Ekipi Dejana Stankovića samo pobeda garantuje učešće u plej-ofu Lige Evrope, dok u slučaju neuspeha mogu da završe i na trećoj poziciji na tabeli i tako nastave u manje kvalitetnoj Ligi konferencija.\nTo će se desiti ako izgube i Midtjiland pobedi Ludogorec u Bugarskoj.\nFudbaleri Partizana igraju odlučujući meč za plasman u plej-in fazu Lige konferencija protiv kiparskog Anortozisa na stadionu u Humskoj ulici.\nTV prenos ove utakmice moći ćete da pratite od 18.45 časova na dva kanala - RTS 1 i na Areni Sport Premium 1.\nCrno-belima će za drugo mesto biti dovoljan i bod, a podsetimo da su prethodno u prvom kolu ove grupe na Kipru savladali Anortozis prilično lako rezultatom 0:2.\nNadaće se sličnom rezultatu i na susretu ove večeri u Humskoj, gde se očekuje veliki broj navijača, kako domaćih, tako i gostujućih.\nUEFA ODREDILA ARBITRE: Zvezdi sudi legendarni Sančez, Partizanu anonimni sudija\n24. 11. 2021. u 09:52\nFK Partizan FK Crvena zvezda Liga konferencija Liga Evropa\n11 DELA GOVORE: Jedinstvena platforma na kojoj možete videti koliko je Srbija napredovala


POEZIKA je festival autorske muzike, događa se šestu godinu zaredom u Kulturnom centru Novog Sada i prvi je takve vrste u regionu. Okrenut je prvenstveno kantautorima, autentičnim muzičkim i pesničkim ličnostima, ali i bendovima kojima tekstovi nisu manje važni od muzike.\nFestival je za šest godina postojanja prepoznat u Novom Sadu i celom regionu kao veliki pokretač muzičke autorske scene. O festivalu se pisalo u preko 500 medija u Sloveniji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, BiH, Makedoniji i Srbiji, predstavljen je na televizijama TV Novi Sad, RTV i RTS, HRT, kao i na brojnim radio stanicama širom regiona, a privukao je pažnju čuvenog britanskog muzičkog magazina Rock&Reel. Festival se do sada realizovao uz podršku Grada Novog Sada i Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, kao i brojnih medijskih pokrovitelja.\nFestival posebnu pažnju poklanja publici, te je tokom cele godine u kontaktu s njom putem Magazina o savremenom stvaralaštvu Poezika, koji je kao njegov prateći sadržaj samo u toku prve dve godine postojanja imao preko milion poseta iz celog regiona ‒ www.magazin.poezika.com\nFestival Poezika je do sada imao pet redovnih izdanja u Kulturnom centru Novog Sada. U saradnji sa Kulturnim centrom Kotora realizovano je jedno izdanje festivala u gradu Kotoru. Na poziv Italijanskog atašea za kulturu, kantautori učesnici festivala Poezika bili su predstavnici naše zemlje u Italiji. Festival Poezika predstavljen je na internacionalnom Donau festivalu u Ulmu u Nemačkoj. Pokrenuta je saradnja sa Fondacijom Novi Sad 2021, Evropska prestonica kulture i do sada je realizovano jedno zimsko izdanje festivala Poezika u okviru dočeka 7526 u Novom Sadu.\nDođite na POEZIKU 2018!


"Borili smo se HRABRO, nadam se da ćemo doći do MEDALJE"\nPetak, 24.01.2020 | 21:32\nStefan Pješivac se borio sa iskusnim mađarskim bekovima, postigao dva gola, iznudio nekoliko isključenja.\nFoto: wpolo.me Aleksandra Krupanič\nBorili su su se svi momci, ali je Mađarska bila bolja u polufinalu Evropskog prvenstva - 10:8.\n"Mislim da smo se borili hrabro, promašili smo neke šanse, što nas je koštalo pobjede. Veliki je ulog bio, ali moramo da ostanemo hladne glave. Imamo priliku da osvojimo toliko željenu medalju, nadam se da ćemo doći do tog cilja", kazao je Pješivac.\nNedostajalo je, kaže, i malo sreće...\n"Njihov golman je, takođe, bio fantastičan, imali su podršku navijača, koja im je dala vjetar u leđa. Ali, igraćemo još sa njima u budućnosti, nadam se da ćemo biti bolji", rekao je Pješivac.\n///Gojković: Momci su dali SVE OD SEBE u duelu sa Mađarskom///\n///"Borili smo se HRABRO, nadam se da ćemo doći do MEDALJE"///


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Mitropolija nije dobila poziv od Ministarstva\nPRIPREMA NACRTA 17. 01. 2019. 15:58 >> 15:32 3\nMitropolija nije dobila poziv od Ministarstva\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava nije Mitropoliji crnogorsko-primorskoj (MCP), ni drugim eparhijama Srpske pravoslavne crkve (SPC) u Crnoj Gori, dostavilo poziv da učestvuju u pripremi Nacrta zakona o slobodi vjeroispovijesti, saopšteno je iz MCP.\nResorni ministar, Memhed Zenka, naveo je u izjavama za crnogorske medije da SPC nije spremna da sarađuje sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava u pripremi Nacrta zakona o slobodi vjeroispovijesti.\n„Zenka je više puta obmanuo javnost, jer Ministarstvo nikada nije uputilo poziv MCP, kao ni drugim eparhijama naše Crkve u Crnoj Gori, da učestvuju u pripremi Nacrta zakona o slobodi vjeroispovijesti“, navodi se u reagovanju Mitropolije.\nKako se dodaje, Mitropolija ni poslije tri godine od završetka javne rasprave o Nacrtu zakona o slobodi vjeroispovijesti nije dobila odgovore na primjedbe i predloge, koji su blagovremeno dostavljeni Ministarstvu.\n„Umjesto da prestane da postupa diskriminatorno prema pravoslavnoj crkvi u Crnoj Gori i konačno počne da postupa civilizovano i nepristrasno, poštujući ljudska prava svih, pa i sveštenstva, monaštva i vjernika, Zenka javno iznosi brutalne neistine“, naveli su iz MCP.\nVlada konkretno da odgovori na provokaciju SPC\n24. 10. 2018. 31


Novi ciklus "Uzmi račun i pobedi" možda na proleće - Dnevni list Danas\nNiko od organizatora ne zna tačno kada će i za koji nagradni fond građani opet da sakupljaju fiskalne isečke\n* U budžetu rezervisana sredstva za nagradni fond u iznosu od 78,5 miliona dinara, prošle godine za to je izdvojeno 114,7 miliona dinara\nPrema izjavama zvaničnika, nagradna igra „Uzmi račun i pobedi“, organizovana početkom prošle godine, bila je uspešna jer je i podigla naplatu poreza i uvećala svest građana o značaju suzbijanja sive ekonomije.\n3Piše: DanasOnline 10. januara 2018. 15.00\nMeđutim, drugi krug ove akcije, najavljen za oktobar 2017. prolongiran je na početak ove godine, ali preciznijih obaveštenja za sada nema.\nU Vladinoj Kancelariji za odnose sa medijima Danasu je rečeno samo da je „realizacija drugog ciklusa nagradne igre planirana na proleće ove godine“. Dodaje se i da je u decembru prošle godine formirana radna grupa koja će biti zadužena za sva pitanja oko organizacije i efekata nagradne igre, kao i da će o detaljima javnost biti blagovremeno obaveštena.\nOno što je za sada poznato, jeste da su u budžetu rezervisana sredstva za te namene i to u iznosu od 78,5 miliona dinara, ali je verovatno da se i ovoga puta računa na niz donacija koje su i u prošlom krugu uvećale nagradni fond. Podsetimo, iz budžeta je tada izdvojeno 114,7 miliona dinara dok je NALED, koji je bio suorganizator akcije, od svojih članica prikupio proizvode vredne nešto iznad 20 miliona. Takođe, jedna od premija bio je i stan u izgradnji u Beogradu na vodi, a uključila se i Građevinska direkcija Srbije koja je iz svog fundusa izdvojila pet stanova. Istina, njihov kvalitet bio je u jednom trenutku sporan, što je pretilo da ugrozi kredibilitet čitave akcije, ali je u priču „uskočila“ ministarka građevinarstva koja je garantovala da će, ako opredeljeni stanovi zaista imaju takve nedostatke kako se priča, Građevinska direkcija morati da izdvoji druge, nakon čega su kritike utihnule.\nIz prošlogodišnje igre, ostalo je delimično nerazjašnjeno da li su i u kojoj meri uvećani poreski prihodi. Na pitanje da li je tačno da je naplata poreza u martu, kada je igra organizovana, skočila za više od 30 odsto, u Ministarstvu finansija nismo dobili odgovor. Uputili su nas na Poresku upravu kao i na nevladinu organizaciju – NALED, „koja vodi statistiku i ujedno je bila jedan od organizatora nagradne igre“. U Poreskoj upravi nam je rečeno da su oni samo kontrolisali tu akciju a u NALED-u da je ocena o boljoj naplati poreza, data prema podacima PU o prometu preko fiskalnih kasa, i da se odnosi samo na evidentirane transakcije malih obveznika, koji su i najveći generatori sive ekonomije.\nAnalitičari su uglavnom saglasni da se ovakvim igrama stimuliše borba protiv sive ekonomije, ali u fiskalne prihode o kojima govore zvaničnici nisu sigurni.\n– Nagradna igra ima određene efekte iako kalkulacije Poreske uprave i Ministarstva finansija koji su pokušavali da to procene, nisu metodološki najispravnije. Naime, zapostavljeni su ostali uticaji na fiskalne prihode, poput rasta prometa u tom periodu i uvoza, što bi trebalo isključiti. Ipak, i pored precenjenih rezultata, ovakve akcije bi trebalo povremeno organizovati i to uporedno sa drugim merama za suzbijanje sive ekonomije – kaže za Danas Milojko Arsić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu.\nOn naglašava i da je u sklopu tih mera predviđena i reforma Poreske uprave, za koju postoje planovi, neki efekti su i ostvareni ali je još daleko od cilja. Takođe, poreznici bi trebalo svoj rad da usaglase i sa drugim organima, od inspekcija do policije i pravosuđa, kako bi otkriveni slučajevi poreskih utaja bili i procesuirani, objašnjava Arsić.\nUvoz podiže naplatu\nPrema podacima sa sajta Ministarstva finansija, u prvom kvartalu prošle godine naplata PDV-a kretala se u rasponu od 3,2 do 3,6 milijardi dinara. Značajniji rast zabeležen je u aprilu, kada je dostigla 45,7 milijardi, ali je u pojedinim mesecima lane ukupno naplaćeni porez na dodatu vrednost premašivao i 49 milijardi. Na ta kretanja mnogo više od PDV u zemlji, uticao je porez na uvoznu robu, koji se naplaćuje na carini, prilikom ulaska u zemlju. Ukupan rast u naplati PDV u prvih 11 meseci prošle u odnosu na isti period 2016. iznosi 6,2 odsto nominalno, odnosno 2,9 odsto realno. Međutim, i u toj stavci dominira fiskalni prihod od uvoza, dok je PDV u zemlji bio za četvrtinu manji nego u 2016.\nNajveći rast u nekretninama\nPrema podacima Poreske uprave, ukupan promet evidentiran preko fiskalnih kasa kod svih obveznika, u prvom kvartalu prošle u odnosu na isti period 2016. uvećan je za 7,64 odsto. Istovremeno, kod malih obveznika ta kategorija prihoda uvećana je za 33,84 procenta, a najveći uticaj imao je promet u sferi nekretnina (rast 95,8 odsto) i građevinarstvu (72,3) dok je rast u trgovini, gde se odvija više od polovine ukupnog prometa povećanje iznosilo 47,3 odsto. Koliki je u tome udeo nagradne igre, nije razdvojeno.\nnagradna igra, uzmi racunBeograd\n10. januara 2018. u 16.43\n"Uzmi racun i pob(l)edi"\nPredizborno zamajavanje naroda.\n11. januara 2018. u 07.36\nPredsednik će odlučiti kada je najbolji trenutak za ovu nagradnu igru.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Besplatni koncerti "YU GRUPE" i "GALIJE" otvaraju kupališnu sezonu na Adi i Beer Garden\nPočetak letnje kupališne sezone na Adi Ciganliji biće obeležen u petak, 14. juna, u već dobro poznatoj i veoma popularnoj pivskoj oazi "Beer Garden" koja se nalazi na početku Makiške strane Ade, gde će od 20h biti održani koncerti dva rok benda koji već decenijama vladaju na ovim prostorima – "YU Grupe" i "Galije".\n- Pored besplatnih koncerata JP „Ada Ciganlija“ je obezbedila da se 14. juna svi posetioci, koji dođu na koncerte, mogu besplatno i parkirati na javnom parkingu koji se nalazi u blizini Beer Gardena“ rekao je direktor JP "Ada Ciganlija" Robert Đukić i dodao da će u subotu 15. juna u 10h biti podignuta „Plava zastava“ koja će i zvanično označiti početak sezone kupanja na Savskom jezeru. „"Plava zastava" je najviše međunarodno priznanje za kvalitet vode i bezbednost na kupalištu, tako da će naši sugrađani i gosti Beograda moći bezbrižno da se kupaju i uživaju na plažama Ade Ciganlije svakoga dana od 10 do 19 časova zaključno sa 8. septembrom, a na raspolaganju će konstantno biti i spasilačke službe i služba hitne medicinske pomoći - istakao je Đukić.\nPoziv Beograđanima i svim gostima našeg grada, upućuju i velikani rokenrol zvuka, koji obećavaju hitove i nekoliko sati nezaboravne svirke, a Petar Jelić u ime "YU grupe" poručuje: “Ovo je još jedna lepa prilika da zasviramo za beogradsku publiku. Naš nastup označiće početak nove letnje sezone kupanja i uživanja na lokaciji koja pruža zadovoljstvo boravka na plaži i u prirodi, svim gostima i stanovnicima Beograda, već dugi niz godina. Posebno nam je drago što pored sezone kupanja otvaramo i sezonu koncerata na festivalu "Beer Garden", koji je bio i nastavlja da bude domaćin mnogim popularnim, ali i mladim bendovima današnje scene. Upućujemo poziv svim ljubiteljima dobre R'N'R svirke da nam se pridruže da zagrmimo i zapevamo zajedno!”


