beča, Vankuvera i još tri australijska grada - Sidneja, Adelaida i Perta.\nLista prvih deset gradova se nije mnogo promenila, a Australija i Kanada i dalje dominiraju listom. Na drugom mestu se našao Beč, zatim tri kanadska grada Vankuver, Toronto i Kalgari, koji su zadržali istu poziciju kao i prošle godine. Drugi evropski grad koji se našao među prvi deset najpoželjnijih gradova bio je Helsinki.\nGodišnja anketa obuhvata 140 gradova, a uslovi su politička i društvena stabilnost, stopa kriminala, zdravstvena zaštita, školstvo, infrastruktura, kao i kultura i prirodno okruženje.\nMelburn je, od mogućih 100 poena, dobio njih 97,5, izgubivši nekoliko bodova zbog klime, sitnog kriminala i kulture.\nOd gradova iz regiona, na listi se našao jedino Beograd, koji je na 99. mestu najpoželjnijih gradova. Na samom dnu liste se našao Bangladeš, sa 38,7 bodova. (Economy.rs, 16. avgust 2012.)\nPovezane vesti- Čelične stolice na naduvavanje na Belgrade Design Week 2013- Belgrade Design Week 2013: Stvorite novu vrednost!- easyjet otvara liniju Beograd - Milano- Najbolji aerodromi u svetu- Beč je najinovativniji evropski grad


Ovi horoskopski znakovi NAJVIŠE zarađuju | Skandalozno\nOvi znaci koriste svoju urođenu inteligenciju, kreativnu crtu ličnosti i snalažljivost, kako bi zaradili basnoslovne iznose novca.\nAstrolozi su na osnovu odgovora i plata koje zarađuju pripadnici različitih horoskopskih znakova došli do zanimljivih otkrića i tako se ispostavilo da Bikovi, Škorpije, Lavovi i Rakovi u proseku zarađuju više od 100 hiljada dinara mesečno, što je više od bilo kog prosečnog primanja.\nSajt CareerBuilder je u svojoj studiji došao do saznanja koji horoskopski znaci uglavnom najmanje zarađuju. Na vrhu liste znakova kojima zvezde i nisu nešto naklonjene se nalaze Vodolije i Jarčevi koji u proseku zarađuju ispod 35 hiljada dinara.\nS druge strane Jarčevi teže priznanjima i ugledu u društvu, pa se često mogu naći na čelu mnogih neprofitnih organizacija. Ovo, naravno, ne znači da će svi Jarčevi i sve Vodolije biti potpuno neuspešne na svom finansijskom planu, jer na svetskoj sceni možemo videti i mnoge uspešne pripadnike ovih horoskopskih znakova.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Da li ste među njima? Ovi horoskopski znakovi NAJVIŠE zarađuju"


Polanski veoma zadovoljan nagradom u Berlinu – Nadlanu.com\nPolanski veoma zadovoljan nagradom u Berlinu\nBERLIN, 21. februara 2010. (Beta) - Roman Polanski je "veoma zadovoljan i počastovan" Srebrnim medvedom za režiju koji je dobio na 60. međunarodnom filmskom festivalu Berlinu, izjavili su producenti koji su u subotu uveče primili nagradu njegovo ime. "Razgovarali smo sa njim odmah posle ceremonija. Veoma je zadovoljan i počastovan svojim trećim medvedom", izjavio je francuski producent Alen Sard.\nFrancusko-poljski režiser osvojio je Zlatnog medveda za najbolji film za "Ćorsokak" 1966, i specijalnu nagradu žirija za "Odvratnost" godinu dana ranije. Sard je dodao da je Polanski "zbog teških okolnosti" bio sprečen da dođe na Berlinale. Režiser je u kućnom pritvoru u Švajcarskoj gde čeka odluku o eventualnom izručenju Sjedinjenim Američkim Državama čije ga pravosuđe tereti za "ilegalne seksualne odnose" sa maloletnicom. Slučaj datira iz 1977.\n"Žao mi je što nije sa nama večeras, ali mui je rekao da ne bi došao ni da je slobodan, jer kad je poslednji put krenuo na neki festival, završio je zatvoru", naveo je Sard a prenele svetske agencije.


