Transplataciju organa čeka 13 djece i 35 odraslih - CdM\nDruštvo U CRNOJ GORI\nTransplataciju organa čeka 13 djece i 35 odraslih\nIzmjene i dopune Zakona o uzimanju i presađivanju ljudskih organa u svrhu liječenja omogućiće povećan broj kadaveričnih donora, kao i povećanje broja presađenih organa licima kojima je to jedini način liječenja, kazao je ministar zdravlja Kenan Hrapović na jučerašnjoj skupštinskoj raspravi.\n“Sada je na snazi zakon iz 2016. godine, koji podrazumijeva pretpostavljenu saglasnost, dakle svi smo donori osim ukoliko za života kod izabranog doktora ne kažemo da to ne želimo biti. Glavna novina odnosi se na primjenu donorskih kartica. Poštovaće se volja lica koje kod izabranog doktora da saglasnost da u slučaju moždane smrti njegovi organi budu korišćeni u svrhu transplantacija. Njegova donorska kartica to potvrđuje. U tom slučaju porodica ne daje posljednju riječ”, naveo je Hrapović.\nPoslanici su juče završili raspravu o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uzimanju i presađivanju ljudskih organa u svrhu liječenja i o njemu će se izjasniti naknadno.\nOn je kazao da ostaje i dosadašnja mogućnost da lice kod izabranog doktora kaže da ne želi da bude donor i njegova volja se mora poštovati.\n“Za one koji se ni za života ne izjasne ni za ni protiv donorstva, u slučaju njihove moždane smrti, porodica daje posljednju riječ. Iz navedenih razloga i razloga humanosti prema ljudima kojima je presađivanje organa jedini način liječenja, očekujem da parlament podrži predlog ovog zakona”, naveo je Hrapović.\nOn je istakao da u cilju sprečavanja svih oblika zloupotreba, ovim zakonom se propisuje vođenje registra svih saglasnosti za uzimanje organa, kao i izjava o njihovom opozivu i registara davalaca organa.\n“Ove registre će voditi Ministarstvo zdravlja na osnovu saglasnosti i podataka dobijenih od izabranih doktora i bolničkih koordinatora”, rekao je Hrapović. On vjeruje da će presađivanje organa umrlih davalaca dovesti do produžavanja i poboljšanja kvaliteta života onih lica kojima je to jedini način liječenja.\n“Kao pozitivan efekat ovih rješenja treba pomenuti i smanjenje troškova liječenja i opterećenje sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja, smanjenje broja privremene spriječenosti za rad ovih lica sa svim posljedicama koje ovo izaziva, odnosno smanjenje opterećenja poslodavaca, patnje porodica ovih lica i sl.” naveo je Hrapović.\nIzvjestilac Zakonodavnog odbora Momčilo Martinović naveo je da, prema posljednjim podacima, u Crnoj Gori 13 djece čeka transplantaciju organa, a broj odraslih je još veći, njih 35 čeka već duže od pola godine.\n“Nije li to sasvim dovoljno da motiviše naše društvo na reakciju”, poručio je Martinović.\nIzvjestilac Odbora za ljudska prava Mirsad Murić podsjetio je da je ovo skupštinsko tijelo na sjednici održanoj 30. septembra razmotrilo ovaj predlog zakona, koji su svi jednoglasno podržali.\n“Ono što je svima nama poznato jeste da je u Crnoj Gori svijest o ovoj tematici veoma na niskom nivou. Na to ukazuju i pojedini statistički podaci. Trenutno imamo 47 pacijenata koji su doživjeli kliničku smrt, a porodice su samo za dva ta pacijenta dali saglasnost da njihovi organi budu presađeni. Ako znamo koliko ih čeka, a to su najčešće bubrežni bolesnici, vidimo koliko možemo spasiti ljudskih života.”\nIpak, poslanica Demokratskog fronta Ljiljana Đurašković smatra da prethodna zakonska rješenja nijesu zaživjela jer građani nemaju povjerenje u zdravstveni sistem.\n“Građani nemaju povjerenja da će registar donora koji vodi Ministarstvo zdravlja biti tajan iako postoje šifrovani podaci. Građani nemaju povjerenja da će se ispoštovati lista čekanja. Takođe, građani nemaju povjerenja i brinu da li će biti zloupotreba. Potrebno je napraviti veliku medijsku kampanju kojom bi uvjerili građane u ispravnost zakona i podići svijest o značaju čina donorstva. Vratite povjerenje građana u zdravstveni sistem zemlje pa ćete vidjeti koliko će biti potpisanih donorskih kartica”, poručila je Đurašković.\nDirektorica Direktorata za kontrolu kvaliteta zdravstvene zaštite Vesna Miranović je, pak, kazala da se neće desiti da neki pacijent bude gore tretiran u odnosu na pacijenta koji nije uzeo donorsku karticu zato što ljekar koji ima pred sobom pacijenta koji je u stanju potrebe ne zna da li je on donor ili nije.\n“O tome dobija saznanje tek kada se utvrdi moždana smrt. Odnos ljekara prema svim pacijentima je isti, nadasve posvećen i sa ciljem da se pacijentu produži život. Onog trenutka kada se postavi dijagnoza moždane smrti, bolnički koordinator kontaktira porodicu, radi dobijanja saglasnosti za donaciju organa”, objasnila je Miranović.\nOna je podsjetila da je u Crnoj Gori do sada urađeno 128 transplantacija bubrega, od čega je četvoro djece, a da su 43 transplantacije bubrega urađene u Kliničkom centru.\n“S obzirom da nijesmo imali nijednu primjedbu pacijenata na tok utvrđivanja liste za transplantacije organa, to govori da pacijenti iskazuju povjerenje u crnogorski zdravstveni sistem”, istakla je Miranović.\nPoslanica DPS Branka Tanasijević rekla je da pretpostavljena saglasnost do sada nije dala očekivani rezultat, te da će ona dati podršku novim zakonskim rješenjima, dok je poslanik DF Slaven Radunović ukazao na mogućnost zloupotreba.\n“Postoje okolnosti u kojima bi porodica, a više ne onaj koji je želio da donira organe mogla da bude u saznanju da je pokojnik izgubio život baš zbog doniranja organa. Porodica koja bi to željela da spriječi ne bi bila u mogućnosti. Imamo takve zloupotrebe državnih funkcija da me ne bi čudilo da neki lokalni mafijaš kojem treba organ dođe u posjed informacije spiska ljudi koji imaju organe koji su njemu potrebni pa da nekome dijete ili roditelj pogine ‘nesrećnim slučajem’ na saobraćajnom prelazu ili nešto slično”, rekao je Radunović.\nMeđutim, Miranović je istakla da je to moguće samo u dobro režiranom filmu.\n“Da bi neko stradao na pješačkom prelazu od nesmotrenog vozača koji ima namjeru da od njega dobije organe, treba da se ispuni mnogo uslova. Pričamo o situaciji koja može da se desi u samo dobro režiranim filmovima”, naglasila je Miranović.\nTakođe, Hrapović je objasnio da treba da se uskladi mnogo činjenica i aspekata da bi neko mogao da primi organ od potencijalnog donora.\n“Zato se vrše pretransplantacione pretrage i kod onoga koji daruje i kod onoga koji donira organ. Koliko god neko htio i prstom naciljao da želi od toga i toga da dobije organ, to apsolutno ne može da bude tako dok medicina i nauka ne potvrde da je jedan organ kompatibilan sa drugim”, rekao je Hrapović i pozvao poslanike da nakon implementacije zakona daju svoj primjer građanima potpisivanjem donorske kartice.\nTagsdonacija organa ministarstvo zdravlja rasprava skupština\nSjutra oblačno, moguća kiša prije podne


O nama - Sindikat Uprave Policije Crne Gore\nSindikat Uprave Policije Crne Gore > O nama\nMi smo tu za probleme sa kojima se suočava policija!\nSindikat Uprave policije Crne Gore je nezavisna, samostalna, dobrovoljna i nestranačka organizacija policijskih službenika zaposlenih u Upravi policije.Sindikat Uprave policije je organizacija zaposlenih, na bazi dobrovoljnosti koju čine 96% članova od ukupnog broja članstva u Upravi policije.\nSocio-ekonomska pitanja i poboljšanje materijalnog statusa\nSindikat Uprave policije je organizacija koja se bavi socio-ekonomskim pitanjima i poboljšanjem materjalnog statusa članstva Sindikata Uprave policije.\nAktivnosti za rješavanje stambene problematike za zaposlene u Upravi policije i Pravno zastupanje\nSindikat Uprave policije ističe kao novinu, u odnosu na rad ostalih sindikata, pruzimanje aktivnosti za rješavanje stambene problematike za zaposlene u Upravi policije, po povoljnim uslovima.\nPored ovih prioritetnih aktivnosti Sindikat Uprave policije bavi se pružanjem pravne pomoći i zastupanjem pred Vijećem disciplinske komisije Uprave policije.\nSindikat kao Pravno lice i članstvo\nMladen Šuškavčević, Predsjednik Sindikata UPCG\n“Preuzimajući funkciju predsjednika, svjesno sam prihvatio obaveze prema svojem članstvu, kao i probleme u radu sa kojima se Sindikat Uprave policije (SUP) suočava u ovim teškim vremenima. I ako sam u predhodnom period aktivno učestvovao u radu SUP-a, dolaskom na mjesto predsjednika uvidio sam niz aktivnosti koje treba preduzeti u cilju rješavanja problema sa kojima se susrijeću službenici policije. Sindikat Uprave policije predstavlja jedan veliki sistem čija je pozicija uvažena u svim strukturama sindikalnog djelovanja, kako u zemlji, tako i u međunarodnim sindikalnim strukturama.\nOtežavajuća okolnost u radu Sindikata jeste pasivni pristup određenih struktura u vezi sa riješavanjem znatnog dijela problema i potreba našeg članstva. U tom dijelu najviše je izražena problematika vezana za pojedine odredbe Zakona o policiji, Zakon o zaradama, Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, kao i Zakona o zdravstvenoj zaštiti policijskih službenika”.


Hofenhajm doveo na pozajmicu Rajana Sesenjona | Meridian Sport <\nHofenhajm doveo na pozajmicu Rajana Sesenjona\nRival Crvene zvezde u Ligi Evrope, Hofenhajm doveo je igrača Totenhema Rajana Sesenjona na jednogodišnju pozajmicu.\nSesenjon je prethodne godine došao u Totenhem iz Fulama i tu je odigrao 12 utakmica, a na promociji u novom klubu rekao je da se raduje nastupima u jednoj od najjačih liga na svijetu.\n“Hofenhajm radi na uspješnim treninzima i razvoju mladih igrača. Nadam se da ću steći iskustvo u utakmicama u jednoj od najjačih liga na svijetu i radujem se što ću igrati u evropskom takmičenju” – rekao je Sesenjon za klupski sajt.\nPored Hofenhajma i Crvene zvezde u grupi L Lige Evrope nalaze se Gent i Slovan Liberec.\nPrethodni članakBen Godfri novi fudbaler Evertona\nNaredni članakMateo Darmijan na pozajmici u Interu


Polaganjem vijenaca obilježeno 16 godina od ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića - Objektivno\nPremijerka Ana Brnabić i ministri odali su počast polaganjem vijenaca u dvorištu Vlade Srbije, na mjestu gdje je ubijen. Predstavnici DS vijence su položili na Đinđićevom grobu u Aleji zaslužnih građana, a LDP na čelu sa Čedomirom Jovanovićem održao je “Šetnju za Zorana” u njegovu čast.\n“Godinama smo 12. marta na ulicama, na takav način iskazujući ne samo svoje poštovanje prema Zoranu, nego i svoju želju, svoje opredjeljenje, svoju namjeru da se u potpunosti rasvijetli sve ono što je prethodilo Zoranovom ubistvu, da se dobije jasan i nedvosmislen odgovor ko su nalogodavci i da, nakon tog odgovora, zajedno sa onima koji su spremni da ga čuju, uradimo onaj posao koji smo radili sa njim i koji je ostao nedovršen”, kazao Jovanović.\nU 18 sati održana još jedna šetanja koja će krenuti sa platoa ispred Filozofskog fakulteta.\nĐinđić, koji je postao premijer poslije rušenja Miloševićevog režima 2000. godine, ubijen je 12. marta 2003. godine, a zbog atentata su, između ostalih, osuđene bivše “crvene beretke” Milorad Ulemek Legija i Zvezdan Jovanović. Njegova smrt bila je okidač za akciju “Sablja” u kojoj je razbijen “zemunski klan” koji je stajao iza ubistva, a vođe ganga Dušan Spasojević Šiptar i Mile Luković Kum ubijene su u obračunu sa policijom, pišu Novosti.rs.


Održan Kros RTS-a u pećinačkoj srednjoj školi\nUčenici i profesori srednje tehničke škole „Milenko Verkić Neša‟ trčali su 10. maja tradicionalni Kros RTS-a u Sportskom centru „Suvača‟. Kros je otvoren trkom profesora u kojoj je prvo mesto u ženskoj konkurenciji zauzela profesorka fizičkog vaspitanja Snežana Janičić, drugo mesto pripalo je profesorki engleskog jezika Sanji Dujić, a treće profesorki ekonomske grupe predmeta Biljani Katić. U muškoj konkurenciji pobedu je odneo profesor fizičkog vaspitanja Stefan Belić, drugi je na cilj stigao profesor elektrotehnike Branislav Bubalo, a treće mesto zauzeo je profesor mašinske grupe predmeta Zoran Đaković.\nMeđu učenicima prvog razreda u ženskoj konkurenciji pobednica je bila Ivana Dragojević, drugo mesto osvojila je Svetlana Tešić, a treće Tijana Gmizić. U muškoj konkurenciji prvo mesto je zauzeo Luka Evđenić, drugo Marko Bogović, a treće Ivan Nikolić.\nU konkurenciji učenika drugog razreda najbrža među učenicama bila je Branislava Stojaković, druga je na cilj stigla Jelena Tojčić, a treća Mirsada Miftari. Prvo mesto među učenicima osvojio je Stefan Marković, drugo Nikola Jokić, a treće Branislav Koldžić.\nPrvo mesto u konkurenciji učenica trećeg razreda osvojila je Slađana Dragišić, druga je bila Mirjana Živić, a treća Tijana Petrović, dok je u muškoj konkurenciji prvo mesto zauzeo Sava Džakula, drugo Ljubiša Damjanović, a treće Marko Božić.\nKros su zatvorili maturanti. Pobednica trke za učenice četvrtog razreda je bila Jelisaveta Bogdanović, drugo mesto osvojila je Emilija Bastajić, a treće Nina Ranisavljević. Prvo mesto u muškoj konkurenciji zauzeo je Nemanja Despotović, drugo Slavoljub Trišić, a treće Milosav Nikolić.