Oluja Sali hara jugoistokom SAD, bez struje pola miliona domaćinstava - Izazov\nOluja Sali hara jugoistokom SAD, bez struje pola miliona domaćinstava\nRadio-televizija Srbije 17. septembra 2020. 08:23\nZa samo četiri sata, u Pensakoli na Floridi, palo je kiše za četiri meseca!\nVetar je duvao snažno, brzinom od 170 kilometara na sat, odnoseći barže, brodove i vozila, čak i delove mostova i puteva.\nIako je tropska oluja Sali juče proglašena uraganom druge kategorije, nastavlja da besni, dok su poplave najveća pretnja.\n"Noćas između jedan i četri iznad nas je besnelo crveno oko oluje. Bili smo na prvom spratu, čuli smo kako se svi prozori tresu. Otpao nam je deo krova. Kad je prošlo, zaspali smo", rekao je jedan svedok.\nStanovnici Alabame i Floride navikli su i na jače uragane, pa se nadaju da će se trenutna situacija normalizovati za najviše tri nedelje.\nOluja Sali je jedna od nekoliko koje dolaze s Atlantskog okeana. Američki Nacionalni centar za uragane upozorava građane da se čuvaju katastrofalnih poplava, koje mogu biti opasne po život. Apeluje na evakuaciju onih koji žive blizu reka i potoka.


Selaković: Slovačka podrška Srbiji po svim pitanjima od vitalne važnosti - Kosovo Online\n29. Oktobar 2021. • 16:34\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković izrazio je zadovoljstvo veoma uspešnom zvaničnom posetom Slovačkoj, "koja podržava Srbiju po pitanjima koja su za nas od vitalnog značaja".\nSumirajući rezultate dvodnevne posete, ministar Selaković je rekao da Slovačka pruža Srbiji podršku u očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta, dijalogu Beograda i Prištine, a da je njena podrška na planu evropskih integracija Srbije nedvosmislena, jasna i aktivna.\nŠef srpske diplomatije, koji se u Slovačkoj sastao sa predsednikom vlade Eduardom Hegerom, ministrom inostranih poslova Ivanom Korčokom i potpredsednikom Narodne skupštine Milanom Laurenčikom, naveo je da su svi susreti prošli u jednoj otvorenoj, iskrenoj i prijateljskoj atmosferi.\nPrema njegovim rečima, jedan od značajnijih susreta je bio i sa slovačkim privrednicima koji su zainteresovani za ulaganje u Srbiji.\nMinistar Selaković je rekao da je na tom sastanku bilo skoro 20 učesnika i predstavnici 11 kompanija koje su zainteresovane da deo poslovanja prenesu i u Srbiju, da budu prisutni na srpskom tržištu, kao i da pokrenu privrednu aktivnost ne samo u oblasti trgovine, nego i u smislu proizvodnje.\n“To je bio izuzetno dobar sastanak, veoma ozbiljna grupa kompanija. Prvi rezultat je pismo o namerama kompanije Heneken koja se bavi proizvodnjom aluminijumskih komponenti, a koje se u ovom trenutku uvoze u Srbiju. Ta kompanija je predala pismo o namerama, oni za početak imaju nameru da zaposle oko 100 radnika”, rekao je ministar Selaković.\nŠef srpske diplomatije je naglasio da je sa predstavnicima slovačke kompanije uspostavljen kontakt i da se odmah uključio sektor za ekonomsku diplomatiju, a da će se u saradnji sa državnim organima Srbije raditi na daljoj operacionalizaciji te investicije.\nMinistar Selaković je napomenuo da se pojedini radnici iz Srbije, koji su radili u Slovačkoj, vraćaju u Srbiju jer za to imaju motiva.\n“U Slovačkoj se od pre 15 godina, kada je krenula ubrzano da se ekonomski razvija, a to je bilo naročito nakon njenog pridruženja EU, veoma brzo dogodilo da su se kompanije suočavale sve više sa nedostatkom radne snage. U tom trenutku u Srbiji nije bila nimalo sjajna ekonomska situacija i naši ljudi su počeli u talasima da dolaze u Slovačku da rade u industriji”, rekao je ministar Selaković.\nPrema njegovim rečima, danas kada se u Srbiji otvaraju u gotovo svakom našem kraju nove fabriku i kada se grade auto-putevi, jedan broj radnika iz Slovačke počinje da se vraća u Srbiju.\nZa sada je to, naveo je šef srpske diplomatije, još uvek u jednom nižem obimu, ali oni sada žele da se vrate jer imaju šansu za zaposlenje i normalan život u Srbiji.\n“To je naša ekonomska politika još od 2014. kada je predsednik Aleksandar Vučić postao predsednik vlade, danas je predsednik Republike, čovek koji je otvorio više od 220 fabrika lično. To je fantastičan motiv za naše ljude da ih vraćamo”, rekao je ministar Selaković.\nKako je naveo, i Slovačku su 90-ih godina prošlog veka napuštali građani u potrazi za poslom, ali vraćali su se od 2000. godine.\n“Uveren sam da ćemo širenjem kruga država koje pružaju podršku našem pridruženju EU i mi što pre doći u takvu situaciju. Nastavljamo da unapređujemo odnose između Slovačke i Srbije”, poručio je ministar Selaković.\nNikola Selaković Srbi Slovačka\nTokom prvog dana zvanične posete Bratislavi, ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković sastao se sa predsednikom slovačke vlade Eduardom Hegerom, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\nSelaković zahvalio Slovačkoj na čvrstom i principijelnom stavu po pitanju Кosova\nSelaković: Mnogo više od 10 država spremno da preispita svoje odluke o Kosovu


SNS demantovao tvrdnje leskovačkih demokrata - Dnevnik Juga\nHome / POLITIKA / SNS demantovao tvrdnje leskovačkih demokrata\nSrdjan Stamenkovic 23/03/2016\tPOLITIKA Leave a comment\nNa konferenciji za medije održanoj u centru Leskovca Cvetanović je istakao da SNS nastavlja pozitivnu kampanju, dok se demokrate bave lažima i izmišljotinama.\n– Počeli smo podelu materijala Srpske napredne stranke u kojima se mogu videti najvažniji rezultati koje je ova vlada na čelu sa SNS ostvarila za manje od dve godine. Ovo je izveštaj narodu, dokaz da 22 meseca mandata Vlade nismo sedeli skrštenih ruku već naporno radili za uspostavljanje ekonomske i političke stabilnosti naše zemlje. Protekle dve godine suočavali smo se sa brojnim izazovima: Srbiju su pogodile kastrofalne poplave, zatekli smo ogroman javni dug, rekordnu nezaposlenost koja je bila preo 26,7%. Nije bilo lako ali smo uspeli da saniramo posledice koje je prethodna Vlada prouzrokovala pre svega zbog nemara, neznanja i lošeg rukovodjenja državom. Uspeli smo da sprečimo bankrot zemlje, da prepolovimo budžetsi deficit, uredimo javne finansije i mogućimo veči privredni rast i veći rast bruto društvenog proizvoda. Ponosni smo na činjenicu da je Srbija podigla medjunarodni ugled zašta je najbolji dokaz to što smo nakon mnogo godina iščekivanja otvorili prva pregovaračka poglavlja sa Evropskom unijom – rekao je na konferenciji za medije predsednik Gradskog odbora Srpske napredne stranke Leskovac Goran Cvetanović.\nOn je naglasio da naprednjaci vode kampanju zasnovanu na rezultatima i konkretnim delima, ali da morjau da reaguje na neistinite tvrdnje pojedinih opozicionih stranaka.\n– Vodimo isključivo pozitivnu kampanju. Ipak moramo da kažemo gradjanima da su tvrdnje pre svega Demokratske stranke da se SNS reklamira o trošku gradjana neistinite i pretenciozne. Na osnovu odluke Grada Leskovca dozvoljeno je postavljanje reklama na stubovima javne rasvete. Treba naglasiti da u toj odluci ne postoji posebna naknada za električnu energiju. Srpska napredna stranka je platila 15.500.000 dinara koliko je propisala Gradska uprava za urbanizam i Gradski odbor Srpske napredne stranke je uplatio traženi iznos. Podneli smo zahtev Gradskoj upravi još 16. marta, ne posle njihove konferencije, već 16. marta 2016. godine na osnovu ojeg je nadležna uprava izdala rešenje u kojem se odobrava postavljanje reklamnih oznaka sa električnim stubovima javne rasvete na teritoriji našeg grada. Za sav reklamni materijal Srpska napredna stranka ima finansijsko pokriće. Sa druge strane po gradu se mogu videti i bilbordi Demokratske stranke ali ne znamo kojm sredstvima se oni finansiraju s obzirom da znamo da je račin Demokratske stranke u blokadi – upitao je Cvetanović.\nPredsednik Gradskog odbora SNS Leskovac uputio je poziv gradjanima da izadju na izbore 24. aprila.\n– Srbija je danas dobro mesto za ulaganje. Samo u 2015. godini imai smo više od 1,7 milijardi evra investicija i to bez velikih privatizacija. To je značilo rast zaposlenosti jer je za dve godine otvoreno 120.000 novih radnih mesta. Srbija je pretvorena u veliko gradilište, grade se putevi, mostovi, pruge. Naša zemlja je sada na dobrom putu da postane moderna evropska država i postigne životni standard na mnogo višem nivou. Želimo moderno zdravstvo, kvalitetno obrazovanje i takva politika sprovodi se i na lokalnom nivou. Nastavićemo da radimo naporno da Leskovac postane moderan grad, nastavićemo da menjamo izgled grada. da sredjujemo puteve, otvaramo nove fabrike, poboljšavamo uslove u našim vrtićima. Sada nije vreme da gledamo u prošlost. 24. aprila svako od nas moći će da bira budućnost kakvu želi. Oni koji ne budu glasali odluku o tome prepustiće drugima. Odlučite samo o svojoj budućnosti. Ujedinjeni možemo sve. Leskovac pobedjuje, Srbija pobedjuje – naglasio je Goran Cvetanović u obraćanju novinarima.\nCvetanović se još jednom osvrnuo na konferenciju za medije Demokratske stranke i pokazao papire i dokaze o tome da je Srpska napredna stranka platila sve takse još 17. marta. Cvetanović je novinarima pokazao i profakture za zakup bilborda i zapitao „kako je moguće da sve političke opcije imaju bilborde po gradu“ a da se napada samo SNS. Novinari su imali priliku da vide i ugovore i profakture za zakup bilborda.\nPredsednik Gradskog odbora SNS podsetio je da je 2014. godine Demokratska stranka iz gradskog budžeta dobila 900.000, a SNS 400.000 dinara. U 2015. godini SNS je ponovo dobila 400.000 dinara i dodao da su to sredstva kojima se finansira kampanja ove stranke.\nCvetanović je novinarima pokazao i fotografije na kojima se vidi novopostavljeni bilbord bez ikakvih gradjevinskih dozvola na imanju koje je vlasništvo porodice Žike Stankovića, predsednika Gradskog odbora DS u Leskovcu.\nNa tvrdnje iznete na konferenciji za medije DS reagovala je demantijem i direktorica JKP Vodovod Kosara Ilić.\n– JKP Vodoovod radi 24 časa dnevno, radi i tokom praznika tako da ne postoji nijedan razlog da prestane sa svojim aktivostima ni tokom izborne kampanje. Takodje mi vršimo redovnu korespondenciju sa našim potrošačima, a oni nama svakodnevno upućuju na desetine pisama i zahteva. Pismo koje smo mi njima poslali se odnosi na naš poziv potrošačima da se priključe na naš vodosistem pre svega u cilju zaštite njihovog zdravlja zato što je samo ovakav vodosistem bezbedan s obzirom da je kontrolisan od nezavisnih institucija koje su nadležne za kontrolu zdrave pijaće vode. Povoljnosti koje se pominju u tom pismu se odnose na različite materijalne situacije, na različita materijalna stanja naših sugradjana koji žele priključak, a mi pokušavamo da im izadjemo u susret na taj način što ćemo omogućiti odloženo plaćanje. Takodje želim da istaknem da je gradjevinska sezona počela i da je operativa JKP Vodovod na terenu od proleća do jeseni, za šta se pripremamo čitave zime. Ukoliko se gradjani odluče za priključak u vreme izvodjenja radova troškovi će biti znatno manji, što je i logično kada radimo serijska i grupna priključenja na mrežu u poredjenju sa izlascima naše operative na teren po pojedinačnim zahtevima. Ono što je najvažnije je da ne postoji jedinstvena cena priključka. Ona se formira u zavisnosti od pojedinih parametara i aktivnosti. Mi želimo da po prvi put svu uštedu koja može nastati kroz jednu ovakvu akciju prenesemo na naše potrošače. Da bi to bilo izvodljivo potrebno je da ih najpre mi pozovemo, a da se zatim oni i odazovu i prihvate takav naš poziv. Tamo gde se priključuje samo jedan potrošač za jedan deo priključka na glavnu cev koji se zove sedo trebalo bi platiti oko 50.000 dinara plus ventil oko 6.000 dinara, a gde su ostali delovi i potrebni radovi. Ako ih mi pozovemo i oni prihvate mi možemo po nekoliko potrošača, ukoliko je to tehnički izvodljivo, da na tom jednom sedlu izvedemo po nekoliko priključaka – rekla je Kosara Ilić, direktor JKP Vodovod Leskovca.\nDirektorica leskovačkog Vodovoda je naglasila da se radi na rešavanju problema snabdevanja vodom dela meštana Badinca i da je to problem koji je nastao pre 10 godina.\n– Što se tiče Badinca, ugovor je potpisan 2006. godine izmedju investitora Direkcije i Vodovoda, koji je potom uveo Crnu Travu kao izvodjača radova. Posao koji je trebalo izvesti se odnosi na razvodnu mrežu i ona je u celosti izvedena. Medjutim problem je cev koja je trebalo da prodje ispod regionalnog puta Leskovac – Vlasotince za koji su neophodne republičke saglasnosti, i taj deo posla nije uradjen. Priključci koji će biti uvedeni će biti po povlašćenim cenama i gradjanima preporučujemo da to prihvate jer je to sigurno bolje od plaćanja višestruko skupljeg priključka. Molimo samo za malo strpljenja i ovaj problem koji je nastao pre 10 godina će biti rešen – istala je direktor JKP Vodovod Leskovac Kosara Ilić na konferenciji za medije.\nPrevious Gradi se vodovodna mreža u Vučju u dužini od 2.200 metara\nNext SNS demantovao tvrdnje leskovačkih demokrata