Pre 38 godina otvorene Zimske olimpijske igre u Sarajevu\nDan kada su oči svetske sportske javnosti bile uprte u Sarajevo i Jugoslaviju /video/\nNa današnji dan pre 38 godina otvorene su Zimske olimpijske igre u Sarajevu. Od 8. do 19. februara 1984. godine Sarajevo je bilo domaćin Zimskih olimpijskih... 08.02.2022, Sputnik Srbija\nOlimpijski plamen na stadionu Koševo zapalila je klizačica Sanda Dubravčić, maskota je bio vuk Vučko, a pevač Zdravko Čolić sinhronizovao je glas Vučka u špicama i otpevao čuveno „Sarajevo“. Skijaš Jure Franko osvojio srebro u veleslalomu i na taj način Jugoslaviji doneo prvu medalju na Zimskim olimpijskim igrama u istoriji. Igre su obeležili Džejn Torvil i Kristofer Din, koji su zahvaljujući izvedbi „Bolera“ postali prvi i do sada jedini par u istoriji koji je dobio savršen skor u umetničkom klizanju na Olimpijskim igrama. Najuspešnije države bile su tadašnja Istočna Nemačka (9 zlatnih, 9 srebrenih i 6 bronzanih medalja) i SSSR (6 zlatnih, 10 srebrenih i 9 bronzanih medalja). Organizacija ZOI koštala je 142,6 miliona dolara, a polovina prihoda bila je ostvarena od prodaje prava na TV prenos.► Amerikanac kog je odlikovao Putin doneo Rusiji novu medalju!► Skandalozna izjava Norvežanina i šampionski odgovor Rusa: „Dođite da vidite kako treniramo“► Austrijancu zlato, Amerikanac šokirao konkurenciju /video/\n© AFP 2022 / GEORGES BENDRIHEMFinski ski skakač se raduje nakon skoka na Zimskim olimpijskim igrama u Sarajevu\nNa današnji dan pre 38 godina otvorene su Zimske olimpijske igre u Sarajevu. Od 8. do 19. februara 1984. godine Sarajevo je bilo domaćin Zimskih olimpijskih igara, na kojima je učestvovalo 1.272 sportista iz 49 zemalja.\nOlimpijski plamen na stadionu Koševo zapalila je klizačica Sanda Dubravčić, maskota je bio vuk Vučko, a pevač Zdravko Čolić sinhronizovao je glas Vučka u špicama i otpevao čuveno „Sarajevo“.\nIgre su obeležili Džejn Torvil i Kristofer Din, koji su zahvaljujući izvedbi „Bolera“ postali prvi i do sada jedini par u istoriji koji je dobio savršen skor u umetničkom klizanju na Olimpijskim igrama.\nNajuspešnije države bile su tadašnja Istočna Nemačka (9 zlatnih, 9 srebrenih i 6 bronzanih medalja) i SSSR (6 zlatnih, 10 srebrenih i 9 bronzanih medalja).\n► Amerikanac kog je odlikovao Putin doneo Rusiji novu medalju!\n► Skandalozna izjava Norvežanina i šampionski odgovor Rusa: „Dođite da vidite kako treniramo“


► Kina pozdravila preliminarni dogovor sa SAD\nKineski eksperti i mediji, kao i vladini zvaničnici, navodili su da će dogovor smanjiti neizvesnost za kompanije, barem kratkoročno. Ipak, zadržali su i dozu opreza, rekavši da će obe strane morati da pokažu volju za kompromisom da bi se prevazišle dublje razlike među njima.\n"U najmanju ruku će se stabilizovati situacija i postaviti temelji za narednu rundu trgovinskih pregovora o budućem ukidanju dodatnih carina. Ne mogu da predvidim šta može da bude postignuto tokom budućih razgovora", rekao je profesor ekonomije na pekinškom univerzitetu Tu Sinkuan.\nDve zemlje su juče objavile da je postignuta "prva faza" dogovora, prema kojoj će SAD smanjiti carine a Kina će kupovati više američkih poljoprivrednih proizvoda. Sporazum se tiče još i intelektualne svojine, transfera tehnologije, finansijskih usluga i rešavanja sporova.\nZvaničnici su rekli da će SAD početi s postepenim smanjivanjem carina na kinesku robu umesto da ih dalje podižu, a Kina će učiniti isto.