STAMBENA AGENCIJA GRADA NOVOG SADA - Gradjevinarstvo.rs\nSTAMBENA AGENCIJA GRADA NOVOG SADA\n021 6446 086\nPošaljite e-mail za STAMBENA AGENCIJA GRADA NOVOG SADA\nKategorije za STAMBENA AGENCIJA GRADA NOVOG SADA\nUpravljanje projektima izgradnje i upravljanje izgradnjom stanova za socijalno stanovanje\nVesti vezane za STAMBENA AGENCIJA GRADA NOVOG SADA\nStanovi socijalne gradnje u Novom Sadu\nStanovi socijalne gradnje, odnosno stambene podrške sigurno pre septembra neće biti useljeni, a možda i duže vreme\nGradska „Stambena agencija“ Novog Sada je raspisala konkurs javne nabavke za izradu urbanističko-arhitektonskog projekta, gde je planirano da se u fazama izgradi šest lamela.\nVećina zgrada nema dovoljno dobru izolaciju, pa su prostorije hladne, a računi visoki. Ukoliko bi se uložilo u izolaciju, računi za grejanje bi se svakako smanjili, međutim postavlja se pitanje da li građani imaju novca da poboljšaju izolaciju i na ...\nStanovi solidarnosti u Kisačkoj ulici 55 biće završeni u maju 2016. godine, a trebalo je da budu gotovi ovog meseca. Razlog za kašnjenje su nepredviđeni radovi nastali zbog susednog objekta koji je u trošnom stanju.\nIzgradnja socijalnih stanova u Kisačkoj ulici, trebalo bi da bude zaršena u maju sledeće godine. Kada ova zgrada bude završena, imaće 35 stanova, površine od 30 do 80 metara kvadratnih, tri lokala i garažu ispod cele etaže.\nZa nove domove nema novca\n„Stambena agencija“ Novog Sada po svoj prilici neće ove godine uraditi projekte za izgradnju dve stotine stanova na Novom naselju, u Ulici Momčila Tapavice bb, iza okretnice gradske autobuske linije 2 jer od Grada još nije dobila novca za to.\nNovi Sad: Počela izgradnja socijalnih stanova\nNakon što je prethodnih godinu dana nekoliko puta odlagana, izgradnja socijalnih stanova u Novom Sadu u Kisačkoj ulici konačno je počela\nUskoro gradnja socijalnih stanova u Novom Sadu\nPočetak izgradnje socijalnih stanova u Novo Sadu trebalo bi da počne veoma brzo, saznaje RTV u „Stambenoj agenciji Grada Novog Sada“. Na adresi Kisačka 55, stanovi za 35 porodica trebalo bi da budu završeni do jeseni sledeće godine\n„Stambena agencija Novog Sada“ uputila je inicijativu Gradskom veću da bude nosilac projekta „Tehnička podrška inkluzije Roma“ na području novosadske opštine, izjavio je direktor Ratko Rogan. U projekat je, po njegovim rečima, uključeno 20 lokalnih ...\nPočinje izgradnja socijalnih stanova u Novom Sadu\n"Stambena Agencija Grada Novog Sada" je saopštila da će sledeće godine dobiti prve socijalne stanove. Kako je navedeno, ishodovana je građevinska dozvola 30. decembra za zgradu u Kisačkoj ulici broj 55, gde je planirana izgradnja prvih 35 stanova\nVeliko interesovanje za socijalne stanove\nProteklih dana Stambenoj agenciji grada Novog Sada prijavilo se više stotina zainteresovanih za kupovinu i zakup stanova iz projekta socijalne izgradnje. Grad Novi Sad će ove godine početi izgradnju prvih 35 stanova za koje je projekat završen, a ko...


Kartell - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nVodeća dizajn kompanija Karetll je osnovana 1949. godine od strane Đulija Kastelija, sada vođena od strane Klaudija Lutija i jedan je od simbola italijanskog dizajna širom sveta. Uspešna priča je ispričana kroz neverovatne serije proizvoda – nameštaja, osvetljenja, kućnih aksesoara, koji su postali deo domaćeg pejzaža, da ne spominjemo da su urađeni u saradnji sa aktuelnim dizajnerskim ikonama. Kartell brend sarađuje sa najprestižnijim internacionalnim dizajnerima. Kartell kolekcija je multifunkcionalna, laka za rukovanje i prelepa za izlaganje. Boja, ironija, transparentnost, jedinstveni oblici i igra osećajima sve zajedno čini Kartell proizvode jedinstvenim. Kartell proizvodi su prepoznatljivi u svetu po emocijama koje generišu, trajnosti i neprikosnovenom kvalitetu.\n20. februar 2014. Osvetljenje\nEigruob Lampa by Nendo\nZa proslavu 10. godišnjice njihove legendarne Bourgie stone lampe, italijanski stručnjak za plastični nameštaj Kartell pozvao je deset dizajnera povezanih sa firmom..


Đorđević obišao Zavod za smeštaj odraslih lica u Kragujevcu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Đorđević obišao Zavod za smeštaj odraslih lica u Kragujevcu\nponedeljak, 30 oktobar 2017 07:23\tNovosti\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević obišao je Zavod za smeštaj odraslih lica "Male pčelice" u Kragujevcu, u kome borave osobe sa smetnjama u razvoju i rekao da je država spremna ulaže u sređivanje takvih ustanova.\n"Neki objekti su sređeni, a neki nisu. Nažalost, stanje koje direktor ove ustanove zatekao nije bilo pohvalno, ali velikim zalaganjem uspeo je da ovo sredi zbog čega mu odajem zahvalnost", rekao je Đorđević. Prema njegovim rečima, sada je vreme da država pokaže da želi da pomogne kako bi Zavod za smeštaj odraslih lica "Male pčelice" u Kragujevcu, ali i ostale ustanove takvog tipa u Srbiji, izgledale na svetskom nivou. Đorđević je istakao da će država da pomogne jer je briga o ljudima koji borave u takvim ustanovama "nešto najmanje što možemo da učinimo". Govoreći o tome u kakvom stanju se nalaze takve ustanove u Srbiji, on je rekao da je stanje šaroliko, da ima dosta prostora za ulaganje ali da nedostaje projekata. "Ono što je i naš predsednik rekao - najčešće imamo para, ali nemamo projekte. Ja sam ovde pričao sa direktorom da spremi projekte kako bi država mogla da investira konkretno", rekao je Đorđević.\nOn je naveo da se prilikom obilaska Zavoda za smeštaj odraslih lica "Male pčelice" sreo i sa direktorima još nekih takvih ustanova kojima je takođe tražio da spreme projekte, a država će biti spremna da investira. Govoreći o resocijalizaciji korisnika, ministar je rekao da različite ustanove imaju različite pristupe. "Svakako želimo da njihov boravak ovde ne bude samo puki boravak nego da, tamo gde je to moguće, imaju i neku vrstu radne terapije. Ovde to postoji i mislim da pokazuje značajne režultate", dodao je Đorđević.\nNakon obilaska Zavoda za smeštaj odraslih lica "Male pčelice", ministar Dorđević je prisustvovao otvaranju 8. Međunarodnog inkluzivnog muzičkog festivala "Note za sve" na kome su učestvovali korisnici institucija socijalne zaštite, deca sa smetnjama u razvoju, deca sa invaliditetom, višestruko talentovana deca i omladina i predstavnici nacionalnih manjina.