Delegacija Azerbejdžana posetila Pirot - juGmedia\nS ciljem prikupljanja iskustava najuspešnijih slobodnih zona, Pirot je posetila državna delegacija Azerbejdžana.\nU delegaciji su bili predstavnici Ministarstva privrede i operateri slobodne ekonomske zone Sumgait Chemical Industrial Park. Oni su u pratni prestavnika Uprave za slobodne zone Ministarstva finansija Srbije obišli Slobodnu zonu Pirot, Ugovornu okružnu privrednu komoru Pirot i sastali se sa gradonačelnikom Pirota Vladanom Vasićem.\nSlobodna ekonomska zona iz Azerbejdžana čiji su predstavnici boravili u Pirotu prostire se na više od 500 hektara, a u njenom režimu posluje 16 kompanija, navodi se izmedju ostalog usaopštenju Slobodne zone Pirot.\nGrad Vranje je prva jedinica lokalne samouprave u Pčinjskom upravnom okrugu koja je usvojila dokument “Procena ugroženosti od elementarnih nepogoda…\nOtvoreni bazeni Sportskog centra "Čair" u Nišu počeće da rade u četvrtak 31. maja, a letnja sezona će zvanično početi dan kasnije, izjavio je…


Srpskim monasima preti deportacija sa KiM – Krstarica\nSrpskim monasima preti deportacija sa KiM\nA. J. 9. novembra 2018. 21:56\nNakon pokušaja obnove boravišne dozvole jedan od monaha Eparhije raško-prizrenske suočio se sa pretnjom da za nekoliko dana može da bude deportovan sa Kosova i Metohije, saopštila je Eparhija raško-prizrenska.\nProblem oko dokumenata koji ima većina Srba na KiM pokazao se kao jedan od ozbiljnijih problema sa kojim se Srbi na tom prostoru suočavaju, navedeno je u saopštenju objavljenom na sajtu Eparhije.\nDalje se navodi da je M. Š, više godina monah u jednom od manastira Eparhije raško-prizrenske, pokušao preključe da obnovi boravišnu dozvolu na KiM.\nDošao je na poziv kosovskog MUP-a na fotografisanje u policiju u Prištini pošto mu je rečeno da mu je odobrena boravišna dozvola (treća po redu).\nPrema ranijem dogovoru, trebalo je da mu izdaju privremenu kosovsku ličnu kartu sa trajanjem od pet godina (redovne važe 10 godina).\nMeđutim, kada je došao, posle par sati čekanja, pojavila su se dva policajca, odveli ga iza zgrade policije do automobila i tamo mu saopštili da mu je zahtev odbijen i to pre pre mesec dana i da mu je istekao rok za žalbu, pa bi po zakonu trebalo odmah da ga deportuju.\nKada je M. Š. pokušao da objasni da nije dobio nikakvo obaveštenje o odbijanju, već da mu je čak obećano da će dobiti ličnu kartu, pitao je za razlog odbijanja i policajci su mu saopštili da je to zato što ima dokumente koordinacione uprave (tj. dokumente koje Republika Srbija izdaje za Srbe koji žive na KiM), i da je u međuvremenu kosovsko ministarstvo unutrašnjih poslova propisalo da se s takvim dokumentima ne može aplicirati za produženje boravka.\nPosebno je zabrinjavajuće, navodi se u saopštenju Eparhije, da je M. Š. rečeno u policiji da obavesti i druga sveštena lica koja imaju dokumenta koordinacione uprave za KiM da će biti deportovani sa Kosova ukoliko ne poseduju redovna dokumenta Republike Srbije, koja opet MUP Srbije ne izdaje građanima na KiM, osim ako imaju prebivalište van pokrajine.\nKako se navodi u saopštenju, treba imati u vidu da većina kosovskih Srba poseduje samo ove dokumente i pasoše koordinacione uprave (koji nisu u bezviznom režimu kao redovni dokumenti Republike Srbije).\nGrađani se redovno suočavaju sa problemom dobijanja viza jer im u ambasadama u Prištini traže kosovske pasoše, a kada se pojave u beogradskim ambasadama, kažu im da nisu ovlašćeni da izdaju vize za građane Srbije sa Kosova.\nEparhija ocenjuje da je ovakav odnos kosovskih institucija prema Srbima koji žive na KiM krajnje diskriminatoran i neposredno podstiče na iseljavanje srpskog stanovništva.\nS druge strane, nadležne institucije Republike Srbije trebalo bi što pre da pronađu rešenje kako da pomognu svojim građanima koji se suočavaju sa sve ozbiljnijim teškoćama kako da prežive u postojećim uslovima, kaže se u saopštenju.\nEparhija raško-prizrenska smatra da ovo pitanje hitno treba da se uključi i u dnevni red predstojeće sednice Saveta bezbednosti UN u Njujorku i da se ovaj problem uključi u izveštaj specijalnog predstavnika generalnog sekretara UN za KiM, navedeno je u saopštenju Eparhije.\nUprava carina pronašla 5.000 mini-libela u prtljagu putnika…


Filijala Nacionalne službe za zapošljavanje Leskovc, 14. februara je raspisala 10 konkursa i javnih poziva iz programa aktivne politike zapošljavanja, sa ciljem smanjenja nezaposlenosti i pružanja subvencija poslodavcima koji zapošljavaju ljude.\nJedan od aktuelnih konkursa u okviru javnih poziva jeste stručna praksa, koji je vezan za osobe koje nemaju radnog iskustva u struci, sa ciljem njihovog stručnog osposobljavanja za samostalan rad, a osnovna karakteristika koja ovogodišnji javni poziv razlikuju od prošlogodišnjeg je uvećan iznos naknade za sve kategorije.\nU zavisnosti od stručne spreme, osobe na stručnoj praksi primaće od 14 000 do 18 000 dinara, a pored Leskovca, ovaj javni poziv važi i za opštine Bojnik, Lebane i Medveđa.\n„Javni poziv za stručnu praksu u tim opštinama predviđa realizaciju konkursa uz izjednačavanje statusa i javnog i privatnog sektora, tako da se nadamo da će biti omogućeno ovim licima koji iz tih opština nisu do sada uspela da obave stručnu praksu da je sada prilika da to urade. Takođe bih naglasio karakteristično je za ove opštine da imaju veliki broj lica koja su sa visokim četvorogodišnjim obrazovanjem“, istakao je na današnjoj konferenciji za novinare direktor leskovačke filijale Dejan Stanković.\nOvaj javni poziv traje do 30. novembra, a poslodavci koji mogu da impliciraju su iz sektora obrazovanja, zdravstva i socijalne zaštite, i po prvi put ove godine, omogućeno je i pravosudnim organima da imliciraju za ovaj program.\nRaspisan je i program sticanja praktičnih znanja, koji je namenjen osobama koja su dugoročno nezaposlena, odnosno koja su na evidenciji NSZ-a preko 18 meseci, ali i tehnološkim viškovima i nekvalifikovanim osobama koja nemaju završenu srednju školu.\n„Za ovaj program je karakteristično da je poslodavcima omogućeno da realizuje program u periodu od 6 do 12 meseci, gde je tri meseca rok u kome NSZ refundira troškove zarade, poreza i doprinosa, a tri meseca poslodavac angažuje to lice sa sopstvenim sredstvima ili 6 plus 6 meseci“, objašnjava Stanković.\nKvota koju je leskovačka filijala dobila za ovaj program, za sada je 54 lica, ali direktor napominje da će biti omogućeno korigovanje i dobijanje još dodatnih sredstva za realizaciju ostalih programa.\nTakođe, ove godine će na inicijativu Ane Brnabić, biti realizovana specijalistička informatička obuka za 1500 osoba, a Stanković je iskoristio priliku da pozove sve nezaposlene da se, ukoliko su zainteresovani jave svojim savetnicima.\nO javnim radovima govorila načelnica Odeljenja za preduzetništvo, programe zapošljavanja i dodatno obrazovanje Danijela Trakov, koja je odmah bna početku istakla da je poslednji dan za podnošenje prijave zainteresovanih osobama 2. april.\n„Program javnih radova namenjen je angažovanju teže zapošljivih lica i nezaposlenih u stanju socijalne potrebe, a izvodjači javnih radova će moći da sklope ugovor sa Nacionalnom službom, samo pod uslovom da su angažovali nezaposlena lica koja pripadaju određenim kategorijama”, kazala je Trakov.\nU te kategorije spadaju radno sposobni korisnici novčane socijalne pomoći, Romi, nekvalifikovana lica, viškovi nezaposlenih i lica koja posao traže aktivno na evidenciji duže od 18 meseci,a sfere u kojima se mogu sprovoditi javni radovi su socijalne, humanitarne delatnosti, održavanje i obnavljanje javne infrastructure, i održavanje i zaštita životne sredine.\nOdređena kvota kod ove mere je 105 ostalih nezaposlenih lica i 70 osoba sa invaliditetom, dok naknada na mesečnom nivou iznosi 18.000 dinara.\n“Novina ove godine je i trošak koji se isplaćuje osobi za odlazak i dolazak sa posla, a koji će iznositi više od 2 hiljade dinara. Takođe, tu je i naknada troškova za sprovođenje javnih radova poslodavcu, u zavisnosti od dužine trajanja javnog rada”, dodaje Trakov.\nTe naknade iznosiće za mesec dana hiljadu dinara po licu, za 2 meseca 1.500 dinara, a za tri ili četiri meseca 2 hiljade dinara, dužina trajanja javnog rada određena je na maksimalno četiri meseca, a zainteresovani mogu podneti zahtev za subvenciju za samozapošljavanje do 16. aprila.\nPored ovih programa i mera, tu su još i subvencije za otvaranje novih radnih mesta za teže zapošljive kategorije, i subvencije za samozapošljavanje Roma, o kojima možete više saznati na sajtu NSZ-a.\nLESKOVAC - Predstavnici Škole za tekstil i dizajn iz Leskovca posetili su rukovodstvo Škole za dizajn tekstila i kože u Novom Pazaru i preneli svoja iskustva saradnje sa njemačkom kompanijom „Falke“. (više…)\nNi najrevnosniji kupači na rečnom gradskom jezeru u Vlasotincu, koga Vlasotinačani još nazivaju i svojim morem, ne pamte da sezona kupanja ovoliko kasni. Vremenski uslovi, iako su na proleće drugačije nagoveštavali, ne idu na ruku kupačima. (više…)\nNa ponovljenim izborima u Kukulovcu Aleksandar Vučić je odneo ubedljivu pobedu, a ovo je i istorijski najbolji izborni rezultat koji je iko napravio od višestranačja u Srbiji. (više…)\nNIŠ - Na Klinici za infektivne bolesti umrla su dva muškarca od kojih jedan stogodišnjak, a drugi je imao 61 godinu, rekao je direktor Kliničkog centra u Nišu Zoran Radovanović (više…)\n15.03.2018. u 08:08\nOcu da me pesma i harmonika prate dok otvaram poso.\n15.03.2018. u 14:56\nMene samo armonika.


Delegacija Saveta RRA posetila Regionalnu kancelariju Regulatorne agencije za komunikacije u Banja Luci | REM\n02. februar 2009. 00:00:00\nCilj posete bila je razmena iskustava u otvaranju i načinu rada regionalnih centara, koje predstavljaju unutrašnje organizacione jedinice Agencije.\nRegulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine u svom sastavu ima dve ovakve kancelarije u Mostaru i u Banja Luci, a radi jačanja regonalnog prisustva i lakšeg pristupa informacijama.\nRukovodilac regionalne kancelarije u Banja Luci Boris Kujundžić upoznao je delegaciju Saveta RRA sa načinom funkcionisanja organizacione jedinice RAK u tom gradu.\nČlanovi Saveta RRA su bili zainteresovani za unutrašnju organizaciju kancelarije, obim delegiranog posla na ovakve centre, a posebno za način nadzora nad programskim sadržajem emitera i procesuiranjem predstavki.\nDelegacija je posetila i Radioteleviziju Republike Srpske i u razgovoru sa generalnim direktorom Draganom Davidovićem upoznala se sa trenutnom situacijom javnog servisa u BiH, kao i sa stanjem na medijskom tržištu i odnosima sa regulatorom.\nU delegaciji Saveta Republičke radiodifuzne agencije Srbije bili su i zamenik predsednika Saveta Goran Karadžić i članovi Saveta Velimir Milošević i Slobodan Đorić.


Monti Pajton: Preminuo glumac Teri Džouns - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Monti Pajton: Preminuo glumac Teri Džouns\n0Piše: BBC News na srpskom 22. januara 2020. 14.22\n„Teri je preminuo 21. januara 2020. uveče u 77. godini nakon duge, ekstremno hrabre borbe sa retkom vrstom demencije, FTD. I tokom te borbe, uvek je bio dobro raspoložen“, piše u saopštenju njegove porodice.\nMontipajtonovski recept za dugovečnost – optimizam\n„Tokom poslednjih nekoliko dana, njegova supruga, deca, članovi porodice i mnogi bliski prijatelji stalno su provodili vreme s Terijem, dok je lagano odlazio. Svi smo izgubili milog, zabavnog, toplog, kreativnog i voljenog čoveka čija je beskompromisna individualnost, neumorni intelekt i izuzetan humor pružao zadovoljstvo milionima ljudi tokom šest decenija.\n„Nadamo se da će ova bolest jednog dana u potpunosti biti iskorenjena. Molimo da se poštuje naša privatnost u ovim osetljivim trenucima i zahvalno smo što smo živeli s izuzetno talentovanim, razigranim i srećnim čovekom koji je živeo istinski autentičnim životom“, navodi porodica.