Košarkaši Radničkog dočekuju Solnok - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Sport Košarkaši Radničkog dočekuju Solnok\nKošarkaši Radničkog dočekuju Solnok\nPosle pobede u Skoplju, košarkaši Radničkog žele da ostvare prvi trijumf u sezoni i na domaćem terenu, u meču sa mađarskim Solnokom.\nMađari su novajlije u ligi, ali to ne znači da će biti lak rival, pa igrač Radničkog, Bojan Krstović sa dozom opreza ulazi u ovaj meč.\n– Iako su rasterećeni, iznenadili su jednu Cibonu na svom terenu, a potom su tek posle dva produžetka izgubili od Širokog. Sigurno da to potvrđuje njihov kvalitet, pa moramo da budemo oprezni i ne smemo da ih potcenimo. Tokom svih 40 minuta moraćemo da igramo maksimalno angažovano i skoncentrisano, kako u odbrani, tako i u napadu – rekao je Krstović.\nMeč se igra sutra, u hali „Jezero“, sa početkom u 17 časova.\nPrethodni članakRadnički 1923: Vreme je za prvu pobedu\nSledeći članakUO Radničkog 1923: Sve čisto oko transfera Kostića


"Vi fi drvo" juče otvoreno, danas ne radi\nponedeljak, 17. jul 2017. 11:59h\n“Vaj faj drvo” koje je juče (nedelja) ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić uz veliku pompu i u prisustvu najviših funkcionera prokupačke opštine svečano pustio u rad, danas ne radi.\n"Vi fi drvo" u gradskom parku ljubiša mitić\nBesplatnu internet zonu u centru grada je opština Prokuplje dobila zahvaljujući nagradnoj igri “Uzmi račun i pobedi” , kao jedna od 12 opština čiji su građani poslali najviše koverata, a planirano je da žitelji mogu da koriste besplatan internet narednih godinu dana.\nU lokalnoj samoupravi kažu da su nakon poziva novinara fizički proverili i kažu da je sve u redu sa internetom, ali da je problem u građanima jer ne znaju da se konektuju.\nLično sam bio tamo i ustanovio da nema problema sa konekcijom. Ipak, ono što smo ustanovili je da građani ne znaju da koriste ovu uslugu, pa će vrlo brzo biti postavljeno upustvo o koracima za konekciju - rekao je član Opštinskog veća Miloš Kostić.\nBesplatan internet u parku kod spomenika Topličkim junacima omogućava istovremeno povezivanje do 300 korisnika i emituje signal od jednog megabita u sekundi u prečniku od 150 metara, sa priključcima za punjenje mobilnih telefona.\nVi fi drvo


OD NEBA IH DELI SAMO IMOVINA STARE FIRME: Počinje druga faza osnivanja nove nacionalne avio-kompanije, traži se konsultant | Novosti.RS\nIz resora kapitalnih investicija su saopštili da bi, u najboljem slučaju, ta kompanija mogla da počne sa radom do 1. aprila.\nIz Vlade je još jednom potvrđeno da još nije angažovan konsultant i naglašeno da će se svi procesi voditi transparentno i profesionalno.\n- Vodićemo računa da cena angažovanja bude minimalna za odnos date usluge i kvaliteta koji dobijamo. Kao što znate, ova vlada je, i na svom primeru, u okviru naših ministarstava, pokazala da je orijentisana na povratak "mozgova" iz inostranstva u našu zemlju. Kvalitetom i kvantitetom stručnjaka koji se javljaju iz dana u dan se ponosimo, kao i njihovim doprinosom u ovim istorijskim promenama za naše društvo - zaključio je ministar finansija Spajić.\nKako bi osigurala da rukovodstvo novoosnovane nacionalne avio-kompanije To Montenegro bude sačinjeno od najkompetentnijeg i najkvalitetnijeg kadra, koji će svojim znanjem i iskustvom na najbolji način doprineti razvoju kompanije, Vlada je pozvala sve zainteresovane da dostave svoje biografije i propratna pisma.