SOLIDARNOST STRUKE, JAVNOST I EKONOMSKA KRIZA\nIzvor: Danas - specijalni dodatak, 28.12.2010; Strana: 6\nKonferencija „Višegradska grupa – učenje iz iskustva“, Medija centar, 6. i 7. maj 2010.\nStefan Truščinski iz Poljskog sindikata novinara naglasio je da je važno razumeti da implementacija standarda Evropske unije u medijsku legislativu ne znači prostu imitaciju: „Loši propisi zasnovani na kulturnim nesporazumima mogu da nanesu veliku štetu državi. Srbija mora da ide svojim putem. Mi učimo jedni od drugih, osluškujemo jedni druge, ali nikada ne imitiramo zakone drugih zemalja. Kao nezavisna država, moramo da budemo potpuno nezavisni. A kada je reč o nezavisnosti medija, ona je uslovljena garantovanim konstantnim prilivom novca“.\nUpitan da kaže nešto više o solidarnosti poljskih novinara i sindikalnom delovanju, Truščinski je rekao da sindikati zaista mogu da budu od pomoći. „U Poljskoj postoji jedan veliki sindikat, Solidarnost, i veliki broj manjih, od kojih neki okupljaju svega dvoje, troje ljudi. Na poljskom javnom televizijskom servisu sindikat pokušava da uvede promene postavljajući javne zahteve, na primer tražeći od vlasnika da ne zapošljavaju 400 vozača, da smanje plate pojedincima koji primaju nepristojno visoke iznose i tako dalje... Međutim, sindikati mogu da promene stvari samo ako rade zajedno“.\nKomentarišući privatne medije u Poljskoj, Truščinski je rekao da postoje samo dve zaista velike privatne televizije. Prema njegovom mišljenju, zato što imaju jednog direktora one se razvijaju mnogo brže: „Imate jednog čoveka koji donosi jednu odluku, dok na javnom servisu, gde odluke donosi pedeset ljudi, sve ide mnogo sporije i na kraju završite sa 200 različitih odluka“.\nAdam Černi, nekadašnji glavni urednik i spoljnopolitički komentator češkog lista Ekonomija, pokušao je da ukratko sumira dve decenije od pada komunizma i poslednjih pet godina, koliko je Češka u Evropskoj uniji: „Hiljadu puta nam je bolje nego u komunizmu, ali nam je mnogo gore nego što smo očekivali da će biti. Glavna briga medija, sloboda govora, ne sme biti uzeta zdravo za gotovo. Ona je konstantan proces, borba između različitih, sukobljenih interesa. Nema više jedne partije koja kontroliše medije, ali partije koje su danas na vlasti često su faktor koji ima uticaja na medije. Situacija je slična onoj u Srbiji. Od posebnog su značaja javni mediji i njihovo postojanje. Oni nisu najjači igrači na medijskoj sceni, ali je neophodno da postoje“. Černi je naveo primer televizije Nova, prve privatne u Češkoj, koja se promenila od devedesetih na ovamo. Vlasnik je devedesetih godina imao otvorenog uticaja na politički život posredstvom informativnog programa: „Danas tamo imamo posla sa banalizacijom vesti, a TV Nova i dalje kreira javno mnjenje. Spoljna i unutrašnja politika dobijaju malo prostora u njihovim vestima, što građane dovodi u stanje apatije i nezainteresovanosti za politički život, a to je vrlo loše“.\nŠto se tiče novinarskih sindikata, Černi smatra da su oni neophodnost. „U ovim našim zemljama sindikati su morali naporno da rade kako bi se oslobodili reputacije koju su stekli u komunističkom režimu. Međutim, neke akcije sindikata bile su zaista uspešne, poput generalnog štrajka na češkom javnom TV servisu zbog postavljenja novog direktora koji je bio politički vrlo jasno orijentisan. Taj štrajk je na kraju doveo do promene zakona i promene načina izbora direktora javnog servisa“.\nPrema Černijevom mišljenju dobri zakoni jesu zapravo dobri predlošci za uspešno funkcionisanje medija, ali nisu dovoljni samo dobri zakoni: „Naš trenutno važeći medijski zakon u Češkoj dobar je u delu koji reguliše postavljanje urednika i direktora javnih servisa. Međutim, on reguliše nešto što bi trebalo da rade nezavisna, apolitična tela, uključujući i sindikate. Na kraju na vodeća mesta u javnim medijima ipak dolaze ljudi koji su po volji političkoj eliti – imamo dobar zakon, ali loše se sprovodi. U Sindikatu smo imali žestoku diskusiju o tome da li treba i dalje da učestvujemo u procesu nominacije kandidata za čelna mesta u javnim servisima. Moje mišljenje je da treba da izađemo iz toga i da kritikujemo proceduru, jer u suprotnom doprinosimo postojećoj hipokriziji“.\nČerni smatra da su za pitanje medija ključne četiri tačke: sindikati, javni servisi, dobar zakon i njegovo sprovođenje i sloboda govora: „Mi smo u Strazburu dobili neke presude i to nam je mnogo pomoglo u borbi za slobodno izražavanje, ali bez kvalitetnog pravosudnog sistema u našoj zemlji teško je očekivati velike rezultate“.\nEksperti iz Slovačke saglasni su da ulazak u Evropsku uniju nije lek za sve procese na medijskom polju. Peter Kerlik iz Slovačkog sindikata novinara skrenuo je kolegama iz Srbije pažnju na to da frilenseri u Slovačkoj nisu u nimalo boljoj poziciji u odnosu na ovdašnje: „Često se događa da ih primoravaju da potpišu ugovor koji im zabranjuje da rade za druge medije, iako se podrazumeva da frilenser radi za više medija u isto vreme. Najvažniji aspekt koji se promenio od ulaska u Evropsku uniju jeste zakon o autorstvu, ali, bez obzira na to, novinar ne može da bude uključen u sistem samozapošljavanja, on mora da ima ugovor s nekim na osnovu zakona o autorstvu, ali mora sam sebi da uplaćuje doprinose, nema odmor, pravo na bolovanje i tako dalje... Bilo je očekivano da će novinari organizovati protest zbog ovoga, ali to se nije dogodilo. Problem je još složeniji kada je reč o inostranim izdavačima koji posluju u Slovačkoj. Oni imaju sasvim druga pravila u svojim zemljama i novinare tretiraju mnogo bolje. Ali mislim da će uskoro status koji imaju novinari u istočnoj i centralnoj Evropi biti uvezen na Zapad. Veliki izdavači će i na Zapadu početi da primenjuju lošiji tretman. Zbog toga Slovački sindikat novinara insistira na tome da se promene pravila u Međunarodnoj federaciji novinara (International Federation of Journalists, IFJ). To bi predstavnicima naših zemalja omogućilo da uđu u upravljački komitet IFJ i da direktno utiču na rešavanje gorućih pitanja“.\nStefan Truščinski se složio s Kerlikom i dodao da je o ovim problemima mnogo puta razgovarao sa predstavnicima IFJ-a, ali da je stekao utisak da IFJ izbegava ovu temu: „IFJ ima šesnaest članica iz istočne i srednje Evrope, a dvadeset iz zapadne. Naše zemlje moraju snažno da se bore za to da se njihov glas čuje“.\nDragan Kremer iz nevladine organizacije Medienhilfe skrenuo je učesnicima konferencije pažnju na jedan psihološki aspekt stanja medija u Srbiji, a to je da su novinari ovde spremni na to da rade i po trinaest meseci bez plate.\nDirektor Medijske dokumentacije Ebart Velimir Ćurgus Kazimir istakao je da su, pod uticajem svetske ekonomske krize, prihodi medija u Srbiji opali za između 30 i 60 odsto, da su ugašena dva dnevna lista, a da je na stotine novinara ostalo bez posla.\nStanislava Benicka, ekspert za elektronske medije iz Slovačke, izrazila je svoje oduševljenje načinom na koji su se srpski novinari borili za sopstvenu nezavisnost pod Miloševićevim režimom i istakla da je pitanje treba li Srbija da uči iz iskustva zemalja Višegradske grupe ili Višegradska grupa treba da uči od Srbije, kada je reč o novinarskoj profesiji i zaštiti prava novinara. Govoreći o trenutnoj situaciji u Slovačkoj, Benicka je istakla da su mediji u ovoj zemlji imali tešku godinu, koju je obeležio pad prihoda od reklamiranja za oko 25 odsto, a tome treba dodati i ubrzani razvoj Interneta i novih medijskih platformi. Štampani mediji u Slovačkoj nisu pretrpeli masovna otpuštanja zbog svetske ekonomske krize. Sa izuzetkom javnih servisa, svi ostali su pokušali da prevaziđu krizu smanjenjem budžeta, odlaganjem novih projekata i smanjenjem ulaganja u razvoj. Sa medijskog tržišta nestao je samo jedan politički dnevni list, dok su, s druge strane, dve komercijalne televizijske stanice otvorile po još jedan kanal: „Kada je reč o lokalnim medijima, oni se u oko 80 odsto slučajeva u potpunosti finansiraju iz budžeta lokalnih samouprava i nijedan nije zatvoren zbog krize. Moja je stručna ocena da je razlog za to upravo taj što ih finansiraju lokalne samouprave, a vlast uvek nađe novac da poveća svoj uticaj na lokalne medije“, rekla je Benicka.\nNataša Vučković Lesandrić, pomoćnica ministra za medije u Ministarstvu kulture Srbije, istakla je da u Srbiji čak 70 odsto novinara ima završenu samo srednju školu i da naša zemlja pati od nedostatka kompetentnih medijskih profesionalaca: „Ovaj nedostatak jedan je od faktora koji dovode do razjedinjenosti struke u borbi za veća prava, jer je poslodavac svestan da uvek može da zaposli drugog novinara i plati ga još manje“.\nPrema rečima Stefana Truščinskog, nejedinstvo je veliki problem koji takođe postoji u Poljskoj. U vreme održavanja konferencije navršilo se dve godine otkako u Poljskoj traje javna debata o medijskom zakonu, što doprinosi još većim podelama unutar struke: „Poljska javna televizija podeljena je između opozicije i vlasti. Nezvanično, jedni kontrolišu jedan, a drugi drugi kanal Poljske televizije. Drugi problem je budžet. Vlada nije zainteresovana da ga rešava, jer ga smatra unutrašnjim problemom poljskog javnog televizijskog servisa. Broj građana koji redovno plaćaju pretplatu opao je sa 70 na 20 odsto, iako iznosi svega četiri evra mesečno“.\nAdam Černi je primetio da pretplata nikako ne može da bude dovoljna za finansiranje medija, jer je iznos koji se naplaćuje fiksiran, a troškovi medija nisu. „Rešenje bi bilo usklađivanje iznosa pretplate sa inflacijom. Ovo je velika tačka razdora u Češkoj, gde je menadžment televizijskog javnog servisa tražio od Vlade da to uvede, ali je Vlada odbila“.\nČerni je kao jedan od većih problema u Češkoj naveo političku kontrolu nad javnim medijima, koja se menja sa svakom promenom vlasti, pa svaka nova vlada imenuje nove članove Medijskog saveta. „Tome treba dodati i činjenicu da komercijalni mediji marginalizuju informativni program, a višestruko su gledaniji od javnih medija“, rekao je Černi.\nUčesnike konferencije iz Srbije zanimalo je koliko prostora u programima javnih servisa zemalja Višegradske grupe dobijaju programi na jezicima nacionalnih manjina. Ivo Šlosarčik, ekspert za medijsku legislative i profesor na Karlovom univerzitetu u Pragu, rekao je da su u javnim medijima određene kvote za programe nacionalnih manjina, a da se u komercijalnim medijima takvi programi emituju uz podršku države, kroz različite projekte: „Ipak, imamo problema s medijskim tretmanom romske manjine“.\nStanislava Benicka odgovorila je da u Slovačkoj programi na jezicima nacionalnih manjina postoje samo na javnom servisu, ali da postoje specijalizovane radio stanice na manjinskim jezicima. Peter Kerlik je na to dodao da sve manjinske grupe uveliko koriste nove medije, poput Interneta, a kada je reč o verskim zajednicama postoji verska televizija Luks, koju finansira Vatikan. Benicka je navela da privatni mediji nemaju nikakvu zakonsku obavezu da emituju sadržaj na jezicima manjina, ali da postoji način na koji ovakvi programi na komercijalnim stanicama dobijaju podršku iz javnih finansija. Naime, u Slovačkoj postoji takozvani „audiovizuelni fond“ od kojeg sredstva može da traži bilo koja kompanija koja želi da proizvodi programe iz određenih oblasti, a jedna od njih su i nacionalne manjine.\nSuzana Jovanić iz Fonda za otvoreno društvo u Srbiji rekla je da je to dobar primer koji bi Srbija mogla da sledi, jer bi mogao da podstakne kompanije na proizvodnju društveno odgovornih sadržaja. Ona je takođe primetila da svi, po inerciji, tražimo rešenja u zakonskoj regulativi, samoregulativi, i sl. „Ali, postoji i nešto što se zove pitanje odgovornosti. Nije reč samo o odgovornosti medija, već i drugih učesnika, javnosti, medijskih konzumenata“. Jovanićeva je dodala da zakonsko rešavanje problema vlasništva u medijima neće u potpunosti razrešiti situaciju: „Novi vlasnici ne ulažu u sadržaj, niti u kvalitet programa. Kvalitet programa zavisi od uređivačke politike i od novinara, ali vlasnici kupuju medije kako bi povećali sopstveni uticaj. Čak i ako bi samoregulacija funkcionisala, bez prave saradnje između medijskih profesionalaca i profesionalnih udruženja nijedan cilj ne može da bude postignut. Zašto čekati Brisel da razreši naše probleme, u vreme kada je u celom svetu uloga medija potpuno redefinisana. Takođe, tu je i pitanje javnosti: da li je organizovana, da li je iko išta pita, da li ima pravo da govori?“, upitala je Jovanićeva na samom kraju konferencije.


Raspisan arhitektonski konkurs za idejno rešenje paviljona MSUB - Ozonpress :: internet portal\nTag: konkurs, MSUB, projekat\nRaspisan javni otvoreni jednostepeni arhitektonski konkurs za idejno rešenje paviljona Muzeja savremene umetnosti u Beogradu.\nMuzej savremene umetnosti u Beogradu u saradnji sa Udruženjem arhitekata Srbije raspisao je u petak 16. jula 2021. godine javni otvoreni jednostepeni arhitektonski konkurs za idejno rešenje paviljona Muzeja savremene umetnosti u Beogradu, sa proširenjem magacinskih kapaciteta muzeja.\nPredmet ovog konkursa je definisan zaokruživanjem potreba za potpuno i efikasno funkcionisanje Muzeja savremene umetnosti u Beogradu sa komercijalnim uslugama organizovanih po uzoru na slične vodeće institucije u svetu. Imajući u vidu da postojeći kapaciteti MSU nisu dovoljni niti adekvatni za organizaciju komercijalnih sadržaja i planiranih aktivnosti muzeja odlučeno je da se potrebe za komercijalnim i dodatnim skladišnim kapacitetima ostvari neposredno uz zgradu MSU. S tim u vezi, konkursnim zadatkom se razvrstavaju sadržaji u dve programske celine koje bi se realizovale u dve odvojene faze.\nPrvu programsku celinu predstavlja paviljon sa komercijalnim sadržajima muzeja podeljenih na ugostiteljstvo (kafe-restoran) i trgovinu (prodavnica za prodaju suvenira muzeja i promotivnog materijala, knjiga i sl.), kao i njihovi prateći skladišni, sanitarni i drugi prostori nužni za nesmetano funkcionisanje paviljona. Pomenuti paviljon bi trebalo da ima javni karakter namenjen primarno za posetioce muzeja sa mogućnošću korišćenja prostora za potrebe muzeja (promocije, radionice, prezentacije i sl.), ali i za korišćenje za druge potrebe van radnog vremena muzeja od strane spoljnih korisnika. Iako paviljon predstavlja sekundarnu delatnost muzeja očekuje se da njegov karakter bude reprezentativan i savremen u pristupu organizacije i artikulacije njegovog prostora.\nDrugu programsku celinu čini dodatni novi magacinski prostor, u smislu dopune ili proširenja postojećih kapaciteta Muzeja savremene umetnosti. Novi magacini i ostave (ne depoi muzeja) osim skladišnog prostora, uključuju i minimalni kancelarijski prostor sa sanitarnim čvorom za zaposlene. Prostor bi trebalo da bude namenjen fundusu Muzeja savremene umetnosti, i to u smislu njegovih kapaciteta za smeštaj izložbenih materijala (panoa, štendera i druge izlagačke opreme), sa osnovnim potrebnim pratećim i tehničkim prostorima. Za efikasno funkcionisanje ovog prostora potrebno je obezbediti funkcionalnu (direktnu ili indirektnu) vezu sa zgradom MSU te manipulativni pristup lakim viljuškarima za dostavu i iznošenje opreme i eksponata.\nPoštujući kontekst lokacije i njene neposredne okoline, značaj i reprezentativnost samog objekta muzeja, a i samog Parka prijateljstva – sve intervencije treba pažljivo analizirati u cilju dobijanja što kvalitetnijeg rešenja koje bi unapredilo likovne i funkcionalne karakteristike ambijenta. Date intervencije moraju ostati podređene samom vrednom okruženju i ne smeju narušavati ovu celinu koja je pod zaštitom spomenika kulture.\nKonkursno rešenje treba da afirmiše savremene tendencije u arhitekturi, oblikovanju i uređenju javnih gradskih prostora, te uvrsti savremena programska i pejzažna uređenja slobodnih i zelenih površina u skladu sa potrebama, kako postojećih, tako i ovim konkursom planiranih sadržaja.\nOd učesnika se očekuje da u skladu sa datim potrebama i namenama, kao i trendovima razvoja, funkcionalno, sadržajno, ambijentalno i tehnološki organizuju prostore u skladu sa datim programom i potrebama muzeja, kako bi se optimalno iskoristili kapaciteti i potencijali lokacije.\nPlanirana izgradnja ne sme da naruši fizičku stabilnost samog objekta Muzeja savremene umetnosti, niti postojeće uslove i način korišćenja samog objekta, mogućnosti pristupa objektu, kao ni njegov vizuelni identitet i integritet. Planiranim intervencijama ne sme se ugrožavati ni bezbednost ni funkcionalnost prostora u neposrednom okruženju oko Muzeja.\nPrvu faza izgradnje bi se odnosila na paviljon Muzeja savremene umetnosti, na aktiviranje komercijalnih sadržaja i aktivnosti u muzeju, tj. njegovom neposrednom okruženju. Ovoj fazi intervencije, počevši sa izradom projektne dokumentacije, pristupilo bi se neposredno nakon uspešnog završetka ovog konkursa.\nDruga faza bi se odnosila na proširenje magacinskih prostora, što predstavlja nužni i očekivani sledeći korak u zaokruživanju potreba muzeja. Sadržaje proširenja magacina Muzeja savremene umetnosti predvideti u okviru jedne podzemne etaže shodno stečenim ograničenjima fizičke strukture postojećeg objekta kao i uslova okruženja predvideti.\nObzirom na naglašenu i obaveznu faznost rešenja, svakako je neophodno obratiti pažnju i analizirati pitanje razdvajanja datih sadržaja – ili naprotiv njihovog spajanja, tj. formiranja objedinjenog prostornog i organizacionog rešenja. Oba pristupa treba posmatrati jednako dozvoljenim ili očekivanim, i shodno tome mogućim – te analizom mogućnosti i prednosti koje potencijalno nude takva dva različita pristupa doneti konačnu odluku o prostorno-funkcionalnom pristupu.\nSmernice za uređenje zelenih i slobodnih površina\nNeophodno je očuvanje celokupne drvenaste vegetacije kao i između ostalog navedenog u raspisu konkursa voditi računa o sagledavanju dve ključne slike najšire panorame Grada, sa najvažnijeg od svih beogradskih vidikovaca – Beogradska tvrđava „Pobednik“ (kota 113.4 mnv) i to:\n1) panorame Savskog amfiteatra, sa Sabornom crkvom na levoj strani i Novobeogradskom obalom Save na desnoj, preko zelenog masiva Topčiderskog brda i Košutnjaka do Avale i\n2) panorame od Ušća Save u Dunav, Velikog i Malog ratnog ostrva, preko reprezentativnih prostora Novog Beograda i Zemuna u podnožju kule na Gardošu;\nZelene površine u okviru konkursnog obuhvata predvideti u skladu sa planiranom namenom, ali i namenom u kontaktnoj zoni, a imajući u vidu i šire sagledavanje prostora i njegovu integraciju sa susednim javnim površinama, Isto tako, od posebne važnosti je uvažavanje ideje o realizaciji Parka skulptura.\nSmernice u odnosu na statičku stabilnostu objekta Muzeja savremene umetnosti\nKonstatovano je da statička stabilnost Muzeja savremene umetnosti neće biti ugrožena nezavisno od fundiranja novih suterenskih magacina.\nPočetak konkursnog roka teče od 16. jula a učesnici konkursa pitanja u vezi konkursa učesnici mogu postaviti do – 12. avgusta 2021. godine onlajn putem sajta\nwww.konkurs-msu.rs u odeljku Q&A.\nKrajnji rok za podnošenje konkursnih radova je – 09. septembar 2021. godine\nIzabrana rešenja predstavljaće osnov za izradu projektne dokumentacije za potrebe dalje realizacije dokumentacije, i same realizacije projekta i datih sadržaja.\nSve potrebne informacije o pravilima konkursa i kriterijumima za ocenu radova kao i projektni zadatak možete naći na sledećem linku: https://konkurs-msu.rs