U BIH OPRALI VIŠE OD 10 MILIONA MARAKA: Novcem od droge opremali federalne specijalce - Gerila\nVođu narko kartela Edina Gačanina u Sarajevu čuvali pripadnici Federalne uprave policije. Kartel “Tito and Dino” uvozio tone kokaina u Evropu. Novac u Sarajevu prali preko “biznismena” Alema Hodovića, Adnana Harbinje i Gordana Memije. FIktivne firme sa jednim zaposlenim imale milionske promete. Kupovali nekretnine u Sarajevu i Zapadnoj Evropi, objavio je Žurnal.\nNajmanje deset miliona maraka narko kartela zvanog “Tito and Dino” oprano je preko Bosne i Hercegovine.\nU pitanju je novac stečen prebacivanjem velikih količina kokaina iz Južne Amerike na područje Evrope. Žurnal je u posjedu brojnih dokumenata koji dokazuju kako je ova kriminalna grupa prala novac preko privatnih firmi iz Sarajeva, koje su, uglavnom, bile registrovane za marketinške djelatnosti.\n“On je moj poznanik. Viđao sam se s njim”, potvrdio je za Žurnal Gordan Memija, vlasnik sarajevske kompanije „Foto Art“ koja se bavi marketingom.\nMemiju je posljednjih godina Državna agencija za istrage i zaštitu prijavljivala zbog pranja novca, ali su predmeti ostali duboko u ladicama pravosudnih institucija.\nU razgovoru za Žurnal on priznaje da je naročito blizak sa majkom Edina Gačanina – Brigitom, te da se sa vođom ovog narko kartela viđao i u BiH i u inostranstvu.\nPotvrdio je Memija da je imao i poslovne odnose sa Alemom Hodovićem, još jednim sarajevskim “biznismenom” čije je ime navedeno u dokumentima koji su u posjedu Žurnala.\nPreko nekoliko Hodovićevih kompanija članovi kokainskog kartela Edina Gačanina prali su novac. Tako je 2013. godine Hodović osnovao kompaniju „IN MEDIA d.o.o.“ Sarajevo u kojoj je bio zaposlen samo jedan radnik.\nPrema finansijskim izvještajima, već naredne, 2014. godine, ova firma je, sa samo jednim zaposlenikom, imala promet u iznosu od 2,7 miliona, a 2015. godine promet je bio 1,2 miliona maraka. Poslovi su, uglavnom, obavljani preko Sberbanke i Nove banke iz Banjaluke.\nZa iste poslove služila je kompanija “OFFICE AND MEDIA SERVICE”, u kojoj je ovlašeno lice također bio Alem Hodović. Prema podacima Uprave za indirektno oporezivanje ova Hodovićeva kompanija utajila je porez, zbog čega je u januaru 2018. godine za njim tragala i Grupa za prinudnu naplatu.\nKompanija OMS također je poslovala preko Sberbanke, te Addiko i Intesa Saopaolo banke u kojima je račune imao otvorene i Mirza Gačanin, rođak Edina Gačanina preko kojeg je ovaj narko kartel takođe oprao nekoliko miliona maraka stečenih trgovinom kokainom.\nDirektna veza između Mirze Gačanina i Alema Hodovića uspostavljena je preko kompanije „E.S. Tech d.o.o.“ Sarajevo koja je registrovana u Avaz Twist Toweru.\nOsim toga, dio novca opran je i preko kompanije „SISTEM MI d.o.o.“ Sarajevo koja se, kasnije, u holandskom gardu Breda pojavljivala i kao kupac nekretnine vrijedne milion eura.\nTako je, recimo, zabilježeno da je A.K., državljanka BiH, uplatila 100 hiljada eura beskamatne pozajmice na račun kompanije „SISTEM MI“. Ona je istražiteljima priznala da je novac dobila od Mirnesa Rotića, odnosno firme “Invest IKS”. Višemilionske pozajmice primane su iz Holandije, ali i Dubaija u kojem se trenutno nalazi vođa ove kriminalne skupine Edin Gačanin.\nPrema dokumentima koji su u posjedu Žurnala, ovaj narko kartel je uvozio kokain iz Peruua u Evropu, a dio grupe u Sarajevu uglavnom je služio za pranje novca, jer je droga išla za zapadnoevropsko tržište.\nRanije je, u okviru međunarodne istrage, u Peruu uhapšen Sarajlija Smail Šikalo, a tada je zaplijenjeno oko tonu i po kokaina.\nUpravo je Šikalo bio dio grupe “Dino and Tito” koja, prema navodima holandskog tužioca, “kupuje brojne nekretnine” “novcem koji potiče od trgovine opojnim drogama, prvenstveno kokainom iz Južne Amerike”.\nVođa klana, Edin Gačanin, nerijetko je boravio u BiH gdje je sa svojim bratom Ervinom i Mirzom Gačaninom tražio partnere za pranje novca. Među njima su, kako smo već naveli, Alem Hodović, Adnan Harbinja, Gordan Memija i drugi. No, ono što je posebno interesantno jesu njegove veze sa policijskim službenicima.\nS obzirom na dobre odnose sa federalnim specijalcima narko boss Edin Gačanin je odlučio donirati i 75 kompleta opreme za Specijalnu jedinicu Federalne uprave policije.\nU ljeto 2017. godine Gačanin je, prema policijskim informacijama, angažovao osobu od povjerenja koja je iz holandskog grada Breda donijela novac kojim je trebala biti kupljena oprema za FUP.\nKako kupovina nije mogla biti obavljena gotovinskim plaćanjem nađena je privatna kompanija koja je obavila transakcije.\nTako se u julu 2017. godine firma „RHEA Expres“ Sarajevo pojavljuje kao donator opreme za specijalnu policiju, a donaciju je primio federalni ministar unutrašnjih poslova Aljoša Čampara.\nOprema nabavljena u Kanadi kasnije je prebačena Federalnoj upravi policije kojom je tada rukovodio Dragan Lukač, nakon čega je raspoređena Specijalnoj jedinici FUP-a čiji su pripadnici bili odani pratioci Edina Gačanina, vođe narko kartela “Tito and Dino”.\nRelated tags : Edin Gačanin Elmedin Konaković Gordan Memija Tito and Dino\nOktobar 24, 20190\nSeptembar 18, 20190\n"Edin Gačanin nije član, a posljedično ne može ni biti "vođa narko kartela"... Prvi put je iz medija čuo za potojanje "narko kartela Tito and Dino", navodi se između ostalog u demantiju koji je mediji


Odbojkaši Italije novi su prvaci Evrope, nakon što su u velikom finalu odigranom u Poljskoj pobedili posle drame Sloveniju rezultatom 22:25, 25:20, 20:25, 25:20, 15:11.\nHrabra Slovenija saznala je kako izgleda godina Italije koja je osvojila Evropsko prvenstvo u fudbalu, počistila je i Srbiju usred Beograda u košarkaškom kvalifikacionom turniru za odlazak na Olimpjske igre u Tokiju... Kasnije je Lamon Marsel Džejkobs u Japanu bio najbrži na 100 metara s vremenom 9,8 sekundi. Slovenci su odlično otvorili finale protiv Azura koji su u polufinalu eliminisali Srbiju rezultatom 3:1 u setovima.„Zmajčeki“ su u poljskom gradu Katovice uspeli da reše prvi set u svoju korist 25:22, ali je Italija već u sledećem uspela da se vrati i da izjednači. I ponovo su Slovenci uspeli da povedu u setovima 2:1, ali je italijanska mladost došla do izražaja. Prvo su uspeli još jednom da izjednače, a onda i da u odlučujućem petom setu, posle prave drame, dostojne jednog finala Evropskog prvenstva, i da slave rezultatom 15:11.Italija je to sedma titula šampiona Starog kontinenta, a treći put su uspeli da je osvoje bez poraza.S druge strane, Slovenci su treći put poraženi u finalu.Azure su do evropske krune vodili Daniele Lavija sa 21 poenom i Alesandro Mikeleto koji je postigao 17, dok je kod Slovenaca bolji od ostalih bio Alek Panejk sa 16 poena.Podsetimo, odbojkaši Srbije ostali su bez bronzane medalje pošto je od njih u tri seta u bila uspešnija reprezentacija Poljske.\n07:36 20.09.2021 (Osveženo: 07:40 20.09.2021)\n© Foto : CEVItalija odbojka\nHrabra Slovenija saznala je kako izgleda godina Italije koja je osvojila Evropsko prvenstvo u fudbalu, počistila je i Srbiju usred Beograda u košarkaškom kvalifikacionom turniru za odlazak na Olimpjske igre u Tokiju...\nKasnije je Lamon Marsel Džejkobs u Japanu bio najbrži na 100 metara s vremenom 9,8 sekundi.\nSlovenci su odlično otvorili finale protiv Azura koji su u polufinalu eliminisali Srbiju rezultatom 3:1 u setovima.\n„Zmajčeki“ su u poljskom gradu Katovice uspeli da reše prvi set u svoju korist 25:22, ali je Italija već u sledećem uspela da se vrati i da izjednači.\nI ponovo su Slovenci uspeli da povedu u setovima 2:1, ali je italijanska mladost došla do izražaja.\nPrvo su uspeli još jednom da izjednače, a onda i da u odlučujućem petom setu, posle prave drame, dostojne jednog finala Evropskog prvenstva, i da slave rezultatom 15:11.\nItalija je to sedma titula šampiona Starog kontinenta, a treći put su uspeli da je osvoje bez poraza.\nS druge strane, Slovenci su treći put poraženi u finalu.\nAzure su do evropske krune vodili Daniele Lavija sa 21 poenom i Alesandro Mikeleto koji je postigao 17, dok je kod Slovenaca bolji od ostalih bio Alek Panejk sa 16 poena.\nPodsetimo, odbojkaši Srbije ostali su bez bronzane medalje pošto je od njih u tri seta u bila uspešnija reprezentacija Poljske.


Ekonomska šteta zbog piraterije: Povećan gubitak - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tEkonomska šteta zbog piraterije: Povećan gubitak\nZemlje u razvoju najzaslužnije su za visok porast prodaje računara u prošloj godini, ali i najodgovornije za rast softverske piraterije u istom periodu, što je oštetilo svetsku ekonomiju za 48 milijardi dolara.\nProšle godine u svetu je prodato 16% više novih računara nego 2006. godine – ukupno 261 milion, od čega 61 milion u Rusiji, Kini, Indiji i Brazilu. U oko 700 miliona kompjutera ugrađen je novi softver, a ukupna vrednost prodatog softvera porasla je za 18% u odnosu na prethodnu godinu, dostigavši iznos od 80 milijardi dolara. Najveći rast na tržištu PC-a u 2007. zabeležen je među kućnim korisnicima i malim i srednjim preduzećima, čiji se udeo na tržištu povećao na 66%, a najveći porast broja računara u zemljama u razvoju. Potonje je, međutim, i ključni razlog što je stopa softverske piraterije sa 35% u 2006. povećana na 38% u 2007. godini, gubici porasli za 8,5 milijardi dolara, a ukupna ekonomska šteta dostigla 48 milijardi dolara, ističe Milomir Ognjanović, predsednik odbora za zaštitu intelektualne svojine u AmCham Srbija, komentarišući rezultate najnovije IDC globalne studije o softverskoj pirateriji u 2007. godini.\nStudija koja je sačinjena na osnovu istraživanja u 108 zemalja pokazuje da je nivo piraterije u odnosu na 2006. opao u 64 a porastao u 11 zemalja, dok se u ostalima nije bitnije menjao. Najveći pad od 7% evidentiran je u Rusiji, spustivši se na nivo od 73% u prošloj godini, što je značajno manje u odnosu na Kinu gde stopa piraterije iznosi 82%. Zemlje u kojima procenat piraterije dostiže 90 i više procenata su Jermenija, Bangladeš, Azerbejdžan, Moldavija, Zimbabve i Šri Lanka, dok je taj procenat najmanji u Severnoj Americi (21%), Luksemburgu, Novom Zelandu, Japanu, Austriji i skandinavskim zemljama. Na listi zemalja sa relativno niskim nivoom piraterije najlošije se kotira Francuska, koja se sa stopom od 42% našla rame uz rame sa Mađarskom i iza Češke, gde je nivo piraterije prošle godine iznosio 39%.\nProsek u centralnoj i istočnoj Evropi iznosi 68%, a Srbija je, uprkos smanjenju od 2% u odnosu na 2006. godinu, sa stopom od 76% i dalje značajno iznad tog proseka. Kako navodi Ognjanović, oko trećine ovog procenta otpada na kućne korisnike, a 40% do 50% na poslovne, najviše u segmentu malih i srednjih preduzeća. Ukupna šteta po domaću ekonomiju procenjuje se na 72 miliona dolara, koja je prevashodno posledica nenaplaćenih poreskih potraživanja. U poređenju sa zemljama bivše Jugoslavije, situacija je lošija jedino u Crnoj Gori, koja je sa stopom od 83% čak ispred Kine. Makedonija i Bosna i Hercegovina su sa 68% na nivou proseka centralne i istočne Evrope, dok su značajno ispod njega stope piraterije evidentirane u Hrvatskoj (54%) i Sloveniji (48%). Ako se u poređenje uključe i druge zemlje jugoistočne Evrope, veću stopu piraterije u odnosu na Srbiju ima još jedino Albanija (78%), dok su Bugarska i Rumunija na nivou navedenog proseka od 68%. Među zemljama centralne Evrope, najprimerenija je Češka sa 39%, a potom Mađarska (42%) i Slovačka (45%).\nOcenjujući navedene podatke, generalni direktor Majkrosofta u Srbiji Dejan Cvetković smatra da je za Srbiju veoma važno da iskazani napredak u borbi protiv piraterije ubuduće bude još intenzivniji, s obzirom na značaj zaštite intelektualne svojine za podizanje ekonomske konkurentnosti na globalnom tržištu. Adekvatan nivo pravne zaštite i posebno njena primena u praksi zemlju čine atraktivnijom za strane investitore, što će dalje doprineti otvaranju novih radnih mesta u softverskim i drugim, sa njom povezanim industrijama i zadržavanju mladih stručnjaka u zemlji. Iskustva razvijenih pokazuju da smanjenje stope piraterije za samo 1% potencijalno generiše oko 2.000 novih radnih mesta, predočava Cvetković, dodajući da bi na dalji privredni rast značajno uticale i veće budžetske mogućnosti države da ulaže u značajne projekte.