\n- Od objavljivanja Odluke o osnivanju društva sa ograničenom odgovornošću za transport putnika i robe u vazdušnom saobraćaju To Montenegro, Vladi se obratio veliki broj stručnjaka, iz zemlje i inostranstva, sa željom i vizijom da lično doprinesu razvoju nove kompanije. S tim u vezi, Vlada Crne Gore propisala je kvalifikacije koje zainteresovani moraju posedovati. Sa svim potencijalnim kandidatima biće obavljeni razgovori, a konačna odluka o odabiru biće doneta na sednici Vlade zakazanoj za 28. januar 2021. godine - navodi se u saopštenu Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\nZAPOSLENI u "Montenegro erlajnsu", koji je pred gašenjem, već četiri meseca nisu primili plate. Dok čekaju da se njihovi radnopravni i socijalni statusi reše, iz Ministarstva kapitalnih investicija su najavili da će određeni broj njih imati radno mesto i u novoj kompaniji.\n- Stvaranjem nove avio-kompanije može se očekivati da će određeni broj zaposlenih MA biti uposlen. Za one koji ostanu neuposleni, imaćemo socijalni program - zaključio je državni sekretar Zoran Radunović.\nIstiču da je Vlada otvorena za temeljne razgovore "sa svakim ko smatra da snagom svoje biografije, kao i pratećom vizijom, može doprineti razvoju Crne Gore, bez obzira na njegovu nacionalnu, etničku, versku ili pripadnost bilo kojoj organizaciji".\nDržavni sekretar u Ministarstvu kapitalnih investicija, Zoran Radunović, saopštio je da bi nova nacionalna avio-kompanija To Montenegro u najboljem slučaju mogla krenuti sa radom i do 1. aprila, a da bi ona trebalo da liči na neku "lou kost" kompaniju sa minimalnim troškovima.\n- Ako nasledimo sve što poseduje "Montenegro erlajns", rad, iskustvo, znanje, kod-šer ugovore, očekujemo da ćemo sve preneti na novu kompaniju. Ako to uspemo, očekujemo da možemo da krenemo i pre 1. aprila. Ako ne nasledimo sve što poseduje MA, stvaranje kompanije će ići teže - rekao je Radunović.\nCrna Gora ministar finansija avio-prevoznik Milojko Spajić


Tag / Fudbalski menadžer / Vesti online\nMenadžer Zlatana Ibrahimovića dobio zabranu rada\nPoznati fudbalski menadžer Mino Rajola neće moći da trguje igračima u naredna tri meseca.\nFudbaleri kao robovi u kandžama menadžera i klubova\nProteklih dana glavna tema u fudbalskoj javnosti Srbije je da li će najbolji fudbaler Vojvodine Mirko Ivanić da pređe u Partizan. Slučaj je dobio epitete španske sapunice, sa mnogo epizoda, ali...\nMenadžer preti: Prodaću dug nekom fondu, koji će Zvezdi da uzme deo stadiona\nPoznati fudbalski menadžer Milan Ćalasan zapretio je da će dug koji prema njemu ima Crvena zvezda da proda nekom investicionom fondu.\nAgent: Laudrup ne prelazi u Everton\nAgent: Modrić ostaje u Real Madridu\nJanković: Gluposti i ozbiljne laži!\nTrener Crvene zvezde Aleksandar Janković reagovao je na optužbe agenta Srđana Mijailovića, Stevana Mikovića koji je izjavio da njegov pulen ne igra, jer se ne uklapa u menadžerske varijante.\nMijailovićev agent optužio Jankovića za menadžerisanje\nTreću uzastopnu utakmicu Srđan Mijailović nije bio među kandidatima za tim Crvene zvezde, a ta činjenica inicirala je njegovog menadžera Stevana Mikovića da žestoko optuži trenera ekipe...