Sajam turizma Novi Sad-LORIST, 2008\nHome / Događaji / Sajam turizma Novi Sad-LORIST, 2008\nBy Đorđe Kostić / 08 oktobra 2008 / Događaji / Nema Komentara\nEgida International učestvovala je na Sajmu turizma Lorist ’08. u Novom Sadu.\nImali smo tu privilegiju da budemo izlagač u okviru Privredne komore Vojvodine.\nGospođi Dragici Samardžić, sekretarki Udruženja ugostiteljstva i turizma pri PKV poznata su iskustva iz privatnog i profesionalnog okruženja kada je reč o učenju jezika u inostranstvu – Da, imala sam prilike da se susretnem sa osobama koje su pohađale škole stranih jezika u inostranstvu i njihova iskustva su bila veoma pozitivna.\nSvakako da kursevi učenja i usavršavanja stranih jezika u inostranstvu, pod uslovom da su škole brižljivo odabrane i da obezbeđuju adekvatan kvalitet usluga, značajno doprinose podizanju nivoa znanja kako u znanju jezika tako i opštem nivoa znanja upoznavanjem običaja, kulture, tradicije i sistema drugih država.\nTim Egide zaključio je da učešće na sajmovima treba videti kao priliku da se prisutni izlagači upoređuju međusobno, a sve u cilju podizanja nivoa usluge – Zahvaljujući prihvatanju takve ideje sajma, Egida posle svake takve vrste manifestacije, izlazi još iskusnija, bolja, i sa novim idejama – viđenje je prvog čoveka Egide, Đorđa Kostića.


Čeka se odluka o privremenom finansiranju institucija BiH\nMinistarstvo finansija i trezora Bosne i Hercegovine dostavilo je Generalnom sekretarijatu odluku o privremenom finansiranju za četvrti kvartal ove godine, potvrđeno je iz ovog ministarstva.\nBudžet institucija BiH za ovu godinu još nije usvojen, a postojeća odluka o privremenom finansiranju za treći kvartal važi do kraja septembra.\nUkoliko Savjet ministara ne usvoji novu odluku, pod znakom pitanja je isplata plata za 22.000 zaposlenih u institucijama BiH.\nKako će Savjet ministara postupiti po prijedlogu Ministarstva finansija ostaje da se vidi, ali za sada nema naznaka kada bi predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija mogao zakazati narednu sjednicu, nakon one održane 22. jula.\nDan nakon što je bivši visoki predstavnik Valentin Incko nametnuo izmjene zakona kojim se “zabranjuje negiranje genocida u BiH”, predstavnici Republike Srpske su u skladu sa odlukom Narodne skupštine Republike Srpske odlučili da ne učestvuju u radu zajedničkih institucija.


Portfolio - ROCKWOOL Serbia\nNaši proizvodi su sastavni deo svakodnevice\nROCKWOOL Grupa je vodeći svetski proizvođač rešenja na bazi kamene vune, od izolacije u građevinskom sektoru, tehničke izolacije za primenu u industrijskim i procesnim postrojenjima, pomorskom i ofšor sektoru; specijalizovanih rešenja za industrijsku primenu, zidove i fasadne sisteme, akustične plafone, hortikulturalne substrate, specijalna vlakna i proizvode za smanjenje buke i vibracija.\nNaša stručna znanja predstavljaju idealno sredstvo za rešavanje najvećih savremenih izazova u pogledu održivosti i razvoja, od potrošnje energije i zagađenja bukom do otpornosti na požar, nestašice vode i poplave. Naš asortiman proizvoda odražava raznolikost potreba koje se javljaju širom sveta i pritom omogućava interesnim stranama da smanje sopstveni karbonski otisak.\nTajne savremenog živOTA\nNudimo pažljivo osmišljena, inovativna održiva rešenja za vašu udobnost, sigurnost i za očuvanje životne sredine.\nZadržite izolaciona svojstva u uslovima vrlo visokih i niskih temperatura\nNaglo zatvaranje vrata, pomeranje stola, hodanje u visokim potpeticama samo su neki od primera buke nastale udarcima. ROCKWOOL plafoni od kamene vune i izolacija mogu da smanje prenos zvuka udarca.\nROCKWOOL kamena vuna može da izdrži temperature do 1000 °C što može da spreči širenje požara i omogući ljudima dodatno vreme za sigurnu evakuaciju.\nUnapređenje energetskih performansi kod obnove zgrada omogućava uštedu energije i istovremeno pomaže da se reši nekoliko važnih društvenih izazova kao što su smanjenje CO2, poboljšanja energetske efikasnosti, stvaranja novih radnih mesta i smanjenja troškova zdravstvene nege.\nToplotne performanse ROCKWOOL kamene vune ostaju nepromenjene tokom više od 55 godina.\nPoboljšanje energetskog standarda zgrada je jedan od glavnih izazova za društvo da bi svi građani imali odgovarajuće uslove za moderan i zdrav život.\nAko živite u gradu, 90% svog vremena provodite u zatvorenom prostoru. Zbog toga akustična svojstva zgrada postaju sve važnija.\nRešenja za OEM\nObloge za ventilisane fasade


Radončić: Tražit ćemo smjenu Novalića i Vujanovića ako hitno ne intervenišu zbog poskupljenja goriva | Globalno\nHome Vijesti Radončić: Tražit ćemo smjenu Novalića i Vujanovića ako hitno ne intervenišu zbog poskupljenja goriva\nPredsjednik SBB-a Fahrudin Radončić rekao je za Klix.ba kako će SBB već na narednoj sjednici Parlamenta FBiH tražiti smjenu Vlade Federacije BiH ukoliko premijer Fadil Novalić (SDA) i ministar trgovine (SBB) Zlatan Vujanović hitno ne intervenišu zbog divljanja cijena goriva.\n“Premijer Federacije BiH Fadil Novalić mora sazvati hitnu sjednicu Vlade FBiH i zajedno sa svim ministrima, pa i federalnim ministrom trgovine Zlatanom Vujanovićem, hitno zaustaviti monopolsko ponašanje vlasnika benzinskih pumpi”, kazao je Radončić.\nIstakao je da su štete za građane velike i nepotrebne te da privreda također trpi ogromne posljedice.\n“Primjera radi, Avazova vozila svaku večer pređu čak 10.500 kilometara da bi novine bile distribuirane na više od 4.000 prodajnih mjesta. Isto se odnosi i na proizvođače hljeba, mlijeka i mnogih drugih proizvoda. Ako Novalić i Vujanović hitno ne intervenišu, SBB će tražiti njihovu smjenu na prvoj narednoj sjednici Parlamenta FBiH”, rekao je Radončić.\nPodsjećamo, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH jasno je navelo da je uvođenje akciza dovelo do rasta maloprodajnih cijena naftnih derivata te da je problem kod uvođenja akciza to što su one fiksne, čime se smanjuje mogućnost da se u maloprodaji rade određene korekcije u pravcu stabilizacije cijena nafte.\nS obzirom na trenutnu političku situaciju na Bliskom istoku, gdje se Sjedinjene Američke Države povlače iz iranskog nuklearnog sporazuma, očekuju se nova poskupljenja nafte na svjetskom tržištu.\nCijene nafte su porasle i drže se na nivou onih na Londonskom tržištu gdje je trenutna cijena prosječno 77 dolara po barelu. Kako se očekuje da će i druge zemlje slijediti SAD, predviđa se da bi cijena nafte uskoro mogla dostići vrijednost od 80 dolara po barelu. To će još dodatno usložiti formiranje cijena na bh. tržištu.\nPrethodni članakDODIK SE I SVOJE SJENKE PLAŠI: "Novi otpor raste u RS-u, najavljuju haos, blokiraju Hitnu pomoć, dižu pesnice…" Sljedeći članakDenis Bećirović žestoko napao Vučića zbog jačanja vojske Srbije


Tanjug 21. decembra 2021. 15:54\nMADRID – Španija će produžiti do maja 2022. primenu seta poreskih olakšica uvedenih da bi se potrošačima ublažio udar visokih računa za struju, izjavila je danas portparolka vlade Izabel Rodrigez.\nProdužetak važenja paketa olakšica, uvedenog u junu 2020. i koji je trebalo da istekne krajem godine, koštaće državnu kasu oko 2,0 milijarde evra (2,26 milijardi dolara) u prvim mesecima sledeće godine, rekla je Rodrigez novinarima posle nedeljne sednice vlade, prenosi Rojters.\nSnažna potražnja za električnom energijom usled izlaska španske ekonomije iz pandemije, plus prekidi na energetskoj infrastrukturi i niske zalihe energenata vinuli su cene gasa i struje širom Evrope do rekordnih nivoa i malo je verovatno da će pasti pre kraja zime.\n„Izgledi za veleprodajne cene električne energije, koje će sutra dostići novi rekord, nisu ni malo obećavajući. Stoga je fundamentalno da se zadrži smanjenje i suspenzija nekih poreza koji se reflektuju na iznos naših računa za struju”, rekla je ministarka energetike Tereza Ribera na istoj konferenciji za novinare.\nPDV na računima za energiju ostaće do maja na nivou od 10 posto, naspram ranijih 21 odsto, dok će posebna taksa na struju ostati 0,5 procenata do 30. aprila, dodala je Ribera.\nPorez od 7,0 posto na proizvodnju električne energije, koji se u konačnom ishodu prenosi na potrošače, ostaće suspendovan do kraja marta.


20/10/2020 21/10/2020 deblokada\nVlada Kantona Sarajevo osigurala je novac za isplatu plaća radnicima preduzeća GRAS.\nVlada je, naime, razmotrila, kao aktuelno pitanje, mirne proteste održane jutros u GRAS-u te implementaciju nedavno potpisanog sporazuma o rješavanju problema u poslovanju ovog preduzeća, saopćila je Služba za protokol i press KS.\nKako je naglašeno, Vlada je izmirila obaveze iz tog sporazuma prema Upravi za indirektno oporezivanje i u toku je priprema reprograma, odnosno otplate duga GRAS-a kako bi bio odblokiran račun ovog preduzeća.\nDodatni uslov za to je i rješenje oko 700 izvršnih sudskih presuda po osnovu tužbi iz radno-pravnih odnosa radnika preduzeća, koje su upućene banci na izvršenje. U skladu sa Sporazumom i u dogovoru sa sindikatom i advokatom uposlenika, trenutno se provodi procedura odgađanja izvršenja oko 400 tih presuda, uz uslov da Kanton uplati pet miliona KM za izmirenje preostalih oko 300 izvršnih presuda, kako bi se račun preduzeću deblokirao.\nKako je navedeno, od oko 400 spomenutih pojedinačnih predmeta, sud je dosad donio više od 200 rješenja o odgodi izvršenja presude, a ostala rješenja bi trebalo da budu izdata narednih nekoliko dana.\nNakon ovoga i uplate pet miliona KM za isplatu dijela tužbi radnika, Vlada Kantona Sarajevo će uplatiti dodatnih šest miliona KM za dvije neizmirene plate radnicima, kao obaveze ovog preduzeća u prethodna dva mjeseca, navedeno je.\nVlada je od početka mandata pratila stanje i finansijski podržavala rad GRAS-a sa oko 20 miliona KM u cilju osiguranja funkcije javnog prijevoza. Dio novca izdvajan je i za plaće uposlenicima čak i u vrijeme obustave saobraćaja zbog pandemije koronavirusa, od 20. marta do 15. maja, iako je to obaveza uprave preduzeća jer GRAS nije budžetski korisnik.\nRadi unapređenja javnog gradskog prijevoza i podrške ovom preduzeću, izdvojena su sredstva za nekoliko značajnih projekata: 15 miliona eura za nabavku 25 novih trolejbusa, za koju bi uskoro trebao biti potpisan sporazum sa dobavljačem; pokrenut je tender za rekonstrukciju pruge Marindvor-Ilidža u vrijednosti 20 miliona eura; pokrenuta je procedura nabavke niskopodnih tramvaja vrijednosti 30 miliona eura; provode se projekti rekonstrukcije tramvajske pruge od „S“ krivine do stajališta Marijin dvor te rekonstrukcije stajališta.\nU saradnji s Evropskom investicionom bankom pribavljene su odluke koje će omogućiti projekte rekonstrukcije trolejbuskog saobraćaja Sarajevo-Vogošća i tramvajskog saobraćaja Ilidža-Hrasnica.\n← Turske snage neutralisale šest terorista PKK na sjeveru Iraka\nU Zenici promovirana poštanska marka sa motivom zeničke Sultan-Ahmedove medrese →


Hrana kao uzrok invazije parazita - Antiparazitni program\nBlog » Hrana kao uzrok invazije parazita\nTako da smo sa 100% prirodne i čiste ishrane prešli na ishranu punu hemikalija, pesticida i hormona, stimulatora rasta. Nešto najgore što smo mogli još da uradimo, počeli smo da konzumiramo genetski modifikovanu hranu.Naši organizmi nisu u stanju da se adaptiraju na uticaj tolikog broja štetnih materija. Što dovodi do zagadjenja svih organa i ometanja njihovog normalnog funkcionisanja.Upravo u takvom okruženju paraziti počinju da se nekontrolisano množe i ozbiljno ugrožavaju naše zdravlje.\nPrisustvo parazitnih formi u čoveku uzrokuje vise od 80% obolenja.One mogu biti direktan uzrok ili mogu izazvati patološke promene na organima izlučivanjem toksina i otpadnih materija. Tako da je osnova svih obolenja - zatrovanost organizma toksinima tih parazita koji žive u nama.To rušilacko dejstvo prostih parazita, gljivica, glista, crva koji nastanjuju organizam čoveka, uzrok je skoro svih teških oboljenja.