MEX & MEX CUBE – Savršeno upakovan komfor - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nMEX & MEX CUBE – Savršeno upakovan komfor\nPiero Lissoni, jedan od najpopularinijh dizajnera današnjice i čuveni italijanski proizvođač ekskluzivnog nameštaja Cassina, još jednom su udružili snage…\nRezultat su sofe Mex i Mex Cube, istinska oličenja savršenog spoja vrhunskog komfora i udobnosti sa estetikom i odličnim tehničkim rešenjem.\nSofa Mex nudi savršen i besprekorno upakovan komfor, zahvaljujući vrlo inteligentno osmišljenom sistemu sedalnih elemenata. Kolekciju čini serija tapaciranih, perjem ili poliuretanom punjenih elemenata različitih dimenzija, sa ili bez rukonaslona, u "školjci" od furniranog ili sjajno lakiranog medijapana. Sofa po želji može biti upotpunjena posebno dizajniranim integrisanim policama.\nMex Cube za razliku od Mex-a nema "školjku", već su elementi slobodni i na oko deluju manje kubično i još udobnije, pa prosto mame da se udobno smestite i "zavalite". U paletu su uvršteni i taburei različitih dimenzija, koji mogu stajati slobodno u prostoru, ali služe i za pravljenje zanimljivih i nesvakidašnjih ugaonih kompozicija.\nLissoni je, kao i svaki profesionalac i perfekcionista, otišao i korak dalje, ponudivši niz pratećih komponenti, kao što su biblioteka i klub stolovi odgovarajućeg dizajna.\nMex ili Mex Cube, stvar je ličnih afiniteta, poimanja estetike, potreba ili efekta koji želimo da postignemo u ambijentu. Udobnost je u svakom slučaju imperativ, a vrhunska izrada i besprekorni kvalitet se podrazumevaju kada je Cassina u pitanju. Ono što je izvesno je da nećete pogrešiti ako se opredelite za bilo koji od ova dva toliko slična, a ipak različita modela.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Cassinina interpretacija čuvene Le Corbusier kolekcije


SOS LIGA BUDUĆIH ŠAMPIONA Archives - Radio Dunav\nОзнака: SOS LIGA BUDUĆIH ŠAMPIONA\nJuče su fudbaleri Olimpika nastupali u Somboru u okviru SOS Lige budućih šampiona i zabeležili odlične rezultate: -2004. godište: Olimpik – Radnički SO 4:3 -2006 godište: Olimpik – Žak 4:1 -2007 godište: Olimpik – Spektar I 2:2 Olimpik – Spektar II 6:3 -2009 godište: Olimpik – Spektar 10:0 Generacije 2004,2005 i 2006 trenutno zauzimaju prve […]\nOlimpik nastavlja da ređa pobede u okviru SOS Lige budućih šampiona. Ništa novo za apatinske fudbalere. Ovaj put su pobede bile ubedljive a neke utakmice čak sa 10 golova razlike. Rezultati i tabele SOS Lige: -2004 godište OA – Crvenka 10:0 OA – Radnicki beli 10:1 -2005 godište OA – Kordun 8:0 OA – Žak […]\nProteklog vikenda fudbaleri apatinskog Olimpika bili su aktivni u Somboru u okviru SOS ligu budućih šampiona i u Odžacima u okviru Mini Maksi Lige. U subotu u okviru SOS lige buducih šampiona nastupile su četri generacije. Godište 2005. igralo je protiv ekipe Radničkog iz Bajmoka meč je završen ubedljivom pobedom Olimpika rezultatom 14:1. Generacija 2008. […]\nNarednog vikenda Olimpik očekuje gust raspored, čak 12 utakmica su na programu u subotu i nedelju. Na teren izlaze sve generacije . U subotu se nastavlja takmicenje u SOS ligi u Somboru gde nastupaju generacije 2004 , 2005 i 2006 svi će odigrati po dve utakmice. U nedelju na SOS ligi nastupaju generacije 2007,2008 i […]\nOLIMPIK ODLIČAN U PRVOM KOLU SOS LIGE BUDUĆIH ŠAMPIONA\nU nedelju je u Somboru odigrana SOS liga budućih šampiona, a Olimpik iz Apatina je ostvario odlične rezultate. Prvi koji su bili u mogućnosti da pokažu svoje umeće sa loptom su dečaci 2009. godište koji su ekipu OFK Odžaka bez ikakvih problema savladali sa 7:0. Zatim su na teren izašli dečaci 2008. godište koji pobeđuju […]


Probijen rok za uklanjanje hemijskog oružja iz Sirije\nBorbe, loše vreme i blokade puteva sprečili međunarodne snage da preuzmu sirijski arsenal hemijskog oružja do kraja 2013. godine.\nNorveški i danski brodovi koji bi trebalo da prevezu sirijsko hemijsko oružje vraćaju se u luku na Kipru, što znači da neće biti ispoštovan rok za uklanjanje opasnih materija iz Sirije do kraja godine. Realizacija tog plana kasni zbog lošeg vremena, nestabilne situacije na linijama fronta i blokade puteva.\nNorveški brodovi čekali su u kiparskim lukama odobrenje da krenu prema Siriji gde je trebalo da preuzmu deo sirijskog hemijskog arsenala, odnosno zabranjeno oružje upotrebljeno – kako se navodi –protiv civila u avgustu 2013.\nMeđutim, borbe koje i dalje traju, otežale su prebacivanje opasnih hemikalija do luke Latakije.\n“Sve strane se slažu da je bezbednost glavna briga. To se takođe odnosi na bezbednost konvoja, odnosno na sigurnost bilo koje operacije", kaže Sigrid Kaag iz Organizacije za zabranu hemijskog oružja\nTa organizacija je danima upozoravala da je malo verovatno da će transport najkritičnijih hemijskih elemenata biti obavljen pre 31. decembra. Vašington, za sada, ne pokreće pitanje propuštenog ambicioznog roka.\n“Za nas je najvažnije da vidimo napredak u tom procesu”, ističe Meri Harf, portparolka Stejt departmenta.\nSporazum postignut sa sirijskim predsednikom Bašarom al Asadom ne predviđa eliminaciju ukupnog hemijskog arsenala do kraja juna. Međutim, neki eksperti upozoravaju da će, što duže bude trajalo uklanjanje sirijskog hemijskog oružja, opasnost biti sve veća.\n“Predsednik Asad vrlo dobro zna da će sa konačnom predajom hemijskog oružja naglo izgubiti na značaju kod međunarodne zajednice. Mislim da mu ide u korist da što više odugovlači", smatra Endru Tebler, naučni saradnik Vašingtonskog instituta.\nTo je samo dodatni problem dok međunarodna zajednica pokušava da okonča krvoproliće i liši Siriju hemijskog oružja.


SEEbiz.eu / HR / Solana Bajo Sekulić prodaje 3.000 tona lagerovane soli\nSolana Bajo Sekulić sol Ulcinj\nSolana Bajo Sekulić prodaje 3.000 tona lagerovane soli\nDatum objave: 11.10.2015. - 21:27:47\nULCINJ - Stečajna uprava ulcinjske Solane "Bajo Sekulić", raspisala je oglas za prodaju oko tri hiljade tona soli koja je lagerovana u krugu fabrike.\nIz stečajne uprave su saopštili da je procenjena količina soli oko tri hiljade tona, a da će se stvarna količina utvrditi vaganjem, prenose crnogorski mediji.\nPristigle pisane ponude biće otvorene 20. oktobra u 11 sati u Privrednom sudu, do kada traja i rok za njihovo predavanje, navedeno je u saopštenju.\nPravo da učestvuju na javnoj prodaji imaju pojedinci i kompanije samo iz Crne Gore, koji moraju da uplate depozit za učešće na javnom nadmetanju u iznosu od pet hiljada eura.\nStečajni upravnik će posle otvaranja ponuda, u roku od osam dana doneti odluku o najboljem ponuđaču i proglasiće ga kupcem, a u roku narednih 15 dana najbolji ponuđač, odnosno kupac, mora da zaključi ugovor o kupoprodaji i da uplati kupoprodajnu cenu umanjenu za iznos depozita.\nPonuđač je dužan da ponudi kupoprodajnu cenu po toni bez uključenog PDV-a, a prednost će imati kupac koji ponudi veću kupoprodajnu cenu po toni.\nUkoliko ne bude zainteresovanog kupca za celu količinu, so će se prodavati ponuđačima rangiranim po ponuđenim kupoprodajnim cenama, sve do prodaje celokupne ponuđene količine soli koja je predmet prodaje.


Selektivno pamćenje bliže prošlosti\nGrupa javnih ličnosti, aktivista civilnog društva, novinara, profesora i boraca za ljudska prava u Crnoj Gori sprema se da učesnicima Međunarodne konferencije Internacionalne lige humanista koja će se krajem mjeseca održati u Budvi, uputi otvoreno protestno pismo zbog najave da će na tom skupu priznanja za promovisanje mira u regionu biti uručena i visokim funkcionerima vladajuće Demokratske partije socijalista Milu Đukanoviću i Svetozaru Maroviću. Koordinator Centra za razvoj nevladinih organizacija Stevo Muk za naš radio kaže da je potpisivanje otvorenog pisma u toku:\n„Mi želimo da skrenemo pažnju domaće i međunarodne javnosti, posebno u regionu bivše Jugoslavije, na činjenicu da se saučesnicima ratne nacionalističke politike Slobodana Miloševića dodijeljuju nagrade za mir i humanizam. Mi smatramo da je Međunarodna liga humanista obesmislila svoje prethodne i buduće nagrade proglašavajući Miloševićeve saborce iz najgorih ratnih godina za ambasadore mira i humanizma“.\nMuk napominje da je cilj ove akcije da se uglednim učesnicima konferencije pošalje poruka da ne učestvuju: „U režiranom spektaklu koji je osmislila crnogorska vlast jer je sjećanje na rat i stradanje na prostoru bivše Jugoslavije neizbrisivo“. Stevo Muk:\n„I da se ne smije zaboraviti, prećutati istorijska istina o agresiji na Dubrovnik, o saučesništvu u ratovima u Bosni i Hrvatskoj, o Bukovici, o deportaciji izbjeglica iz BiH, o progonu antiratnih partija, medija i aktivista, a zašto je, valjda to ne treba posebno dokazivati, najvećim dijelom bila i ostala odgovorna crnogorska vlast na čijem su čelu bili Đukanović i Marović“.\nPodsjetimo. Internacionalna liga humanista je još prije nekoliko mjeseci najavila da su Milo Đukanović i Svetozar Marović, visoki funkcioneri jedinstvene Demokratske partije socijalista iz vremena ratnih devedesetih, kandidati za priznanja za promovisanje mira u regionu. Još tada iz ove organizacije u znak protesta je istupio crnogorski univerzitetski profesor Milan Popović, dok je predsjednica Udruženja žena žrtava rata Bakira Hasičić, revoltirana tom odlukom, najavila da će nagradu koju je ranije dobila iz ove organizacije iz protesta baciti prilikom svečanog uručenja priznanja Đukanoviću i Maroviću. Predstavnik Lige humanista u Crnoj Gori Srđa Popović u posljednjem razgovoru za naš radio, međutim, nije želio da potvrdi da li su Đukanović i Marović i dalje laurelati jer se, kako kaže, to kosi sa Statutom organizacije:\n„Poštujući Statut Internacionalne lige humanista imena laurelata će biti saopštena na samoj dodjeli“.\nPopović, međutim, ne krije imena nekih drugih uglednih učesnika i kandidata za nagrade među kojima je i Vaclav Havel, bivši češki predsjednik, pisac i širom svijeta poznati državnik:\n„Od zvanica koje će prisustvovati tom činu biće Vaclav Havel, Doris Pak, predsjednica Delegacije evropskog parlamenta, doktor Sonja Štimbauer, predsjednica Internacionalne lige humanista i očekuje se veliki broj predstavnika diplomatskog kora, zvanica grada Budve“.\nPotvrdu da će se na konferenciji u Budvi pojaviti nobelovac Vaclav Havel dobili smo i od njegovog sekretara Jakuba Hladika:\n„Gospodin Havel je prihvatio da učestvuje na konferenciji u Crnoj Gori na kojoj će se raspravljati o stanju u regionu. Takođe se složio da primi nagradu Internacionalne lige humanista pod nazivom „Državnik, humanista XX vijeka“. On će, kako je najavljeno primiti ovu nagradu skupa sa bivšim predsjednicima Makedonije i Slovenije Kirom Gligorovim i Milanom Kučanom“.\nOdgovarajući na pitanje da li je Vaclav Havel upoznat i sa primjedbama dijela ovdašnje javnosti i kritikama da Internacionalna liga humanista pokušava zamaskirati ratnohuškačku prošlost crnogorskih državnika koji su pokrovitelji ove manifastacije Hladik kaže:\n„Gospodin Havel smatra da je ovo priznanje za njegova dostignuća i podršku demokratskim pokretima u regionu. Uostalom i češka ambasada je preporučila da se Havel pojavi na ovoj manifestaciji, a iskreno, od vas po prvi put čujem da je bilo kritika na račun organizatora i same manifestacije“.\nVaclav Havel i drugi učesnici skupa će ovih dana primiti otvoreno protestno pismo koje potpisuje dvedesetak javnih ličnosti iz Crne Gore.