Nastavu za onovce i srednjoškolce možete pratiti na kanalu RTS3 i na interntet platformi RTS Planeta\nKako da pristupite interntet platformi RTS Planeta\n„Moja učionica TeslaEDU”\nKompanija Comtrade je, u saradnji sa Kancelarijom za informacione tehnologije i eUpravu i Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, obezbedila sistem za učenje na daljinu koji je lokalizovan na srpski jezik, prilagođen efikasnom obrazovnom sistemu i smešten na resursima u okviru državnog data centra. Platforma je obezbeđena za sve učenike i nastavnike u osnovnim i srednjim školama i pristupa joj se na internet adresi https://www.mojaucionica.gov.rs/.\n„Moja učionica TeslaEDU“ je portal i mobilna aplikacija za m-Learning platformu. U pitanju je objedinjen paket funkcionalnih modula, zasnovan na Moodle LMS, koji su pažljivo odabrani i integrisani u cilju optimalnog upravljanja celokupnim iskustvom učenja, u svakoj od faza procesa formalnog obrazovanja. Platforma obuhvata oblasti pisanja kurseva, upisa i prisustva na kursu, predavanja kurseva, onlajn ocenjivanja, praćenja napretka, evaluacije kurseva i izveštavanja.\n„Moja učionica TeslaEDU“ omogućava da joj učenici pristupe sa sopstvenih računara, tablet-računara, ili čak sa svojih pametnih telefona - kako u učionici tako i kod kuće. Sa svojih računara učenici mogu proučavati materijale, polagati kvizove, ostvariti saradnju kroz diskusije na onlajn predavanjima, primati i predavati zadatke, kao i koristiti kalendarske podsetnike vezane za gradivo.\nPlatformi se pristupa putem korisničkih naloga koji su obezbeđeni od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Ukoliko učenik ima problem sa pristupom platformi, potrebno je da se roditelj obrati razrednom starešini i proveri da li je dostavljena ispravna lozinka. Ukoliko nastavnik ima problem sa pristupom obezbeđena je podrška na portalu https://www.mojaucionica.gov.rs/.\nU okviru portala za nastavnike i učenike su već pripremljeni ilustrativni kursevi, kao i detaljne smernice sa video materijalima za obuku u upotrebi platforme za nastavu. Uz korišćenje modernih tehnologija, učenici su u mogućnosti da na intuitivan i zabavan način ostvare očekivane ishode učenja.\nComtrade tim se zahvaljuje na poverenju svim učesnicima u ovoj inicijativi, i želi đacima i njihovim nastavnicima uspeh u radu i brz napredak.\nKratko uputstvo - nastavnici\nKratko uputstvo za veb i mobilnu aplikaciju – učenici\nUputstvo za korišćenje – nastavnici\nUputstvo za korišćenje – učenici\n1. Nastavnici i učenici: Pristup web aplikaciji\n2. Nastavnici i učenici: Pristup mobilnoj aplikaciji\n3. Učenici: Pohađanje kursa na veb-u\n4. Učenici: Pohađanje kursa sa mobilne aplikacije\n5. Učenici: Pregled i izvršenje zadataka na veb-u\n6. Učenici: Pregled i izvršenje zadataka sa mobilne aplikacije\n7. Učenici: Polaganje testa na veb-u\n8. Učenici: Polaganje testa sa mobilne aplikacije\n9. Učenici: Komunikacija na veb-u\n10. Učenici: Komunikacija na mobilnoj aplikaciji\n11. Nastavnici: Kreiranje kurseva\n12. Nastavnici: Dodeljivanje odeljenskih grupa na kurs\n13. Nastavnici: Kreiranje zadataka\n14. Nastavnici: Ocenjivanje zadataka\n15. Nastavnici: Kreiranje testova\n16. Nastavnici: Komunikacija\n17. Nastavnici: Kreiranje testova\nMicrosoft je za veme trajanja kriznog perioda omogućio besplatno korišćenje Office 365 platforme u okviru koje je dostupna verzija Teams aplikacije prilagođena za obrazovanje. Platforma će školama biti dostupna besplatno i kasnije i omogućiće svim nastavnicima, učenicima, profesorima i studentima da organizuju udaljeno izvođenje nastave putem interneta kroz grupni video poziv u kojem nastavnik/profesor može sa studentima da deli i sadržaj svog ekrana, kao i da snima čitav tok časa i učini ga dostupnim svim učenicima/studentima iz odgovarajuće grupe.