Doček u Kosovskoj Mitrovici za juniorsku svetsku šampionku - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Doček u Kosovskoj Mitrovici za juniorsku svetsku šampionku\nDoček u Kosovskoj Mitrovici za juniorsku svetsku šampionku\n25.septembar 2018. Izvor: Tanjug\nMlada kik-bokserka Natalija Savić donela je danas zlatnu medalјu sa svetskog šampionata za juniore i kadete u Kosovsku Mitrovicu, gde joj je, na Trgu Šumadija, čestitao veliki broj sugrađana, kao i predstavnici lokalne vlasti i Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\n"Hvala svima koj su bili uz mene kada mi je bilo najteže i kada mi je podrška bila najpotrebnija. Zahvalјujem mojoj porodici, prijatelјima, direktoru Trepče, treneru reprezentacije Srđanu Raduloviću i mojoj školi. Hvala svima na podršci i naravno, hvala najbolјem treneru na svetu Marku Božoviću", rekla je Natalija Savić na dočeku priređenom u njenu čast u centru Kosovske Mitrovice.\nZamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Dušan Kozarev preneo je mladoj kik-bokserki čestitke predsednika Srbije Aleksandra Vučića i direktora Kancelarije za KiM Marka Đurića.\n"Puno nam je srce što smo danas ovim povodom sa vama. Mi smo zemlјa šampiona, mi smo narod pobednika, mi smo borci a to se posebno odnosi na naš narod na Kosovu i Metohiji. Kad je bilo najteže, a bilo je i teže nego što je to ovih dana, mi smo gazili napred kao tim. Svaka čast Nataliji, svaka čast Natalijinoj Mitrovici", poručio je Kozarev.\nPredsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić zahvalio je Nataliji što je ulepšala grad i dokazala da Mitrovica jeste na pravom putu.\n"Sve što smo svih ovih godina ulagali u sport i mlade lјude, isplatillo se. Slobodno mogu da kažem da je Kik-boks klub 028 iz koga Natalija dolazi, jedan od najskromnijih sportskih klubova u gradu. Traže najmanje para, a postižu najbolјe rezultate", rekao je Spirić i dodao da će se ulaganje u sport u Kosovskoj Mitrovici nastaviti.\n"Svu zahvalnost upućujemo Nataliji jer je ona učinila da se ja osećam danas veoma ponosnim. Branila je boje naše zemlјe i grada u najbolјem svetlu i nadam se da ćeš nas i narednih godina udostojiti da ti organizujemo ovakav prijem", rekao je Natalijin trener Marko Božović.\nNatalija Savić iz Kosovske Mitrovice osvojila je zlatnu medalјu na svetskom prvenstvu u kik boksu za juniore i kadete, održanom u Italiji, u kategoriji lou kik do 60 kilograma.


Mali: Zauzet aerodrom u Kidalu\nFrancuske snage noćas su zauzele aerodrom u Kidalu, poslednje veće uporište islamskih ekstremista, koji su prošle godine preuzeli kontrolu nad severom Malija.\nFrancuske snage u MalijuxFrancuske snage u Maliju\nAmini Maiga, predsednik kidalske regionalne skupštine, izjavio je da su trupe stigle avionima i helikopterima i da prilikom sletanja nisu naišle na otpor. Sekularna tuareška organizacija MNLA je proteklih dana saopštila da su njeni borci preuzeli Kidal od islamističke organizacije Ansar Dine.\nMaiga, koji je u vezi sa gradom putem satelitskog telefona, kaže da je MNLA na periferiji grada, a da su borci organizacije Ansar Dine pobegli u obližnja sela. U međuvremenu, stigla je vest da najveći deo drevnih rukopisa u Timbuktuu nije uništen.\nGradonačelnik Timbuktua juče je rekao da su islamisti prilikom bekstva iz grada zapalili Institut „Ahmed Baba“, u kojem je glavna biblioteka sa tim rukopisima.\nŠamil Džepi, stručnjak za rukopise na Univerzitetu u Kejp Taunu u Južnoafričkoj Republici, danas je izjavio da su lokalni stanovnici po svemu sudeći sakrili većinu rukopisa tokom desetomesečne vladavine islamista.\nFrancuska je danas zatražila od Malijske prelazne vlade da što pre počne razgovore sa neterorističkim organizacijama i predstavnicima severa zemlje. Portparol francuskog Ministarstva spoljnih poslova Filip Lalio je izjavio da samo „dijalog sever-jug“ može da omogući povratak državnih institucija na sever.\nCG: Bez uslova za rad medija\nSloboda medija ugrožena širom sveta


Borisov: Izgradnja mira u interesu svih, Zapadnom Balkanu mesto u EU - Izazov\nNovi magazin 16. aprila 2018. 14:32\n„EU je otvorena prema zemljama jugoistočne Evrope. Sigurno je da ove zemlje treba da ispune uslove koje je EU utvrdila za učlanjenje“, kazao je Borisov na zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem.\n„Gradeći infrastrukturu, pomažemo i razvoju mira u regionu“, kazao je Borisov.\nTači je rekao da je sa bugarskim premijerom razgovarao o produbljivanju saradnje između dve Kosova i Bugarske i o evropskoj perspektivi Kosova i zemalja Zapadnog Balkana.\n„EU će biti potpuna jedino onda kada Kosovo i sve zemlje Zapadnog Balkana budu njen deo. To podrazumeva ne samo mir i stabilnost već i povećanje ukupnog blagostanja“, kazao je Tači.\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da je Bugarska zemlja od izuzetnog značaja za region i da je Kosovo opredeljeno za blisku ekonomsku i političku saradnju s tom evropskom zemljom, saopšteno je iz kabineta premijera Kosova.\n„Bugarska ima jednu savezničku državu – Kosovo. Počašćeni smo vašim prisustvom i naše zemlje ne deli nijedna otvorena tema“, kazao je Haradinaj na početku sastanka sa bugarskim premijerom Bojkom Borisovim.\n„Među našim zemljama nema otvorenih pitanja. Naša opredeljenja za investicije u infrastrkturi i u drugim oblastima imaju u fokusu Kosovo“, kazao je Borisov.


Tajni plan Londona: Zašto Mejova i Džonson obigravaju oko Trampa - 14.11.2016, Sputnik Srbija\nPovodom bojazni Evropske unije zbog dolaska „proruskog“ kandidata Donalda Trampa na predsedničko mesto u SAD, Velika Britanija smatra da može da utiče na njega... 14.11.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, velika britanija, donald tramp\nKako saznaje list, dokument je sastavljen ubrzo nakon što je postalo poznato da je novi šef Bele kuće upravo Tramp.\nU pismu se navodi da novoizabrani predsednik predstavlja „čoveka sa strane“, čije izjave tokom predizborne kampanje pokazuju njegove instinktivne porive, te da će on nastaviti da evoluira i da će biti podložan spoljnim faktorima ukoliko oni budu predstavljeni kako treba.\n„Budući da smatramo da smo uspostavili dobar odnos sa njegovom ekipom u Vašingtonu, mislimo da imamo dobru šansu da uspemo u tome“, piše u dokumentu.\n12 Novembar 2016, 22:02\nList ocenjuje i da ova informacija može da nanese određenu štetu britanskoj vlasti, stoga premijerka Tereza Mej i ministar spoljnih poslova Boris Džonson obigravaju oko Trampa pokušavajući da šarmiraju i njega i njegov tim.\nIstovremeno, „Dejli mejl“ navodi da je Mejova već razgovarala sa Trampom telefonom nakon što je postalo poznato da je pobedio na izborima, pri čemu je on izrazio želju da se takozvani poseban odnos između SAD i Velike Britanije očuva, dok je Džonson pokušavajući da ojača britansko-američke odnose, u nedelju bojkotovao neformalni sastanak ministara inostranih poslova EU, gde se raspravljalo o Trampovoj pobedi.\nSa druge strane, piše „Fajnenšl tajms“, Britanija nije jedina koja je u nedelju bojkotovala sastanak, budući da se na njemu nisu pojavili ni šef francuske diplomatije, ali i mađarske. Kako navodi list, Žan Mark Ero je odabrao da ostane u Parizu kako bi se susreo sa generalnim sekretarom UN, dok je Petar Sijarto ocenio da je reakcija pojedinih evropskih lidera histerična.\nPrema „Sandej Tajmsu“, ove sedmice će britanska premijerka Tereza Mej u svom prvom velikom govoru o spoljnoj politici reći da je nemoguće ignorisati nezadovoljstvo globalizacijom koje je bilo podsticaj za Bregzit i Trampovu pobedu.\nTakođe, navodi se i da je jedan od prioritetnih zadataka britanske vlade da se analiziraju izjave Trampa o NATO-u, te da se predloži kakva bi strategija mogla da posluži kao adekvatan odgovor Londona.


Srbija po ekonomskim nejednakostima u samom vrhu Evrope | Nova Ekonomija\nPoslednjih decenija nejednakost između država se smanjuje, ali raste unutar velikog broja društava. Metodologija za izračunavanje ekonomskih nejednakosti bi u Srbiji trebala da se revidira, a poreska politika može da ojača svoju redistributivnu ulogu i bez negativnih posledica po produktivnost, neki su od zaključaka drugog po redu simpozijuma "Nejednakost u Srbiji".\nDodatno, prema Džini koeficijentu, Srbija ima pet procentnih poena veću nejednakost nego prosek Evropske unije, što znači da i dalje spada u države sa najvećom nejednakosti na kontinentu.\nSimpozijum koji su organizovale Srpka akademija nauka i umetnosti i Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu posvećen je nivou i uzrocima nastanka nejednakosti, ali i metodologiji za njeno merenje, pojasnio je predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović.\n"Pored ekonomskog ugla, (izučavanje nejednakosti) je značajno i iz ugla pravnih, politikoloških i socioloških nauka", istakao je Petrović.\nProfesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić naveo je da na povećanje nejednakosti koje se u proseku beleži u Evropi deluje više faktora, među kojima je i razvoj tehnologije i kulturno-istorijski faktori, da progresivni poreski sistem direktno smanjuje nejednakost, ali samo do određene granice, nakon čega negativno utiče na efikasnost.\nOn je u istraživanju, koje je obuhvatilo 50 zemalja Evrope i Bivšeg Sovjetskog Saveza, predstavio i da rast nezaposlenosti umereno povećava nejednakost, da brži rast BDP-a blago smanjuje nejednakost tržišnog dohotka, a da su podaci koji ocenjuju uticaj globalizacije na process mešoviti.\n"U Srbiji imamo nešto veću nejdnakost nego što se očekuje na osnovu ekonometrijskih podataka… Viši javni rashodi (u proseku) značajno smanjuju nejednakost, ali je važna i njihova struktura. (Najvažniji uticaj) imaju troškovi obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite, naročito penzija”, dodao je Arsić.\nDodaje da obrazovanje povećava ljudski kapital i društvenu mobilnost, a da je za uspeh ovog "ulaganja" najvažnije predškolsko i osnovno obrazvovanje, kao i da je pouzdanost merenja podataka o nejednakosti najproblematičnija u manje razvijenim zemljama.\nProgramska direktorka Centra za socijalnu politiku Gordana Matković ukazuje da je razlika između podataka o dodnoj nejednakosti između Srbije i Evrope drastična, da se veća nejednakost beleži samo u Litvaniji i Bugarskoj, a da je ona najizraženija u delu populacije sa najnižim prihodima.\nMeđutim, ona ocenjuje da je rezultat toga i neusklađenost metodologije prikupljanja podataka kojim se to ocenjuje.\n“Prvi decil (10 odsto stanovništva sa najnižim primanjima), dakle oko 700.000 stanovnika prijavljuje prihode o oko 2.700 dinara mesečno, ili manje. Čak 35 odsto domaćinstava u ovoj grupi prijavljuje da nema nikakve prhode, što neke druge države isključuju iz analize. Potrošnja tih domaćinstava je četiri puta veća od njihovi primanja, pa se postavlja pitanje zašto se to dešava”, napominje Matković.\nPrema njenim rečima, države koje računaju stepen nejednakosti na osnovu Ankete o prihodima i uslovima života (Survey on Income and Living Conditions – SILC) to čine iz različitih izvora, sa različitim pitanjima i sa neujednačenom upotrebom samoprocene.\n“Visina dohotka u prvom decilu je nerealno niska, kada se u obzir uzme rasprostranjena siva ekonomija i (količina dohotka) u naturi… Nešto od tih podataka može da se dobija iz državnih registara, ali to mora postepeno da se uvodi i u kombinaciji sa anketom”, ocenila je Matković.\nNikola Altiparmakov iz Fiskalnog saveta dodaje da poreski sistem može imati značajnu ulogu u povećavanju ili smanjenju nejednakosti u jednom društvu, te da javne politike treba formirati i u toj oblasti.\nDodaje da Srbija ima pet procentnih poena veću nejednakost nego prosek EU, a skoro 15 procentnih poena veću nejednakost nego Slovačka, koja je zemlja sa najmanjom nejednakošću.\nOn ocenjuje da su potencijalno najvažniji uzroci nejednakosti visoka razlika između tržišnog dohotka pre i posle oporezivanja i transfera, kao i neadekvatna poreska i socijalna politika.\nZa neke od analiza objavljenih tokom prethodnog simpozijuma Altiparmakov kaže da su neprcizne, odnosno zasnovane na nekompletnim podacima, kao i pogrešnoj oceni da samo jedan tim poreskog sistema, sintetički, može da umanji razlike u društvu.\n"Slovačka, kao država sa najnižim indeksom nejednakosti koristi flat sistem oporezivanja, ali ga u okviru (sistema zaračunavanja) doprinosa pretvara u progresivni. U simulacijama koje smo radili, ako Srbija usvoji slovački model, Džini koeficijent (indeks nejednakosti) može da smanji za 1,4 procentnih poena", smatra Altiparmakov.\nPrema njegovim rečima, to se može postići povećanjem neoporezivog dela plate, većim odbicima za izdržavane članove porodice, kao i integracijom doprinosa za zdravstvo u poreze.\nSaša Ranđelović sa Ekonomskog fakulteta se u svom izlaganju bavio pitanjem imovine i njenim uticajem na ekonomsko blagostanje, uz napomenu da ne postoje precizne ankete o visini i strukturi imovine.\n“Problem (prilikom analiziranja) postoji na vrhu raspodele, odnosno kod najogatijih. Procenjuje se da je 8 do 10 odsto bogatsva domaćinstava na globalnom nivou ili sakriveno ili da se nalazi u poreskim rajevima. Dodatno, prema procenama Svetskog ekonomskog foruma, oo dve trećine svog bogatstva nalazi se u ljdskom kapitalu, znanju u koje ljudi ulažu”, dodaje Ranđelović.\nNapominje i da od 70-ih godina nejednakost u svetu raste, ali da imovinska nejednakost to čini znaajno brže od razlike u platama, a dodaje da bi alternative bila i porez na neto bogatstvo, ali i reforma sistema oporezivanja nasledstva i poklona.