Tribina o Vukovaru: Nasilje kao odgovor na svaki pokušaj suočavanja sa prošlošću | CZKd\n“Pogledaj Vukovar, pogledaj svoju budućnost”\nNa umetničko delovanje koje se bavi temom suočavanja sa ratnom prošlošću po pravilu se odgovara nasiljem, a vlasti čine mnogo na restauraciji devedesetih godina, ocenjeno je večeras na tribini “Vidi Vukovar, vidi svoju budućnost”.\nNa tribini u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju je bilo reči o odnosu prema razaranju Vukovara 1991. godine i prema činjenici da je srpsko društvo mlako reagovalo na razbijanje novosadske izložbe “Vukovar – ubijanje jednog grada” u decembru prošle godine.\nAutor te izložbe Srđan Veljović rekao je da je ona bila meta napada od početka, da su prvo ispisani grafiti sa pitanjem zašto se organizatori ne bave srpskim žrtvama, da bi 5. decembra nepoznati počinioci polupali šest izloga u pasažu u strogom centru Novog Sada i pocepali umetničke fotografije koje su bile izložene.\n“Na slikama su svedene scene koje sa distance gledaju na Vukovar. Izložba se ne bavi žrtvom, nego činjenicom da je nekada bio jedan grad, a sada ga nema”, rekao je Veljović.\nSociološkinja i koosnivačica Centra za antiratnu akciju 1991. godine Vesna Pešić rekla je da su u Vukovaru živeli ljudi različitog porekla i da je “neverovatno da su napadači na izložbu zamerili što se ne govori o srpskim žrtvama, jer na fotografijama nema ni Srba ni Hrvata”.\nŽeljko Stanetić iz Vojvođanskog građanskog centra rekao je da se srpsko društvo “već 15 godina vraća u devedesete, ali ono što sada pravi razliku je to što su vlasti odlučile da vrate devedesete ovde”.\nStanetić je kao primer naveo susret predsednika Srbije Tomislava Nikolića sa Momčilom Krajišnikom, prisustvo državnog vrha na dočeku generala Vladimira Lazarevića u Nišu i gostovanje Veselina Šljivančanina na tribinama vladajuće stranke, čime su, kako je rekao, “pokriveni akteri svih ratova devedesetih, i u Hrvatskoj, i u Bosni i na Kosovu”.\nNovinar Miloš Vasić, autor naslovne strane nedeljnika “Vreme” iz 1991. godine na kojoj je pisalo “Pogledaj Vukovar, pogledaj svoju budućnost” rekao je da je kompletna vukovarska operacija, kao i dubrovačka i sarajevska, predstavljala pokolje i destrukciju bez ikakve vojne svrhe. Vasić je dodao da je devedesetih postojao samo jedan ratni cilj: “da Slobo i Franjo podele Bosnu” i da se od početka rata znalo da će granice ostati nepromenjene.\nDirektorka Centra za kulturnu dekontaminaciju Borka Pavićević rekla je da nije uloženo dovoljno truda da antiratni pokret iz devedesetih godina bude više prihvaćen danas i da nije dovoljno urađeno na promeni mentaliteta poricanja koji se ogleda u stavovima “nisam znao, niko mi nije rekao, drugi su odlučili, samo sam radio svoj posao”.\nNajavljeno je i da će izložba fotografija “Devedesete” Srđana Veljovića biti predstavljena u Galeriji Artget, 9. februara u 19 sati.\nPreuzeto sa Autonomija.info\nTagovi: antiratni Srđan Veljović Vukovar


KK PARTIZAN: Šćepanović je prošlost, poverenje bivšem treneru Zvezde - 24sedam\nKK PARTIZAN: Šćepanović je prošlost, poverenje bivšem treneru Zvezde\nOčekivana promena u Partizanu\n30. oktobar 2020, 13:14\nVlado Šćepanović više nije trener Partizana. Umesto njega, tim će na meču protiv Igokee u Laktašima privremno voditi Milivoje Lazić.\nReč je o treneru koji je tokom karijere radio dugo godina kao asistent u FMP iz Železnika (2005-2010), a onda je godinu dana proveo kao prvi pomoćnik Duška Vujoševića u Partizanu (2010-’11).\nStručni štab Duška Vujoševića 2010. godine: Radonjić, Jovanović, Lazić i Gligorijević MN Press\nUsledio je odlazak u Crvenu zvezdu, gde je bio najbliži saradnik Svetislava Pešića. Po odlasku Karija sa Malog Kamelegdana, Lazić je dobio šansu da i samostalno vodi Crvenu zvezdu na početku sezone 2012-’13, da bi potom bio i u poljskom Slasku iz Vroclava.\nLazić sa juniorima Partizana koji su februara ove godine osvojili turnir Evrolige u Beogradu MN Press\nLazić se ove godine vratio u Humsku, posle punih devet godina, kada je preuzeo brigu o juniorskom timu. I odmah je postigao zapažen rezultat, pošto je predvodio tim koji je prošle sezone osvojio i Evroligin turnir u Beogradu.\nPročitajte još: Nemanja Dangubić za 24sedam: U Partizanu imam šansu da se ponovo dokažem kao igrač\nTagovi: aba ligaEvrokupKK Partizan\nNovi bilans žrtava u razornom zemljotresu na Mediteranu: Najmanje 19 mrtvih, preko 700 povređenih, najteže i Izmiru (FOTO+VIDEO)


Novembar 2014 – održan okrugli sto na temu “Jačanje uloge interne revizije u javnom sektoru Republike Srpske” |\nNovembar 2014 – održan okrugli sto na temu “Jačanje uloge interne revizije u javnom sektoru Republike Srpske”\nUdruženja ekonomista Republike Srpske SWOT organizovalo je u Petak 14. novembra u Hotelu Talija Okrugli sto na temu jačanja uloge interne revizije u javnom sektoru Republike Srpske. Ovaj skup organizovan je u okviru projekta Praćenja i analize transparentnosti finansiranja javnih preduzeća i opština u Republici Srpskoj, podržanog od strane Ambasade Kraljevine Holandije u Bosni i Hercegovini.\nUčesnici okruklog stola bili su predstavnici javnih ustanova, javnih preduzeća kao i predstavnici jedinica lokalnih samouprava. Podršku u radu okruglog stola pružili su glavni revizor Glavne službe za reviziju javnog sektora gospodin Duško Šnjegota kao i pomoćnik ministra finansija Vlade Republike Srpske gospodin Mile Banika.\nU pogledu izgradnje zakonodavnog okvira za rad interne revizije preovladalo je mišljenje da postoje određeni nedostaci u oblasti upravljanja u javnom sektoru u Republici Srpskoj. Pomenuto se prije svega odnosi na ne postojanje jasno uspostavljenih finansijskih sistema upravljanja i kontrola u javnim ustanovama, javnim preduzećima kao i jedinicama lokalne samouprave. Interna revizija u tom pogledu je identifikovana kao važan preduslov za transparentan rad javnog sektora ali kao takva ne predstavlja jedini mehanizam koji u zemljama sa dobrim praksama osigurava efikasan sistem kontrole rada i trošenja javnih sredstava.\nU periodu koji je pred nama neophodno je usmjeriti energiju na donošenje zakonskih propisa koji će objediniti formalne okvire za finansijsku kontrolu i internu reviziju. Tim putem neophodno je obezbijediti veću odgovornost internih revizora i rukovodstva u oblasti uspostavljanja sistema finansijske kontrole i upravljanja kao i finansijskog izvještavanja.\nInterni revizori iz javnih preduzeća kao i javnih ustanova istakli su neophodnost jačanja pozicije internih revizora u organizacijama u kojima je uspostavljena funkcija interne revizije. Osnovni motiv za jaču operativnu ulogu službi interne revizije leži u tome da interna revizija u sistemu poslovanja svake organizacije mora dati novu vrijednost poslovanju iste, što trenutno nije slučaj u radu javnog sektora u Republici Srpskoj, istakli su učesnici na okruglom stolu.\nKako bi pomenuto bilo moguće neophodno je raditi na jačanju pozicije Centralne Harmonizacijske Jedinice (CHJ), kao i jačanje komunikacije između CHJ i Glavne službe revizije Republike Srpske (GSRRS). Prilikom izbora rukovodećih osoba u CHJ neophodno se voditi principima stručnosti. Samo kroz snažnu komunikaciju CHJ i GSR RS možemo računati na to da će CHJ biti u mogućnosti pružiti adekvatnu zaštitu internih revizora.\nKljučni izazovi pred internom revizijom u javnom sektoru Republike Srpske odnose se na funkcionalno uređenje u oblasti kontrole javne potrošnje bazirane na stvarnim potrebama. Na ovaj način bi se u periodu ispred nas mogao smanjiti pritisak u pogledu neophodnih prilagođavanja postojećeg sistema sa EU standardima finansijske kontrole definisanim kroz kriterije iz poglavlja 32. o pristupanju članstvu u EU.\nPostojeći nedostaci interne revizije u Republici Srpskoj mogu se svesti na sledeće:\nNedostatak promocije interne revizije prema poslodavcima i/ili rukovodiocima u javnom sektoru kao i izostanak istih na edukacijama iz oblasti interne revizije,\nIzostanak procesa licenciranja internih revizora, obzirom da se edukacija zasniva na sertifikovanju internih revizora,\nNedostatak praktičnog iskustva internih revizora u javnom sektoru,\nNedostatak podzakonskih akata koji regulišu rad internih revizora u javnom sektoru,\nNe postojanje jasno propisanih kriterija sa utvrđenim kvalifikacijama za rad internih revizora,\nNe postojanje propisanih kriterija za edukaciju internih revizora i njihovu kategorizaciju,\nNedovoljna promocija domaće pozitivne prakse kroz objavljivanje na stranicama institucija.\nZa efikasno i kvalitetno funkcionisanje interne revizije neophodno je raditi na sledećem:\nPodršci internim revizorima kroz institucije sistema kao i od strane rukovodstva njihovih matičnih organizacija,\nIzgradnji mehanizama komunikacije između uprave i internih revizora,\nDonošenje jasnih propisa u oblasti obrazovanja, kategorizacije i zapošljavanja internih revizora,\nDonošenje jedinstvenog zakona na nivou Republike Srpske o finansijskom upravljanju i kontroli rada u javnom sktoru,\nInsistirati na uvođenju fiskalne odgovornosti u javnom sektoru,\nJačanju kapaciteta i integriteta internih revizora putem procesa licenciranja.


Vučinović: Pitanje neovisnosti Crne Gore za svakog građanina da bude neupitno - Radio Tivat\n20 мај Vučinović: Pitanje neovisnosti Crne Gore za svakog građanina da bude neupitno\nPosted at 09:31h in Politika\tby\tSonja Stilet\nMinistarka u Vladi Crne Gore Marija Vučinović čestitala je svim građankama i građanima 21. Maj – Dan nezavisnosti.„Crna Gora je 2006. godine obnovom neovisnosti trasirala svoj put ka zajednici evropskih naroda. Tokom svih ovih godina svojom odgovornom politikom naša država je uspjela da ostvari najvažnije strateške ciljeve: postala je punopravna članica NATO saveza, a već danas je na dobrom putu ka ulasku u EU. Takođe, uz snažan investicioni ambijent, ekonomski rast i razvoj, omogućen je i kvalitetniji život svim građanima Crne Gore.\nMeđutim, i nakon 14 godina postoji jedan broj onih koji bi željeli da se točak istorije vrati unazad i da i dalje licitiraju sa budućnošću naše države. Upravo zbog takvih i njihovih istomišljenika moramo pokazati odgovornost i odlučnost, i danas, jednako kao i u bliskoj povjesti, kako bismo učinili sve da postojeće razlike unutar crnogorskog bića budu u konačnici prevaziđene, a pitanje državnosti i neovisnosti Crne Gore za svakog građanina neupitno.\nU to ime svim građankama i građanima čestitam 21. Maj – Dan neovisnosti“, poručila je u čestitki ministarka Vučinović.


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Filmski susreti od 20. do 26.avgusta na Letnjoj pozornici\nSana Life 26. jula 2016.\tMANIFESTACIJE, TRADICIJA Jedan komentar\nU konkurencije za glavne festivalske nagrade biće glumci iz 12 filmova, toliko će biti prikazano, ali se još uvek ne zna koji će to filmovi biti. Na njihovom odabiru radi Selekciona komisija čiji su članovi Vladan Živković, Dejan Dabić i Ognjen Rakčević.\nDirektorka Direkcije festivala i Niškog kulturnog centra (NKC) Bojana Simović izjavila je da su od lokalne samouprave za potrebe organizacije manifestacije dobili 15 miliona dinara a od Ministarstva kulture po projektu 3,3 miliona dinara.\nČlanovi Direkcije najavljuju mnoge novine i veliki broj pratećih sadržaja. Tako će se Festivalski centar iz hotela “My place” preseliti u renovirani Oficirski dom. Miroljub Jovanović je pozvao Nišlije da sve u vezi Festivala prate i preko svih društvenih mreža.\nTakođe, u organizaciji Festivala učestvuje ove godine i Narodno pozorište čiji je direktor Ivan Vuković najavio Studentski kamp koji će okupiti studente glume iz Novog Sada, Cetinja i Banja Luke.\nMladi ambasadori kulture, njih 50, biće volonteri i pomagaće organizatorima i gostima da ovaj Festival bude na što većem noviu. Preteće manifestacije tokom avgusta u Davidovoj i Balkanskoj ulici najavio je i Branko Krsmanović iz bioskopa “Kupina”. Već od 1.avgusta Nišlije i turisti moći će da se slikaju u mobilnoj fotokabini sa omiljenim glumcem ili filmskom pozadinom.\nPored kompleta karata moći će da se kupe i pojedinačne karte ali njihova cena se još uvek ne zna pa tako da nije počela ni prodaja.\nOznakeBojana Filmski letnja Niš pozornica Simović susreti Tvrđava\nPrethodni APEL: Jeca, Meca, Veca i Mrvica traže dom\nSledeći Livada je apoteka na otvorenom\n27. jula 2016. at 00:18\nA gde je Vujke?


Grbin: Napravili smo prvi korak za novi promijenjeni SDP\n27.09.2020 / 08:15 Regija - Osvojio 43 posto glasova\n"U kampanju sam ušao s jednim novim smjerom za SDP, sa željom da prvo napravimo promjenu, onda dobijemo novi SDP i stvorimo pobjedničku stranku. Danas smo napravili prvi korak. Želim SDP koji ne kritizira, nego SDP koji nudi rješenja", rekao je Grbin novinarima te je zahvalio biračima koji su mu dali povjerenje.\n"Očekivao sam da ću dobiti potporu SDP-ovaca zato što sam ponudio najkonkretniji program i promjene, i ono najbitnije - rješenja za stvarne probleme građana. Želim da SDP krene u tom smjeru", poručio je.\n"Idemo u drugi krug. Iskoristit ću priliku da pozovem kolege iz SDP-a da na taj izborni krug izađu u što većem broju i da mi pomognu da ostvarim promjenu i stvorim novi, pobjednički SDP", poručio je, prenosi Hina.\nSlab odaziv članstva na unutarstranačke izbore\nPriznao je i kako ih u "SDP-u ima sve manje".\n"Imali smo problema i u ovim izborima jer je pravo glasa imala samo trećina članova. Takva stranka koja se suočava s tim izazovom, nije stranka koja si može dopustiti gubiti ljude. U novom SDP-u bit će mjesta za sve koji žele raditi za bolju Hrvatsku", poručio je.\n"Moramo promijeniti ovu priču gdje nemaju svi pravo glasa. Jedino ona stranka u kojoj svi mogu dati svoj obol uspjehu, je istinski demokratska stranka. Želim da SDP bude takav", naglasio je.\n"Njih pozivam da mi se pridruže. Unutar stranke ne može biti podjela na jedne ili druge, svi smo SDP-ovci", poručio je Peđa Grbin.