\nPristup platformi je obezbeđen za sve učenike i nastavnike u osnovnim i srednjim školama. Platformi je moguće pristupiti sa računara i sa mobilnih uređaja. Za one koje nemaju dostupan drugačiji pristup internetu obezbeđen je besplatan pristup platformi posredstvom mobilnih mreža MTS Telekom i Telenor. Napominjemo da se platformi pristupa korišćenjem adrese elektronske pošte koja se dobija kada se na dobijeno korisničko ime nadoveže "@eprosveta.ac.rs" (npr. za korisničko ime 12345_234_r3os_o1_u55 adresa za pristup platformi je 12345_234_r3os_o1_u55@eprosveta.ac.rs). Ukoliko učenik i dalje ima problem sa pristupom platformi, potrebno je da se roditelj obrati razrednom starešini i proveri da li je dostavljena ispravna inicijalna lozinka.\nKako bi se nastavnici što bolje pripremili za korišćenje platforme, Microsoft je organizovao besplatne onlajn obuke za nastavnike, o čemu je posredstvom direktora prosleđena informacija ka svim nastavnicima (prosleđene su i smernice za pristup obukama). Takođe, u saradnji sa kompanijom Microsoft i njihovim partnerom Informatika pripremljena su i uputstva za korišćenje platforme, koja su data u nastavku. Napominjemo i da je u pripremi kontakt centar koji je namenjen pružanju korisničke podrške nastavnicima.\nKorak po korak uputstvo za pristup usluzi\nZabranjeno preuzimanje, kopiranje i deljenje.\n1. Kako se ulogovati na Tims\n2. Kako promeniti jezik prikaza\n3. Kako nastavniku učiniti vidljive inicijale ili ime učenika\n4. Kako videti inicijale ili ime učenika\n5. Kako kreirati razred (tim) i predmete (kanale)\n6. Kako zakazati videokonferencijski čas\n7. Kako održati videokonferencijski čas\n8. Kako učenicima podeliti nastavne materijale\n9.0. Kako pripremiti zadatak i kako na zadatak odgovoriti\n9.1. Kako pregledati odgovore\nOva aplikacija je namenjena održavanju onlajn sastanaka i dostupna je u svojoj besplatnoj verziji sa određenim ograničenjima u funkcionalnostima. Za one koje nemaju dostupan drugačiji pristup internetu obezbeđen je besplatan pristup aplikaciji posredstvom mobilnih mreža MTS Telekom i Telenor. Za upotrebu ove aplikacije nije potrebna posebna podrška od strane MPNTR, već svaka ustanova za sebe kreira nalog i dalje upravlja istim. Kako bi korišćenje aplikacije bilo olakšano, pripremljena su kratka uputstva dostupnih funkcionalnosti.\nU saradnji sa kompanijom Viber omogućena je upotreba i aplikacije Viber i usluge Viber Community koja omogućava efikasnu grupnu komunikaciju i razmenu informacija, što može da bude korisno u datim uslovima. Za one koje nemaju dostupan drugačiji pristup internetu obezbeđen je besplatan pristup posredstvom mobilnih mreža MTS Telekom i VIP (može da zahteva aktivaciju besplatnog paketa). Za aplikaciju nije potrebna posebna podrška, a kao pomoć u korićenju pripremljena su upustva data u nastavku.


Škole u Džordžiji daju 1.000 dolara prosvetarima koji se vakcinišu | Novosadski informativni portal 021\nTom inicijativom žele da se spreče brojni prekidi nastave u javnim školama u poslednje dve godine zbog pandemije, navodi se u saopštenju nadležnih za prosvetu u okrugu Henri, blizu Atlante na jugoistoku SAD-a.\n"Naši učenici i njihove porodice očekuju i zaslužuju kontinuitet i stabilnost u sticanju znanja, a rad škola i briga za zdravlje naših zaposlenih presudni su za postizanje tog cilja", ističe se u saopštenju.\n"Svako od 6.000 zaposlenih u našim školama koji se jednom od tri vakcina odobrenih u zemlji (Fajzer, Moderna i Džonson i Džonson) dobiće taj iznos do kraja septembra. Sredstva će se obezbediti iz saveznog programa za suzbijanje epidemije u osnovnim i u srednjim školama", rekli su nadležni.\nU SAD-u poslednjih nedelja naglo raste broj zaraženih, čemu doprinosi brzo širenje delta soja. Velike su razlike u vakcinisanosti između severa i juga, gde vakcinacija sporije napreduje.\nU okrugu Henri broj zaraženih je u poslednjih sedam dana skočio za 40 odsto, pokazuju podaci Centra za prevenciju i za suzbijanje bolesti, glavne agencije za javno zdravlje u SAD-u.\n03.08.2021\t• 09:50\nZa taj novac cela Srbija bi bila revakcinisana pet puta minimu!