EU objavila plan za kovid: Ovo su uslovi za prelaz granice – Bankar.me\nMarch 18, 2021 Članci, EVROPA, SVE VIJESTI Leave a comment\nKomisija će izgraditi pristupnu mrežu kako bi osigurala da se svi sertifikati mogu verifikovati širom EU i podržaće države članice u tehničkoj primjeni sertifikata. Odgovornost država članica je da odluče o tome koja ograničenja javnog zdravlja se neće odnositi na putnike, ali će takve odluke morati da se primijene na isti način na putnike koji posjeduju digitalni zeleni sertifikat, navodi se u saopštenju EU Info centra.\nPredsjednica EK Ursula fon der Lajen rekla je da će podatke iz sertifikata priznavati sve države članice.\nCilj je da se ovim sertifikatom, istakla je, omogući sloboda kretanja “na bezbjedan način“.\nNavodi se i da će svi putnici sa Digitalnim zelenim sertifikatom imati ista prava, kao i da zemlje članice mogu da odluče da prihvate i druge vakcine, pored onih koje je odobrila Evropska agencija za lijekove.\n“Kada države članice prihvate dokaz o vakcinaciji kako bi se (putniku) ukinula određena ograničenja kao što su testiranje ili karantin, od njih će se zahtevati da prihvate, pod istim uslovima, potvrde o vakcinaciji izdate u okviru sistema digitalnih zelenih sertifikata. Ova obaveza bila bi ograničena kada je riječ o vakcinama koje su dobile odobrenje za promet širom EU. Države članice imaju mogućnost da prihvate i druge vakcine“, navodi se u saopštenju.\nPOJMOVIcovid pasoš EU Evropska Unija kovid pasoš\nPrevious Slovenija odustala od nacionalnog avio-prevoznika\nSljedeći Masovna vakcinacija vraća Izrael normalnom životu (video)


Omiljena igračka dece može da bude otrovna! | Skandalozno\nDa ova popularna igračka može da bude opasna po zdravlje, pokazalo je sanitarno testiranje u Velikoj Britaniji.\nU osam od 11 uzoraka pronađena je opasna hemikalija bor u nedozvoljenim količinama. Ljigavaca ima različitih boja i veličina, a u Srbiji se mogu se kupiti za samo 50 dinara, prenosi „Blic“.\nDeca ih obožavaju, jer se lepe za prste, a neretko ih i sama prave. Koliko je opasno pravljenje ljigavca u kućnoj radinosti, svedoči i slučaj iz Amerike, gde je devojčica dobila rane na rukama i to od opekotina izazvanih toksičnim materijama, jer je koristila boraks, supstancu koja se dobija do bora, a sve to je videla na Jutjubu.\n„U prethodnom periodu bilo je uvoza takozvanih ljigavaca, odnosno slajma i oni su podvrgavani laboratorijskim ispitivanjima. Kod dela navedenih proizvoda utvrđen je povećan sadržaj bora, koji je prema važećim normama u EU limitiran za ovu grupu proizvoda na 300 mg/kg. Kontrola bora prema važećim propisima u Srbiji nije obavezna, ali zbog predostrožnosti, a u skladu sa normama koje se primenjuju u EU, ovi proizvodi su kontrolisani i na bor“, dodaju iz Ministarstva.\nIako evropski propisi za nas nisu obavezujući, određene mere su preduzete i to, kako ističu u Ministarstvu, u skladu sa propisima koji se primenjuju u RS — zabrana uvoza i povlačenje sa tržišta onih proizvoda za koje je utvrđeno prisustvo bora.\n„Postojanju ovog hemijskog elementa u proizvodu dat je prevelik medijski značaj, jer je reč o supstanci koja ne spada u visoko toksične supstance. Ova supstanca ima široku primenu u različitim grupama proizvoda — kažu nadležni, uprkos navodima domaćih medija da velike količine ovog elementa mogu da izazovu upalu kože, iritaciju, dijareju, povraćanje, glavobolju, grčeve, depresiju, naruše plodnost ili oštete plod u stomaku majke.\nCrnogorci zabranili skviši\nNa mesto spinera koji je do skoro bio pravi hit među najmlađima širom zemlje, nedavno je došao naizgled simpatičan skviši — igračka koja se prodaje u različitim oblicima i veličinama, a napravljena je od savitljivog, mekanog materijala koji deca, ali i oni stariji, obožavaju da gnječe i razvlače.\nMeđutim, prošle nedelje crnogorskim medijima pronela se vest da je tamošnja inspekcija zabranila prodaju ove igračke, pozivajući se na zakonsku regulativu, koja ne dozvoljava prodaju robe koja podseća na prehrambene proizvode, piše „Blic“.\n„Radi se o tome da proizvod neretko likom podseća na voće, sladoled ili druge slatkiše, što je prema njihovim uverenjima opasno po mališane, jer stavljanjem igračke u usta mogu lako da odgrizu deo, a što može da dovode do gušenja, trovanja i stomačnih problema. Međutim, oni se ne bave materijalom od kojeg je skviši napravljen.\nSkvišija ima u raznim oblicima — životinja, hrane, predmeta…\nUzaludne su bile žalbe trgovaca da su robu uredno platili i izmirili dažbine prema državi, te da se zabrana, kako smatraju, kosi sa zdravom logikom — zakon je zakon.\nU Srbiji skviši ne dolazi legalnim putem\nU odgovoru Ministarstva zdravlja Republike Srbije na ovu temu navodi se da je njihova inspekcija do sada ispitivala sporni proizvod.\n„Sanitarna inspekcija nije nadležna za proizvode koji na tržište dospevaju nelegalnim kanalima. Za proizvod skviši nemamo podatke da je u RS uvezen legalnim putem i u toku su dodatne provere.\nOvi proizvodi se kao takvi mogu procenjivati i procenjuje se da li spadaju u takozvane ’obmanjujuće proizvode‘“, poručuju u Ministarstvu.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Oprez: Omiljena igračka srpske dece može da bude otrovna!"


Štediše će se okrenuti tržištu kapitala | Analitika - Informativni Portal\nTrenutna situacija unutar bankarskog sektora i pad kamatnih stopa na štednju koji je na crnogorskom tržištu prisutan posljednjih godina idu u prilog povećanju interesovanja za ulaganje na tržištu kapitala, kazao je u intervjuu Dnevnim novinama izvršni direktor Montenegroberze Gojko Maksimović.\nObjavljeno: 22. 05. 2018 - 08:45 Promjenite veličinu teksta: A A A\nOn smatra da će se, u potrazi za većim prinosima dosadašnje štediše, štediše dijelom okrenuti ka ulaganju u druge finansijske instrumente. Maksimović nije zadovoljan prometom koji je od početka godine ostvaren na crnogorskoj berzi, iako je on za 30 miliona veći od ukupnog prošlogodišnjeg.\n“Od početka godine na Montenegroberzi ostvaren je promet u iznosu od oko 78 miliona eura. Uzimajući u obzir da je tokom cijele prošle godine ostvaren promet u iznosu od oko 48 miliona eura na prvi pogled ostvarena cifra od 78 miliona eura djeluje impresivno i izaziva zadovoljstvo. Ako sa druge strane pogledamo strukturu ostvarenog prometa moram biti iskren i reći da nijesam zadovoljan ostvarenim rezultatima. Navedeno nezadovoljstvo se javlja imajući u vidu da je većina prometa ostvarena sklapanjem blokovskih transakcija, kao i činjenicom da nijesmo imali nijednu primarnu prodaju na berzi”, ocijenio je Maksimović.\nPre,a mjegovim riječima od početka godine na Montenegroberzi najveći promet ostvaren je sa akcijama kompanija koje imaju praksu isplate dijela ostvarene dobiti u dividendi.\n“Konkretno ukoliko bi isključili blokovske poslove, oko 40 odsto ukupnog prometa na segmentu vlasničkih hartija od vrijednosti ostvareno je akcijama Crnogorskog Telekoma i Jugopetrola. Imajući u vidu da će akcionari navedenih kompanija na zakazanim Skupštinama akcionara raspravljati o raspodjeli dobiti u vidu dividende, došlo je do značajnijeg interesovanja investitora za kupovinu navedenih akcija. Ako pogledamo iznose predloženih dividendi, dividendni prinos uzimajući trenutnu cijenu na tržištu, kreće se u iznosima oko sedam odsto kod Jugopetrola i oko 5,5 odsto kod Crnogorskog Telekoma, te predstavljaju za investiture sklonije riziku dobru alternativu ulaganja u odnosu na recimo oročenu štednju kod banaka”, rekao je on.\nPored navedenih akcija, u posmatranom periodu za investitore su bile interesantne i akcije Rudnika uglja Pljevlja.\n“Uzimajući u obzir činjenicu i odluku Elektroprivrede Crne Gore da izvrši preuzimanje navedenog preduzeća po cijeni od 6,40 eura po akciji, neki investitori su na tržištu kupovali navedene akcije i na bazi očekivanja izvršenja preuzimanj a proj ektovali ostvarivanje dobiti. Ako sa druge strane posmatramo aktivnosti institucionalnih investitora od najvećeg interesovanja bile su državne obveznice. Nažalost, imamo situaciju da većina vlasnika državnih obveznica iste drži do dospijeća pa nemamo velike iznose ostvarenog prometa koji bi mogli da zadovolje sve potrebe investitora koji žele da kupe navedene hartije od vrijednosti”, istakao je Maksimović.\nOn je ocijenio da trenutna situacija unutar bankarskog sektora i pad kamatnih stopa na štednju koji je na crnogorskom tržištu prisutan posljednjih godina ide u prilog povećanju interesovanja za ulaganje na tržištu kapitala.\n“Naime, smatram da će se u potrazi za većim prinosima dosadašnje štediše, dijelom okrenuti ka ulaganju u druge finansijske instrumente. Nadam se da ćemo uspjeti kao tržište da im ponudimo različite finansijske instrumente koje će zadovoljiti njihove zahtjeve za ostvarivanjem prinosa. S tim u vezi očekujem da u narednom periodu u većoj mjeri zaživi segment korporativnih obveznica, koji se do sada nije koristio u velikoj mjeri. Smatram da tržište kapitala može u dobroj mjeri finansirati poslovanje uspješnih kompanija. U cilju povećanja ponude na tržištu kapitala važnu ulogu ima i država, koja bi kroz otvaranje pojedinih kompanija koje se nalaze u državnom vlasništvu, poput Aerodroma Crne Gore, Pošte Crne Gore AD, Monteputa,i prodaju manjinskih paketa na berzi, sigurno uticala na povećanje zainteresovanosti i privatnih kompanija za listiranje na tržištu kapitala. Takođe, u skladu sa novim Zakonom o tržištu kapitala pokušaćemo u narednom periodu da naše tržište obogatimo sa uvođenjem nekih finansijskih instrumenata koji do sada nijesu smatrani finansijskim proizvodima”, zaključio je Maksimović.\nTagovi: Montenegroberza Gojko Maksimović


Tajlandska vojska: Situacija u državi se smiruje\nVojni čelnici Tajlanda ocijenili su jučer da se politička situacija u zemlji postepeno normalizuje poslije višednevnih demonstracija u kojima je poginulo najmanje pet osoba, te odbacili mogućnost intervencije vojnih snaga.\n„Svi smo se složili da vojne snage neće u ovoj situaciji preuzeti vodeću ulogu, neće biti vojnog udara. Vjerujemo da napetost popušta i uskoro će sve opet biti normalno“, ocijenio je nakon sastanka vojnog vodstva komandant mornarice admiral Narong Pipathanasai.\nTajlandska vlada naredila je policiji da izbjegne nasilje prema demonstrantima koji duže od mjesec dana pokušavaju ishoditi ostavku vlade premijerke Yingluck Shinawatre. Ranije je komandant policije u tajlandskoj prijestolnici Bangkoku objavio da neće biti na putu demonstrantima.\nMeđutim, protivnici vlasti, koji su se nakon vladine objave nakratko povukli s ulica, ponovo su se okupili pred stožerom policije i kažu da se neće smiriti uprkos potezima vlasti.\nDemonstranti žestoko kritikuju brata premijerke Yingluck Shinawatre, milijardera Thaksina Shinawatre, svrgnutog s mjesta premijera državnim udarom 2006., kojeg optužuju da je i dalje glavna osoba koja donosi odluke o politici vlade otkad je u egzilu u Dubaiju.