Kovačević: SDS nije povukao podršku ulasku BIH u NATO\nNaslovna/Politika/Kovačević: SDS nije povukao podršku ulasku BIH u NATO\nBANJALUKA – Za razliku od SNSD-a, SDS nije povukao podršku ulasku BiH u NATO, izjavio je Srni portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\nOn je naglasio da kao zvanična politika SDS-a ostaju jedino dokumenti, deklaracije i zakoni za koje su glasali i koji predviđaju ulazak BiH u NATO, te da poslije toga nikada u bilo kojem zvaničnom dokumentu ili instituciji nisu imali drugačiji stav.\n“Kada u SDS-u kažu da je dosljedan njihov stav o NATO-u i Akcionom planu za članstvo (MAP) pomalo sam zbunjen jer ne znam da li to znači da oni ostaju pri stavu da se usvaja MAP i da se ide u NATO. Takođe, kada kažu da pozdravljaju naš promijenjeni stav o NATO-u i da smo mi sada prihvatili njihov stav o vojnoj neutralnosti, pitam ih gdje je ikada u bilo kojem zvaničnom dokumentu iskazan njihov stav o vojnoj neutralnosti”, rekao je Kovačević.\nOn je podsjetio da su skoro sve stranke iz Srpske 2005. godine, uključujući SNSD, ali i SDS i PDP, usvojile u Narodnoj skupštini Deklaraciju o strateškom opredjeljenju Republike Srpske u sistemu odbrane BiH kojom je bio predviđen ulazak BiH u NATO.\n“Kasnije su predstavnici SDS-a i PDP-a glasali za Zakon o odbrani BiH kojim je takođe bio predviđen ulazak BiH u NATO. To je ono za šta su SDS i PDP zvanično glasali”, naglasio je Kovačević.\nOn je podsjetio i da je u proteklom mandatu koalicioni partner SDS-a Mladen Ivanić prilikom posjete generalno sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga rekao da u BiH postoji potpuni konsenzus o MAP-u.\nKovačević je istakao i da je Ivanić glasao za Strategiju spoljne politike BiH kojom je bio predviđen MAP i da je državni sekretar SAD Majk Pompeo rekao da BiH mora da uđe u proces predviđen MAP-om s obzirom na to da je usvojila Strategiju spoljne politike kojom je to jasno predviđeno.\n“To je ostavština politike SDS-a. Sve što sam govorio za protekli mandat ne bi ni bilo bitno da SNSD sa svojim partnerima u Narodnoj skuppštini Srpske nije usvojio Rezoluciju o zaštiti ustavnog poretka i proglašenju vojne neutralnosti za koju, moram da podsjetim gospodu iz SDS-a, oni nisu smjeli da glasaju”, kaže Kovačević.\nPrema njegovim riječima, činjenica da je SDS duže od deceniju u opoziciji uticala je na njih da oni politiku doživljavaju kao klinačko prepucavanje umjesto kao ozbiljan posao u kojem na odgovoran način mora brinuti o društvu i građanima za koje na izborima stranke preuzimaju odgovornost.\n“Potrebna nam je ozbiljna opozicija i ljudi koji će nam kao korektivini faktor pomoći da interese Srpske štitimo na što je moguće bolji način, ali je očigledno da ova ekipa iz SDS-a to ne umije”, istakao je Kovačević.\nPredsjednik SDS-a Vukota Govedarica rekao je poslije jučerašnje sjednice Glavnog odbora SDS-a da stranka ne mijenja stav o NATO-u, te da su dali podršku srpskim ministrima u Savjetu ministara u vezi sa svim aktivnostima koje se odnose na Godišnji nacionalni program za koji smatraju da ga jedino može usvojiti Savjet ministara.\nBanjaluka BiH dokumenti mandat NATO opozicija partner PDP politika pomoć posao Radovan Kovačević SAD Savjet ministara SDS SNSD SRNA Stranke Vukota Govedarica zakon\nFormalno obrazovanje nema više od 146 000 građana\nVučić: Zašto smeta očuvanje RS\nDRAŠKO STANIVUKOVIĆ PONOVO POZVAN NA SASLUŠANJE “Progone me kao da sam opasna zvijer, a ne narodni poslanik!”\nBorenović: Okrivljen zato što sam pomislio na riječ pravda\nPonedjeljak, 31. Decembra, 2018.\nPandurevićka: Oni koji su zavukli ruku u džep građana opstruišu glasanje o izmjenama Zakona o akcizama\nSrijeda, 20. Juna, 2018.\nLukač pohvalio policajce koji su spasili dva djeteta na Dobrinji\nBorenović: Ovo je vrijeme za podobne, a ne sposobne\nSrijeda, 5. Decembra, 2018.


Saopštenje: Kumbor će se raditi sa najboljim hotelskim operatorima\nMinistar održivog razvoja i turizma Branimir Gvozdenović primio je u zvaničnu posjetu ambasadora Republike Azerbejdžan u Crnoj Gori, Nj.E. gospodina Eldara Humbata Oglu Hasanova.\nNj.E. Ambasador Hasanov uputio je srdačne čestitke povodom nedavnog imenovanja Gvozdenovića za ministra održivog razvoja i turizma u novoj Vladi Crne Gore.\nTokom sastanka razmijenjena su mišljenja i informacije o saradnji dvije zemlje u oblasti investicija i turizma.\nSagovornici su se saglasili o postojanju velikih mogućnosti i potencijala za saradnju Crne Gore i Azerbejdžana u oblasti turizma, i razmijenili informacije o daljim smjernicama za razvoj. Razgovarano je o stvaranju uslova za povećanje broja turista iz Azerbejdžana i njihove dijaspore u Crnoj Gori, te prepoznavanja Crne Gore kao atraktivne turističke destinacije. Pokazano je i interesovanje za poboljšanje konekcije dvije zemlje, te stavljen akcenat na značaj uvođenja čarter letova na relaciji Podgorica – Baku.\nNajavljeno je da će se projekat Kumbor raditi sa najvećim kvalitetom i najpriznatijim svjetskim hotelskim operatorima, i zaključeno da se na pozitivnom primjeru Kumbora dalje promovišu investicioni potencijali Crne Gore. U tom pravcu dogovoreno da se u narednom periodu organizuje prezentacija turističkih i investicionih potencijala Crne Gore u Azerbejdžanu.\nAmbasador Hasanov je pozvao ministra Gvozdenovića da posjeti Azerbejdžan i uručio zvaničan poziv ministra kulture i turizma g-dina Abulfasa Garajeva za učešće na narednom sajmu turizma AITF 2013, koji će se održati u aprilu u Bakuu.\nKao najveći sajam turizma u Azerbejdžanu, AITF svake godine okuplja veliki broj međunarodnih posjetilaca iz različitih zemalja i krajeva. Prošlogodišnji sajam AITF 2012 bio je veoma uspješan i okupio je preko 7 000 posjetilaca, uključujući i predstavnike 203 kompanije iz 32 zemlje.


Otkriven najstariji zlatni predmet - Domino magazin\nOtkriven najstariji zlatni predmet\nKoji su napravili ljudi\nBugarski arheolozi otkrili su zlatnu perlu prečnika četiri milimetra za koju tvrde da je najstariji u Evropi, a najverovatnije i najstariji zlatni artefakt pronađen ikad u svetu.\nPerla je pronađena na mestu praistorijskog naselja u južnom delu Bugarske i datira iz 4.500-4.600. godine pre nove ere, što znači da je oko 200 godina starija od nakita pronađenog u nekropoli iz bakarnog doba u bugarskom gradu Varna, na obali Crnog mora, a koji se smatra najstarijim zlatnim predmetom i otkriven je 1972. godine, prenosi Rojters.\n„To je zaista važno otkriće. To je malo parče zlata, ali dovoljno je veliko da nađe svoje mesto u istoriji“, dodao je Bojadžiev.\nOn veruje da je perla napravljena na lokaciji gde je pronađena, malo izvan modernog grada Pazardžik, i kaže da je to bilo prvo urbano naselje u Evropi, u kome je živela zajednica visoko razvijene kulture, koja se preselila iz Anadolije (današnja Turska) oko 6.000 godine pre nove ere.\n„Rekao bih da je to bio prototip modernog grada, mada ovo što mi imamo ovde je antički grad po mesopotamskim standardima, ali mi ovde govorimo o mestu koje je prethodilo Sumeru (koji se smatra za prvu urbanu civilizaciju, a nalazio se u južnom delu Mesopotamije, današnjeg Iraka) za oko 1.000 godina“, ocenio je Bojadžiev.\nPerla je iskopana pre dve nedelje, a pronađena je u ostacima male kuće iz vremena kada su bakar i zlato tek počeli da se koriste.\nPrethodni članak Hilfiger Denim za jesen 2016.\nSledeći članak Oceans 11 dobija novi ŽENSKI remake


Sledi izgradnja kružne raskrsnice na trasi buduće obilaznice\nJavno preduzeće „Putevi Srbije“ je najavilo fazne radove na kružnoj raskrsnici nove obilaznice i puta Zrenjanin – Klek.\n„Radovi na kružnoj raskrsnici će se izvoditi u fazama, po kojima će biti postavljena i privremena saobraćajna signalizacija. Od danas, 20. avgusta, na snazi je izmena režima saobraćaja na državnom putu I B reda broj 12, na deonici Zrenjanin – Klek. Za vreme izvođenja radova, u ovoj fazi, biće na snazi dvosmerno odvijanje saobraćaja. Molimo sve učesnike u saobraćaju da poštuju ograničenje brzine i postavljenu saobraćajnu signalizaciju“, saopštavaju iz JP „Putevi Srbije“.\nIz ovog preduzeća je portalu zrenjaninski.com prosleđena i informacija da radove na obilaznici oko Zrenjanina izvode “Energoprojekt-niskogradnja” iz Beograda i “Bauwesen” iz Lazarevca. Vrednost ugovorenih radova je 352,65 miliona dinara, bez PDV-a.\nPROČITAJTE JOŠ: Započeta rekonstrukcija vrelovodne mreže, upućen apel građanima\n„Trenutno se izvode radovi na mostu, gde je završeno betoniranje kolovozne ploče. Sada se priprema betoniranje pešačkih staza na mostu. Na trasi, na deonicama I i III, završavaju se asfaltni radovi, odnosno izrada gornjeg bitumeniziranog nosivog sloja i izrada habajućeg sloja asfaltbetona”, navode u “Putevima Srbije”.\n“Počinje se i sa radovima na zaštiti fekalne kanalizacije i na izradi javnog osvetljenja kružnih raskrsnica. Završeni su radovi na zaštiti TT kablova i na zaštiti gasovoda“, precizira se u saopštenju JP „Putevi Srbije“ dostavljenom našoj redakciji.\nTagoviJavno preduzeće "Putevi Srbije" kružna raskrsnica obilaznica radovi\nNova vikend akcija u svim prodajnim objektima Gomex-a počinje danas\nSavremena galerija Zrenjanin organizuje 41. Susret akvarelista u Ečki


- Naši brojevi padaju što se tiče zaraženih, i nemamo problema u bolnicama sa tim. Ne mislim da su nam potrebne nove mere, ali uvek sam spreman da saslušam stručni tim. Da li ćemo imati pogoršanje u januaru to ne znam. Ali moramo da pokušamo da vakcinišemo što veči brojh ljudi. Očekujem još bolju situaciju u narednih sedam i deset dana. Najsporije nam brojke padaju u Beogradu i Novom Sadu - rekao je Vučić.


"Meni to znači sve, da budem sa Srbima, sunarodnicima, da se osetim kao da sam kod kuće, a nisam otišla skoro deset godina u domovinu", rekla je Svetlana Hansen, koja se 2004. godine preselila u Ajdaho posle udaje za meštanina Bojsija.\nU taj grad došli su Srbi iz Kanade, Sijetla, Portlanda i Čikaga, dok je jedna grupa navijača iz Solt Lejk Sitija stigla tek u petak pred meč. Nisu stigli da se prijave za rezervisani smeštaj u hotelu, već su direktno došli u Tako Bel Arenu.\n"Oni su veliki ambasadori naše zemlje, Srbija se nekad prikazuje u negativnom svetlu, ali ovi igrači su ono što mi jesmo, i nadam se da smo i mi kao navijači ostavili dobar utisak", rekao je 23-godišnji Lazar Popović.\n"Poznati srpski teniser Novak Đoković i tim Srbije došli su u Bojsi, kako bi igrali važne mečeve Dejvis kupa, imao sam priliku da ih dočekam. Novak je pokazao veliko interesovanje za moj rad i posete Kosovu i Metohiji", stoji na zvaničnoj stranici Fondacije za obnovu Dečana, na čijem je čelu Nektarios.\nNajstrpljivijim navijačima se ispunila i želja da upoznaju najboljeg tenisera sveta i dobiju autogram.\n"Bili smo strpljivi, nismo hteli da odemo kući bez njegovog potpisa. Lepo je videti da nas je ispoštovao, i dobar je osećaj znati da je najbolji na svetu iz naše zemlje došao u mesto u kom živimo", rekla je Zorica Jokić, kojoj se Novak potpisao na srpsku zastavu i majicu.


Naši sugradjani prvi put u muzeju – Narodni Muzej Crne Gore\nU okviru obilježavanja međunarodne manifestacije “Dani evropske baštine”, čija je ovogodišnja tema “Baština otvorena za sve” i odnosi se na uključivanje grupa koje su manje zastupljene ili marginalizovane u prezentaciji i interpretaciji kulturne baštine, Narodni muzej je realizovao radionicu “Naši sugrađani, prvi put u muzeju”.\nU okviru radionice radnici na održavanju čistoće javnih površina Doo “Komunalno – Cetinje” posjetili su stalne postavke Istorijskog muzeja i upoznali se sa kulturnim nasljeđem Crne Gore. Popularnim pristupom i zanimljivim narativima o najznačajnijim eksponatima kroz različite istorijske epohe, kustosi su im približili istorijsko nasleđe i pokušali da ih zainteresuju za opšti tok istorije. Nakon obilaska postavki, u opuštenoj atmosferi, kustosi Narodnog muzeja su inicirali razgovor o privatnim istorijama učesnika radionice, ali i o problemima sa kojima se sreću tokom obavljanja poslova i nezavidnom ekonomskom statusu.\n– U našoj sredini skoro da je podrazumijevajuće da su posjetioci muzeja, ako se radi o lokalnoj zajednici, svedeni samo na rijetke ljubitelje i poznavaoce kulture kada su u pitanju individualne posjete, ili na organizovane školske grupne posjete. Radnici na održavanju čistoće javnih površina su, kao marginalizovana grupa koja je nedovoljno vidljiva u društvu, uskraćeni za kulturne sadržaje, jer nijesu u sferi interesovanja institucija, a često i sami imaju predrasudu da je kultura elitna, da nije za njih, već je namijenjena drugim, obrazovanijim i bogatijim ljudima. Programom “Naši sugrađani, prvi put u muzeju” potrudili smo se smo prevaziđemo tu predrasudu. Kroz jednostavne i zanimljive narative o eksponatima, pokušali smo im približiti kulturnu baštinu, probuditi radoznalost i otvoriti vidike za nešto novo, i nadamo se da smo na nenametljiv način doprinijeli njihovom obrazovanju – kazala je rukovoditeljka Istorijskog muzeja NMCG, Liljana Karadžić.\nMeđunarodna inicijativa Dani evropske baštine se tradicionalno obilježava krajem septembra i početkom oktobra u 50 zemalja potpisnica Evropske konvencije o kulturi, među kojima je i Crna Gora, a sve u cilju približavanja kulturne baštine široj javnosti.


Peti poziv za dostavljanje prijedloga aplikacija za investicione projekte u okviru Investicionog okvira za Zapadni Balkan\nEvropska komisija objavila je Peti poziv za dostavlјanje prijedloga aplikacija za investicione projekte u okviru programa Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF).\nOpšti uslovi Petog poziva za dostavlјanje prijedloga grant aplikacija za investicione projekte su kako slijedi:\nzahtjev za grant sredstvima treba da bude praćen kreditnim aranžmanom (koji je u fazi pregovaranja ili je već skloplјen) između BiH i neke od međunarodnih finansijskih institucija uklјučenih u WBIF (EBRD, EIB, CEB, KfW). Navedena međunarodna finansijska institucija mora da izrazi interes/podršku projektu koji se predlaže i da bude konsultovana pri izradi grant aplikacije;\ngrant aplikacija je dostupna za sektore: energija, transport, životna sredina i socijalna infrastruktura ukoliko u WBIF sektoru za koji se aplicira postoji usvojena tzv. „cjelodržavna strategijaʺ i usvojena Jedinstvena lista prioritetnih projekata. S obzirom na to da je u BiH započeta priprema Sektorske liste prioritetnih projekata za oblast Energija, moguće je aplicirati i sa projektima iz ove oblasti ukoliko dinamika izrade predmetne liste bude odgovarala rokovima i kriterijumima u okviru predmetnog poziva;\nsufinansiranje kroz IPA sredstva je jedino dostupno za projekte koji se odnose na Agendu za povezivanje u sektorima Transport i Energija. U sektoru Transport prihvatlјive su isklјučivo aplikacije koje se nalaze na Osnovnoj mreži (Core Network) i ukoliko se projekat nalazi na Sektorskoj listi prioritetnih projekata u BiH za sektor Transport. U sektoru Energija (ukoliko bude ispunjen prethodno navedeni uslov) prihvatlјive su one aplikacije u kojima je pokazan regionalni uticaj, osim aplikacija vezanih za pametne energetske mreže (Smart Grids) u prenosu i distribuciji, odnosno pametnih mjerača, koje ne moraju ispunjavati navedeni uslov;\nSufinansiranje za sektore Životna sredina i Socijalna infrastruktura je jedino moguće iz sredstava bilateralnih donatora unutar Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan;\nProjekti moraju da budu visokog stepena zrelosti i prioritetni za sprovođenje.\nU skladu sa ranije uspostavlјenom procedurom apliciranja za sredstva WBIF u Republici Srpskoj, molimo resorna ministarstva da ovu informaciju proslijede jedinicama lokalne samouprave, javnim preduzećima i drugim potencijalnim aplikantima iz resorne nadležnosti ministarstava, kako bi se pristupilo izradi i blagovremenom podnošenju grant aplikacija.\nPodsjećamo da, u skladu sa načinom sprovođenja instrumenta WBIF u Republici Srpskoj, sve grant aplikacije koje podnose potencijalni korisnici iz Republike Srpske moraju:\nimati saglasnost nadležnog resornog ministarstva po pitanju usklađenosti prijedloga sa važećim strategijama i zakonima u datoj oblasti;\nimati saglasnost Ministarstva finansija Republike Srpske po pitanju mogućnosti zaduživanja vezanog za pojedinačni projekat;\nbiti kandidovani posredstvom resornog ministarstva i republičkog koordinatora.\nUkoliko dati uslovi nisu ispunjeni, grant aplikacija neće moći biti upućena u dalјu proceduru.\nU prilogu vam dostavlјamo Obrazac grant aplikacije na engleskom jeziku, Smjernice za izradu aplikacija za WBIF investicione grantove i Instrukciju za sprovođenje procesa izrade i kandidovanja grant aplikacija u Republici Srpskoj.


Akcija podele poklon paketa iz bezbednosti u saobraćaju namenjenih đacima prvacima\nPredavanja 04 novembar 2014\nDana 30. oktobra i 03. novembra 2014. godine je održana tradicionalna akcija podele poklon paketa u vidu svetlobojnih prsluka, marama i edukativnog materijala iz bezbednosti u saobraćaju namenjenih đacima prvacima. Poklone su dobili učenici prvih razreda u svim osnovnim školama na teritoriji Opštine Bački Petrovac.\nPokloni su obezbeđeni iz sredstava Fonda za bezbednost u saobraćaju Opštine Bački Petrovac.\nU ime opštine poklone je đacima prvacima u OŠ „Jan Amos Komenski“ u Kulpinu i OŠ „Žarko Zrenjanin“ u Magliću uručio zamenik predsednika Opštine Bački Petrovac Miroslav Čeman a đacima u OŠ „Jan Čajak“ u Bačkom Petrovcu i OŠ „Jozef Marčok Dragutin“ u Gložanu predsednik Opštine Bački Petrovac Pavel Marčok.\nOvom događaju su prisustvovali i predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije, pripadnici saobraćajne policije PS Bački Petrovac, koji su deci održali kratko predavanje iz oblasti bezbednosti saobraćaja.


Direktori u Srbiji optimističniji nego svetski - Manje od trećine očekuje da će otpuštati radnike | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Direktori u Srbiji optimističniji nego svetski – Manje od trećine očekuje da će otpuštati radnike\nDirektori u Srbiji optimističniji nego svetski – Manje od trećine očekuje da će otpuštati radnike\nPoslovni lideri u Srbiji su optimističniji od kolega u svetu i 86% njih veruje da će ostvariti rast u narednih godinu dana, pokazuje anketa "PricewaterhouseCoopers" (PwC) koja je predstavljena na Kopaonik biznis forumu.\nPoslovni lideri u Srbiji su optimističniji od kolega u svetu i 86% njih veruje da će ostvariti rast u narednih godinu dana, pokazuje anketa “PricewaterhouseCoopers” (PwC) koja je predstavljena na Kopaonik biznis forumu.\nVladislav Cvetković iz PwC-a je rekao da je kod naših direktora prisutan malo veći optimizam nego u svetu. Istraživanje pokazuje da 31% generalnih direktora u Srbiji misli da će u narednih 12 meseci doći do pojačanog privrednog rasta u svetu i 95% njih očekuje rast prihoda kompanije u naredne tri godine.\nZa generalne direktore u Srbiji tri najveće opasnosti po poslovanje su socijalna nestabilnost – 86%, geopolitička kriza – 81% i preopterećenost propisima – 79%.\nAnketa je sprovedena u periodu od septembra do decembra 2015. i obuhvatila 1.409 generalnih direktora iz 83 zemlje, uključujući i 42 direktora iz Srbije.\nReč je o uspešnim firmama sa velikim prihodima koje su uglavnom privatne i bave se finansijskim uslugama, informacionim tehnologijama, potrošačkom industrijom i uslugama. Razgovori su obavljeni sa direktorima vodećih kompanija u Srbiji koje su ostvarile više od 7 mlrd USD prihoda.\nTakođe, 40% direktora u Srbiji očekuje da će povećati broj zaposlenih, 29% da će taj broj ostati isti i 31% njih da će smanjiti broj radniika.\nIzvor: Tanjug, PwC\ndirektori istraživanje optimizam pwc srbija tanjug


Puštena u rad novoizgrađena javna rasvjeta na R-445 - Dionica Muhašinovići-Zimča-Moštre - RTV VISOKO\nNaslovnica Izdvojeno Puštena u rad novoizgrađena javna rasvjeta na R-445 – Dionica Muhašinovići-Zimča-Moštre\nGrad Visoko putem Službe za lokalni ekonomski razvoj, komunalne poslove, zaštitu okoline i javne nabavke realizovao je projekat izgradnja javne rasvjete na R-445, naselje Muhašinovići, Zimča i Moštre.\nSredstva su obezbjeđena iz Budžeta Grada Visoko, a ukupna vrijednost ugovorenih radova za izgradnju navedenog projekta iznosi: 69.854,26 KM sa PDV-om.\nPostupkom javne nabavke za izvođenje radova kao najpovoljniji izvođač odabrana je firma „SES“ d.o.o Sarajevo, dok je stručni nadzor nad izvođenjem radova vršila firma „BauArt“ d.o.o Visoko.\nU okviru ugovorenih radova na ovoj dionici ugrađeno je 2500 m napojnog kabla, 52 LED rasvjetna tijela, 9 novih betonskih stubova, kao i jedan ormar za upravljanje javnom rasvjetom.\nRadovi su izvedeni u skladu a ugovorenim i potpisanim tehničkim uslovima. Stručno-tehnička kontrola tokom izvođenja radova povjerena je predstavnicima Službe za lokalni ekonomski razvoj, komunalne poslove, zaštitu okoline i javne nabavke Grada Visoko u cilju što kvalitetnijeg izvođenja radova.\nProjekat javne rasvjete stavljen je u funkciju čime je poboljšan cjelokupni ambijent na navedenom području kao i povećana bezbjednost svih učesnika u saobraćaju.\nPrethodni članakKrizni štab Ministarstva zdravstva ZDK donio novu Odluku\nNaredni članakNajgori dan u BiH od početka pandemije: Koronavirusom zaraženo 218 osoba


„Gardijan“ o Danilu Kišu | MEĐUNARODNI RADIO SRBIJA Skip to main content\nYou are hereNaslovna » „Gardijan“ o Danilu Kišu\n„Gardijan“ o Danilu Kišu\nČet, 09/08/2012 - 13:03 -- MRS\nU okviru svog književnog serijala o kratkim pričama, čuveni britanski list „Gardijan“ predstavio je srpskog pisca Danila Kiša, svrstavajući ga rame uz rame sa velikanima svetske književnosti.\nPoznati „Gardijanov“ književni serijal, u kojem je svoje mesto našao i veliki srpski pisac Danilo Kiš, predstavio je brojne klasike svetske književnosti, od Đovanija Bokača do Ernesta Hemingveja, Džemsa Džojsa, Reja Bredberija i mnogih drugih. U serijalu koji je posvećen velikanima svetske književosti, u prestižnom britanskom listu „Gardijan“, Danilo Kiš je opisan kao jedan od najznačajnijih evropskih pisaca posle Drugog svetskog rata, ali i kao jedan od retkih umova svetske književnosti, čija je reputacija u anglosaksonskim zemljama na nezavidnom nivou. U članku koji je objavio list „Gardijan“, posebno se ističe način na koji srpski književnik Kiš, obrađuje realnost i sirove činjenice, zbog čega ga najveći svetski književni kritičari porede sa Džemsom Džojsom, Brunom Šulcom i Francom Kafkom, koji su inače i imali značajan uticaj na Kišov specifičan stil pisanja i način razmišljanja. Kako je istaknuto u „Gardijanu“, poput najvećih umova pisane reči, Danilo Kiš je bio ispred vremena u kome je živeo. Smatrao je da književnost mora „ispraviti“ istoriju, jer je ova druga, suviše uopštavajuća. Posebno mesto u tekstu zauzima analiza dela „Grobnica za Borisa Davidoviča“ kao i predstavljanje piščeve biografije.\nDanilo Kiš je diplomirao na Filozofskom fakultetu u Beogradu kao prvi student na katedri za Istoriju svetske književnosti sa teorijom književnosti. Kiš spada u red najistaknutijih pisaca savremene srpske književnjosti. Kao pripovedač i esejista, u prozi je dostigao najviše umetničke domete, podjednako se baveći istorijskim i civilizacijskim temama. Kišova prozna dela, poput „Mansarde“, „Psalma,“ „Ranih jada“, „Peščanika“, „Grobnice za Borisa Davidoviča“ i „Enciklopedije mrtvih“, značajno su obogatila ne samo srpsku, već i evropsku književnost. U svom poznatom eseju „Čas anatomije“, Danilo Kiš je podelio istoriju kratkih priča u dve ere: pre i posle Borhesa. Poslednje dve zbirke priča koje je Kiš objavio tokom života, „Grobnica za Borisa Davidoviča“ i „Enciklopedija mrtvih“, predstavljaju zadivljujući doprinos fikciji posle Borhesa, smeštajući se negde između imaginacije i zacementirane realnosti.