U kakvoj su vezi stres i odsustvovanje sa posla? – Sinergija\n“Dok su akutni zdravstveni problemi poput srčanog udara, telesnih povreda ili kancerogenih oboljenja razlozi zbog kojih će 15% zaposlenih napraviti pauzu od profesionalnih obaveza, stres istresom indukovane situacije jedan su od glavnih uzročnika kratkoročnih odsustvovanja sa posla, (period odsustvovanja do 26 nedelja), rezultat je istraživanja koje je među 500 HR menadžera nedavno sprovela britanska nevladina organizacija Group Risk Development (GRID) specijalizovana u oblasti zaštite zaposlenih u korporacijama širom zemlje.\nPrema istom istraživanju, porodični problemi (razvod, smrtni slučaj) uzrokuju 20% ukupnih odsustava, dok se 17% zaposlenih odlučilo da sa posla izostane usled trudnoće i brige o potomstvu. Jedan od 10 članova organizacije neće se pojavljivati na poslu usled potrebe za brigom o straijem članu porodice.\nRazlozi za stopu odsustvovanja višu od proseka\nPredstavnici kompanija čija je stopa odsustvovanja sa posla viša od prosečne takođe će navesti stres kao jedan od uzročnika koji značajno doprinosi podizanju ove lestvice. Više od četvrtine ispitanika veruje da stres uzrokovan poslom doprinosi odluci zaposlenih da se na određeni vremenski period izoluju od tekućih radnih obaveza. Pored nemogućnosti adekvatne borbe sa stresom u toku i nakon radnog vremena, pomenuti ispitanici kao razlog za izostanak sa posla navode i nedovoljan broj zaposlenih (29%), neizbalansiranost između posla i privatnog života (20%) kao i nizak stepen radne etike i morala (19%).\nIpak, veoma je važno napomenuti da većina poslodavaca primećuje da su inicijative koje se ogledaju u grupnoj podršci za zaposlene od velikog značaja za unapređenje njihovog zdravlja i blagostanja, a samim tim i redovnosti na radnom mestu.\nPortparolka GRiD organizacije Ketrin Mokshem primećuje da “stres jeste jedan od ključnih uzročnika odsustvovanja sa posla, no treba imati na umu da stres nije nešto što bi pojedinci trebalo da prevazilaze u izolaciji. “\n“Raduje nas činjenica da sve veći broj poslodavaca u Velikoj Britaniji uviđa da čak ni nezagarantovan lični dohodak neće uticati na odluku zaposlenog da, suočen sa hroničnim poslovnim stresom, izvesno vreme provede van organizacije. Ipak, poslodavci u čijim kompanijama zaposleni ostvaruju pravo na redovan mesečni dohodak i onda kada nisu u stanju da usled izloženosti stresu obavljaju svoje radne zadatke, moraju imati u vidu da se ova prodrška nikako ne sme završti na finansijskom momentu. Ono što nam je svima neophodno kako bi se ovi profesionalni izazovi sanirali, a pre svega predupredili, jeste sistem podrške koji podrazumeva brz pristup specijalisti za mentalno zdravlje kao i stručnim savetima koji su specijalno prilagođeni pojedincu i prirodi njegove profesije“, dodaje Mokshemova.\nKada se zaposleni suoči sa stresom u svom radnom okruženju, budite sigurni da će efekte ovog problema osetiti i sam poslodavac. Kako? Odsustvo će se odraziti na radnu produktivnost, a samim tim i na opštu performansu kompanije, i zato dolazimo do potrebe izgradnje kolektivne podrške unutar organizacija kao i podizanja svesti o dobrobitima koje zaposleni mogu imati od korišćenja “proizvoda“ proisteklih iz ovakvih inicijativa.”\nRazlozi za stopu odsustvovanja nižu od proseka\nMnoge kompanije koje se mogu pohvaliti nižim stepenom odsustvovanja zaposlenih, ovaj pozitivan trend pripisuju kvalitetu njihovog internog stress managementsistema podrške. Takođe, među odgovorima kompanija iz ove grupe kao razlozi za dobre rezultate navode se i visok moral zaposlenih (57%), dobra izbalansiranost posla, porodice i drugih životnih zadovoljstava (50%) i uvođenje fleksibilnog radnog vremena (34%).\nNakon iznošenja svih rezultata istraživanja, Mokshemova zaključuje: “Kada poslodavci počnu da primećuju posledice koje stres ostavlja na radnu performansu zaposlenih, a samim tim i na njihov posao, to je znak da je došlo vreme da preduzmu nešto povodom toga i u sistem kojim upravljaju uključe podršku koja će uspešno amortizovati negativne efekte i u kratkom roku doneti merljive rezultate. U praksi, ovo bi značilo bolju radnu etiku, motivaciju, redovnost na radnom mestu i, konačno, veći stepen produktivnosti. Kompanije koje u okviru svog poslovanja koriste alate/proizvode za upravljanje grupnim rizicima ostvaruju vidljivu prednost na svojim tržištima, što konkurenciji i svim drugim poslovnim subjektima treba da posluži kao dobar primer”.\nAutor: Rebeka Klark\nIzvor: HR Review http://www.hrreview.co.uk


Iznajmi.rs | MilinLagum - Kuća - Nekretnina za izdavanje, zakup, iznajmljivanje...\nRibarski trg 16, Novi Sad\nIrig je mala varošica u samom srcu Srema na Fruškoj Gori, a nalazi se na magistralnom putu koji spaja Šabac i Novi Sad. Smeštaj Milin LagumOvo prelepo fruškogorsko mesto je od Novog Sada udaljeno oko 25 kilometara, dok je od Beograda udaljeno oko 70 kilometara. Smeštaj Milin Lagum je pozicioniran u centru Iriga, na samom Ribarskom trgu, a nalazi se u jednoj od najstarijih kuća u mestu. Istorijat Milinog Laguma seže još od 18. veka .\nOslanjajući se na bogato nasledje, donoseći savremene tendencije, spajamo bogatu istoriju i tendencije savremenog vremena. U Milinom Lagumu nudimo promociju vina sa Fruške Gore, vojvodjanske specijalitete i smeštaj.\nOprema : Pristup internetu parking dorucak rucakvecera tv


Zapad menja odnos prema Asadu - 25.09.2015, Sputnik Srbija\nDonedavno je odnos zapadnih političara prema predsedniku Sirije i njegovoj ulozi u borbi protiv Islamske države bio jedinstven: Bašar Asad treba da ode. Ipak... 25.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, svet, iran, moskva, sirija, libija, irak, vašington, zapad, džon keri, bašar asad, sebastijan kurc, filip hamond, islamska država, pentagon\n12:09 25.09.2015 (Osveženo: 10:08 03.03.2017)\n© AFP 2021 / JOSEPH EIDBilbord Bašara Asada u Damasku\nU SAD počinju da priznaju da je strategija borbe protiv Islamske države koju su odabrali Vašington i njegovi saveznici pretrpela poraz.\n„Treba da priznamo da je to potpuna propast. Istinska propast. Voleo bih da nije tako, ali činjenice su takve kakve su“, smatra senator iz Alabame Džef Sešons.\nUprkos milionima dolara potrošenih za obuku i naoružavanje sirijskih ustanika, prema saopštenju Pentagona, u borbama protiv Islamske države sada učestvuje najviše pet sirijskih boraca.\nGeneral Džon Alen, kojeg je Obama prošle godine imenovao za komandanta oružanih snaga koalicije za borbu protiv Islamske države, nedavno je podneo ostavku. Prema raspoloživim podacima, nezadovoljan je tokom borbe.\nKomandant grupe sirijskih ustanika koje su obučavale i podržavale SAD, Muhamed Dahir, takođe je napustio funkciju, rekavši da je misija propala. Istovremeno, čini se da je počelo da se menja i raspoloženje SAD i Evrope. Ranije su na sva pitanja u vezi sa Sirijom odgovarali prosto: ne treba imati posla s Asadom, treba ga se kloniti.\n„Nismo izjavljivali da je naš stav o ostavci Asada toliko bezuslovan da nismo spremni da s Rusijom, Iranom i drugim zemljama razmatramo mogućnost kratkog prelaznog perioda u Siriji uz međunarodni nadzor“, izjavio je ministar inostranih poslova Velike Britanije Filip Hamond.\n„Ne mislim da je Asad deo dugoročnog rešenja sirijskog problema, ali u ovom momentu on mora da učestvuje u pregovorima“, uveren je šef austrijske diplomatije Sebastijan Kurc.\n„Duboko smo uvereni da ovde treba postići političko rešenje, a to je moguće jedino putem pregovora“, smatra državni sekretar SAD Džon Keri.\nOn je izjavio da je Amerika spremna za „brz početak diskusije s Rusijom“ kako bi se izradila zajednička strategija za borbu protiv Islamske države.\n„Po mom mišljenju, Rusija vidi kako teroristi pokušavaju da osvoje Damask i, imajući u vidu lekcije koje su nam donele smene režima u Iraku i Libiji, ona saopštava: ’Ne možemo da dozvolimo da se to dogodi‘“, izjavio je profesor politikologije Severoistočnog univerziteta u Bostonu Maks Abrams.\nZbog propasti strategije Vašingtona u borbi protiv Islamske države, koalicija je sada, po svemu sudeći, otvorenija za nove predloge za rešavanje sirijske krize.


Ona je dodala da je o svemu obavešten mrtvozornik koji je izašao na lice mesta i izjasnio se da je smrt nastupila prirodnim putem.\nPrema nezvaničnim informacijama, reč je o muškarcu (58) koji je bio beksućnik, piše Srpskainfo.\nŠOK U BANJALUCI Gradom šetao GO MUŠKARAC, policija odmah reagovala (FOTO)\nČEKA SE OBDUKCIJA U Banjaluci pronađeno TELO STARIJEG MUŠKARCA\nDodik: SDS neće učestvovati u strukturi nove vlasti\nPredsednik SNSD Milorad Dodik smatra da SDS neće podržati predsednika Stranke demokratske srpske Semberije (SDSS) Miću Mićića na lokalnim izborima za gradonačelnika Bijeljine, te istakao da nema ništa protiv i da ga podrže ukoliko to žele, piše Srna.\nSTRUČNJACI UPOZORAVAJU Moguće više scenarija u vezi s koronom, JEDAN JE NAJIZVESNIJI\nKorona virus ćemo, najverovatnije, u cirkulaciji imati i naredne sezone, što će zahtevati dodatnu spremnost od strane zdravstvenog sistema, upozoravaju stručnjaci.\nŽena koja je upravljala “škodom” poginula je u saobraćajajnoj nesreći koja se jutros dogodila na koridoru u Bijeljini, potvrđeno je u policiji.\nPreminuo Gojko Savanović, bivši ministar prosvete RS\nGojko Savanović, bivši ministar prosvete u Vladi RS, preminuo je sinoć u 76. godini u Gradiški.\nNajukusniji kremasti dezerti ove srede samo u poklon magazinu "Srpska kujna"


Dobit privrede Srbije u prošloj godini 144 milijarde dinara - Ekonomske Vesti\nDobit privrede Srbije u prošloj godini 144 milijarde dinara\n29. jun. 2016 29. jun. 2016 Andrija Matić 0 Comments APR, privatna preduzeća, profit, Ružica Stamenković\nRegistrator u Registru finansijskih izveštaja Agencije za privredne registre (APR) Ružica Stamenković izjavila je danas da je ukupna privreda Srbije u 2015. godini prekinula seriju neprofitnog poslovanja, i završila godinu sa neto dobitkom od 144 milijarde dinara.\nStamenković je na konferenciji za novinare rekla da je analizom finansijskih izveštaja za 2015. godinu, koje je privreda dostavljala do kraja februara za statističke potrebe, utvrđeno da je u toj godini ostvarena finansijska dobit od 144 milijarde dinara, dok je privreda 2014. godinu završila sa gotovo istim tolikom gubitkom – 133 milijarde dinara.\nOna je navela da je sa neto dobitkom poslovalo 54.475 privrednih društava, a njihova ukupna dobit iznosila je 467 milijardi dinara, što je za 14,6 odsto više u odnosu na 2014. godinu.\nIstovremeno, kako je objasnila, 27.521 firma je zabeležila gubitak, koji ukupno iznosi 323 milijarde dinara, dok 10.846 preduzeća nije ostvarilo rezultate, dok je broj zaposlenih prošle godine povećan za 21.360.\nBolji odnos i pozitivan rezultat privrede, kako je rekla, rezultat je boljeg poslovnog ambijenta, i pored prisutnog problema visoke zaduženosti, nelikvidnosti i kumuliranih gubitaka, pri čemu su načinjeni značajni pomaci.\nPrema njenim rečima, deo preduzeća, ne računajući javna, kao ni ona u privatizaciji ili stečaju, firme koje posluju po tržišnim pravilima, ostvarila su dobit od 198 milijardi dinara.\nGovoreći o javnim preduzećima, Stamenković je rekla da su ona u 2015. godini ostvarila neto dobit od 8 milijardi dinara, dok su u 2014. godini imala gubitak od 44 milijarde dinara.\nTakođe, ona je navela da je od ukupno 485 javnih preduzeća, njih 350 prošlu godinu završilo sa dobitkom, a ta grupa preduzeća smanjila je i broj zaposlenih za 739 radnika.\nPodaci pokazuju da je u javnim preduzećima pokrenut proces štednje, a povećani su i iznosi naplate potraživanja iz prethodnih perioda, koji se iskazuju kao prihodi i utiču na rezultate, napomenula je Stamenković.\nStamenković je istakla da su glavni generatori gubitaka preduzeća u privatizaciji koja su u 2015. godini imala gubitak od 24 milijarde dinara, a koji je značajno smanjen za 66 odsto u odnosu na prethodnu godinu, međutim i broj privrednih društava u privatizaciji je smanjen sa 240 u 2014. godini na 96 u 2015. godini.\nTa grupa u dogledno vreme treba da nestane, konstatovala je ona i dodala da su preduzeća u stečaju i likvidaciji u 2015. godini imala ukupan gubitak od oko 39 milijardi dinara, što je više za četvrtinu u odnosu na 2014. godinu.\nGovoreći o pojedinačnim sektorima, ona je navela da su iz sfere negativnog u pozitivno prešli trgovina, prerađivačka industrija, saobraćaj i skladištenje, koji su u prošloj godini ostvarili dobit od 50 milijardi dinara.\nStamenković je rekla da je u prošloj godini broj zaposlenih povećan za 21.360, čime je zaustavljen trend njihovog šestogodišnjeg smanjenja na nivou privrednih društava u Srbiji.\nPrema njenim rečima, i pored pozitivnih pomaka, nisu izostali problemi visoke zaduženosti i nelikvidnosti, što je uticalo na topljenje kapitala.\nStepen ukupne zaduženosti je blago povećan, na 1,84 naspram 1,8 od prethodne godine, dodala je ona.\nAnaliza je, kako je objasnila, zasnovana na izveštajima 92.842 privredna društva, a oko 30.000 njih nije predalo finansijske izveštaje, što je uobičajeni broj, ali njihova dobit ili gubitak nisu značajni i ne bi uticali bitno na statistiku.\nDo donošenja novog zakona, zaključno sa 2013. godinom, tužilaštvu smo podnosili prijave za privredni prestup, ali su oni uzimali u obzir samo one koje imaju promet preko 500.000 dinara, jer su ostali imali „malu društvenu štetnost“, a takvih je bilo oko 1.500 iz godine u godinu, objasnila je Stamenković.\nOna je podsetila na to da je od 2014. godine, kada je stupio novi zakon na snagu, tužilaštvo promenilo stav, pa je APR sada u fazi podnošenja 30.000 prijava za one koji nisu dostavili izveštaje za 2014. godinu.\nDo kraja 2016. godine počećemo i sa podnošenjem prijava za one koji nisu podneli izveštaje za 2015. godinu, zaključila je Stamenković.\n← Javni dug Republike Srbije 3.002 milijarde dinara\nPutin i Erdogan razgovaraju telefonom →\nRaste profit Telekom Srbije


I Merkelova za osnivanje evropske armije - 09.03.2015, Sputnik Srbija\nI Merkelova za osnivanje evropske armije\nI nemačka kancelarka Angela Merkel podržala ideju osnivanja evropske armije iako se, po mišljenju vojnih analitičara, čini nerealnom i nemogućom u ovom trenutku... 09.03.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, žan-klod junker, aleksandar radić, evropska unija (eu)\n16:26 09.03.2015 (Osveženo: 08:21 12.11.2018)\n© AP PhotoVojska\nI nemačka kancelarka Angela Merkel podržala ideju osnivanja evropske armije iako se, po mišljenju vojnih analitičara, čini nerealnom i nemogućom u ovom trenutku. Nemačka opozicija smatra da je ideja uperena protiv Rusije.\nIz Nemačke i danas stiže podrška ideji osnivanja evropske vojske — kancelarka Angela Merkel smatra da u Evropi treba razvijati duboku vojnu saradnju, saopštila je predstavnica nemačke vlade Kristijan Virc.\nPrema rečima Vircove, Merkelova smatra da u Evropi treba razvijati duboku vojnu saradnju i da je to projekat budućnosti, prenele su RIA Novosti, pozivajući se na lokalne medije.\nIdeju stvaranja armije podržala je i ministarka odbrane Nemačke Ursula fon der Lejn i ministar inostranih poslova Frank Valter Štajnmajer.\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker juče je izjavio da bi trebalo osnovati evropsku vojsku koja bi u ovom trenutku mogla konstruktivno da se suoči sa opasnostima na granicama EU i omogući racionalnije vođenje evropskih vojnih troškova.\n8 Mart 2015, 13:28\nNemačka levica smatra da je Junkerova ideja uperena protiv Rusije.\n„Predlog Junkera je definitivno uperen protiv Rusije… Umesto ujedinjenih oružanih snaga, EU je potrebna miroljubiva spoljna politika i razoružanje“, izjavila je portparolka Leve partije Kristina Buholc.\nSa njom se slaže lider parlamentarne frakcije Zelenih Katrin Gering Ekart, koja upozorava na pokušaje da se na mesto spoljnopolitičkih prioriteta stave bezbednosni problemi.\nVojni analitičar Aleksandar Radić smatra, međutim, da je osnivanje vojske Evropske unije u ovom trenutku nemoguće i da su sve izjave u vezi sa tom idejom samo vrsta probnog balona i pokušaja da se ova zajednica osamostali u vođenju bezbednosne politike.\nAleksandar Radić kaže za Sputnjik da je u senci ukrajinske krize bilo očekivano da će Evropska unija otići korak dalje u odnosu na ono što je do sada učinila, uz jasniju diferencijaciju u odnosu na NATO.\n„Očigledno je da EU želi da samostalnije vodi svoju bezbednosnu politiku, pre svih Francuska i Nemačka. I kroz modernu istoriju, Francuska je to za vreme De Gola jasno stavljala do znanja“, kaže Radić.\nJunkerova izjava, međutim, otvara pitanje kako je tako nešto moguće u trenutku kada prostor koji pokriva većina članica EU pokriva i Severnoatlantska alijansa, čije su vodeće zemlje istovremeno i vodeće zemlje u EU.\nRadić smatra da je Evropi, u svetlu sadašnjih dešavanja, pre svega situacije u Ukrajini, potrebno da stekne samopouzdanje. Međutim, osnivanje vojnih snaga pod oznakom EU sada je nerealno iz više razloga.\nTusk: Nema saglasnosti u EU za dodatne sankcije Rusiji\n9 Mart 2015, 10:50\n„Ne može se tako nešto očekivati u ovom trenutku. Jednostavno, nemate konsenzus u samoj Evropskoj uniji, koja se sastoji od 28 nezavisnih država. Drugo, Vašington bi itekako bio protiv nečeg takvog“, kaže Radić.\nOn smatra da bi jedinstvene oružane snage Unije, u određenoj formi, bile moguće tek kada bi unutar EU ojačale veze među članicama i kada bi se stvorila naddržava, koja bi obezbedila odgovarajuću hijerarhiju i strukturu neophodnu za postojanje jedinstvene vojske.\nNemačka ministarka odbrane Ursula fon der Lejn upravo je izjavila da je sigurna da će njena deca ili unuci doživeti „Sjedinjene evropske države“, koje će imati zajedničku vojsku.\nU ovom trenutku, EU je daleko od toga i izjava o zajedničkoj vojsci je samo politička poruka, zaključuje Radić.\nSAD žale što evropske borbene grupe nisu učestvovale u vojnim operacijama\nStalni predstavnik SAD pri UN Samanta Pauer saopštila je danas u Briselu da SAD žale što evropske borbene grupe još nisu učestvovale u vojnim operacijama.\n„Grupe EU čine bataljon u razmeri 1.500–2.000 vojnika. Ali oni nisu korišćeni od momenta formiranja. To je šteta, imajući u vidu njihove troškove“, prenele su RIA Novosti. Borbene grupe EU koje su formirale zemlje-članice Unije namenjene su za rešavanje kriznih situacija, ali do danas nisu učestvovale u vojnim operacijama.


Jedan od glavnih kandidata: Đukić menja Srbina na klupi?\nMiroslav Đukić napustio je kormilo Partizana početkom avgusta, ali bi uskoro mogao da dobije novi angažman.\nOdlazeći trener "crno-belih" je bespogovorno prihvatio odluku rukovodstva da bude smenjen.\nPartizan potvrdio: Đukić odlazi, Mirković novi trener\nGeneralni direktor "crno-belih" Miloš Vazura je istakao da će klub isplatiti dug dosadašnjem šefu stručnog štaba u dve godine.\n21:25 >> 21:33\nFK Partizan: Nijedna nepravilnost u radu i poslovanju\nNa sednici skupštine FK Partizan jednoglasno je usvojen izveštaj o radu Upravnog odbora koji je podneo predsednik Milorad Vučelić, saopštili su crno-beli.\nMiroslav Đukić ostaje trener Partizana!\nTrener fudbalera Partizana Miroslav Ðukić, posle pobede nad Trakaijem (1:0) u kvalifikacijama za Ligu Evrope, priznao je da zvižduci sa tribina utiču na ekipu i njega i da u takvom ambijtu nije...


Prevodilac za engleski jezik - Prevodilačka agencija Poliglotika\nEngleski jezik spada u grupu zapadnogermanskih jezika koji u Engleskoj potiče od staroengleskog jezika (anglosaksonskog jezika) koji se razvio od jezika koje su doneli doseljenici iz delova današnje Nemačke i Danske. Engleski jezik je drugi jezik po broju korisnika u svetu, a materinji je jezik za oko 340 miliona stanovnika širom sveta. Engleski jezik je službeni jezik i u mnogim državama širom sveta, što je ostvareno kroz vojni, ekonomski i kulturni uticaj Velike Britanije tokom 18. i 19. veka i uticaj SAD-a tokom 20. veka.\nGarantujemo za kvalitet prevoda i poštovanje rokova, radimo besplatnu procenu cene i vremena potrebnog za prevod na engleski ili s engleskog jezika. Prevode tekstova s engleskog kao i na engleski jezik rade izvorni govornici koji obavezno imaju najmanje 5 (pet) godina iskustva.\nPrevodilac za engleski jezik ima iskustvo u prevođenju tematski najrazličitijih vrsta tekstova. Sve tekstove koje bi trebalo prevesti ili lektorisati na engleski ili s engleskog jezika možete dostaviti elektronskom poštom ili dostavom, a mi ćemo odmah da napravimo procenu cene i vremena koje je potrebno za prevod te da izradimo odgovarajuću ponudu. Cena prevođenja za engleski jezik formira se u skladu sa složenošću projekta i rokom isporuke. Prevodilačka Agencija Poliglotika ima snažan, visokoproduktivan i kompetentan tim prevodilaca za engleski jezik. PrevodilačkaAgencija Poliglotika za svu dokumentaciju i prevode na engleski ili s engleskog jezika garantuje strogu poverljivost. Naši prevodi s engleskog i na engleski jezik, izuzetnog su kvaliteta i zadovoljavaju najviše standarde struke.


Dodik: Incko lagao o RS – NovostiDana.rs\nDodik: Incko lagao o RS\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik je danas izjavio da je visoki predstavnik u BiH, Valentin Incko u izveštaju o stanju BiH izneo niz neistina pred Savetom bezbednosti UN o Republici Srpskoj, a da se nije osvrnuo na probleme u Federaciji BiH, i na državnom nivou.\nOn je kazao da Incko nije rekao ništa o stanju u Federaciji BiH i na državnom nivou, gde, kako je kazao, „vlast ne funkcioniše“.\nDodik je rekao da je RS dostavila svoj izveštaj Savetu bezbednosti, te da je predstavnik Rusije koristio taj materijal da bi obavestio Savet bezbednosti o „stvarnom stanju“.\nPredsednik RS smatra da Incko treba da ode iz BiH i ocenio da je Inckova „reč beznačajna“.\n„Pre nas je bolelo to što je govorio, a sada nas nasmejava“, rekao je Dodik, dodavši da visoki predstavnik „iznošenjem neistina nastavlja da satanizuje RS, njen narod i rukovodstvo“.\nVisoki predstavnik je u izveštaju Savetu bezbednosti naveo da su Dodik i drugi članovi njegove stranke Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), „smanjili učestalost poziva za otcepljenje Republike Srpske i raspad Bosne i Hercegovine“ pošto su SAD u januaru Dodiku uvele sankcije i stavile ga na „crnu listu“.\nIncko je, medjutim, naveo da je Dodik nastavio da daje „brojne izjave o podsticanju eventualne nezavisnosti RS i sjedinjenja sa Srbijom“.\n„Slično tome, neki hrvatski političari nastavili su da se zalažu za reorganizaciju zemlje po etničkim crtama“, ukazaoje Incko.\nDodik: Nedopustivo je da me prisluškuju


Odeljenju kardiologije pomoć iz Instituta za kardiovaskularne bolesti\nOpšta bolnica „Đorđe Joanović“ iz Zrenjanina uspostavila je saradnju sa Institutom za kardiovaskularne bolesti Vojvodine. Zahvaljujući njoj će svi pacijenti, kod kojih je indikovana invazivna procedura – otvaranje suženog ili zapušenog krvnog suda i ugradnja potpore – stenta, biti podvrgnuti ovoj intervenciji u što kraćem mogućem roku. Ova procedura se obavlja kako bi se kod pacijenata uspostavio pun protok krvi kroz srčane arterije.\nDr Tibor Čanji, subspecijalista – interventni kardiolog sa pomenutog Instituta će od 10. do 14. juna u Opštoj bolnici Zrenjanin obavljati ovu invazivnu proceduru. Njoj će biti podvrgnuti svi pacijenti koje je eventualno zadesio srčani udar, s ciljem da se izbegnu njegove neželjene posledice i smanji lista čekanja.\nPročitajte još: NIS ulaže u domove zdravlja u Zrenjaninu, Žitištu i Novom Bečeju\nNa taj način se kod pacijenata izbegavaju operacije na otvorenom srcu. Time se ranije uspostavlja njihova radna i funkcionalna sposobnost.\n„Ova saradnja uspostavljena je u interesu građana Srednjobanatskog okruga koji gravitiraju ka Opštoj bolnici. Nastala je zahvaljujući razumevanju Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo i menadžmenta Instituta za kardiovaskularne bolesti Vojvodine, na čelu sa načelnikom Invazivne hemodinamske i radiološke dijagnostike dr Draganom Debeljačkim“, saopštila je zrenjaninska bolnica.\nTagoviInstitut za kardiovaskularne bolesti Odeljenje karadiologije operacije Opšta bolnica "Đorđe Joanović" zdravstvo


PK Beograda - besplatne obuke iz pčelarstva i organske proizvodnje - Bolja Zemlja\nPK Beograda – besplatne obuke iz pčelarstva i organske proizvodnje\nBesplatne obuke za poljoprivredne proizvođače iz oblasti organske proizvodnje i pčelarstva počinju danas, 29.novembra, u prostorijama Privredne komore Srbije – PK Beograda, Kneza Miloša 12 – saopšteno je iz Sekretarijata za privredu, a prenosi Tanjug.\nObuka o pčelarstvu namenjena je, prvenstveno, stručnom osposobljavanju, sticanju veština, kao i dobijanju korisnih informacija o proizvodnji meda i pčelinjih proizvoda. Svi polaznici, ove obuk, će imati priliku da dobiju korisne savete o povećanju obima proizvodnje i pozicioniranja na tržištu. Cilj obuke o organskoj proizvodnji je podizanje opšteg znanja iz te oblasti. Na obuci govoriće se o zasnivanju i razvoju organske proizvodnje, a posebni akcenat je na proizvodnji povrća u zaštićenom prostoru.\nZa informacije o obuci, zainteresovani se mogu javiti u prostorijama Sekretarijata za privredu, Ulica kraljice Marije, 17. sprat, kancelarija 1.713, svakog radnog dana od 8 do 15 časova ili na telefon 715-7402.\nPrethodni tekstKako da plastenik bude ekonomski isplativ?\nSledeći tekstPlodonosno nema šta!