Suđenja za ratne zločine - Page 4 of 24 - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\nOtvoreno pismo liderima EU i SAD\n8 jul 2016: U znak obeležavanja 17 godišnjice od ubistva braće Bytyqi pročitajte Otvoreno pismo upućeno zvaničnicima Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država o neuspesima domaćeg procesuiranja ratnih zločina, uključujući i slučaj Bytyqi. Pismo je potpisalo skoro 40 eksperata sa značajnim iskustvom u radu u državnim i akademskim institucijama i u civilnom društvu na Balkanu.\nKonferencije/Suđenja za ratne zločine/Suđenja za ratne zločine u Srbiji/Vesti\nU četvrtak 3. marta 2016. godine Fond za humanitarno pravo (FHP) predstavio je Izveštaj o suđenjima za ratne zločine u Srbiji tokom 2014. i 2015. godine, kojim povodom je organizovana i debata. Izveštaj obuhvata analizu 27 predmeta koji su vođeni pred sudovima u Srbiji, opšte nalaze o suđenjima za ratne zločine, kao i pregled bitnih društveno-političkih događaja koji su u navedenom periodu bili od značaja za suđenja za ratne zločine u Srbiji.\nIzveštaji/Publikacije/Suđenja za ratne zločine/Suđenja za ratne zločine u Srbiji\nIzveštaj o suđenjima za ratne zločine u Srbiji tokom 2014. i 2015. godine\nDvogodišnji izveštaj Fonda za humanitarno pravo o suđenjima za ratne zločine u Srbiji pruža uvid u sve predmete ratnih zločina koji su tokom 2014. i 2015. godine vođeni pred Višim i Apelacionim sudom u Beogradu, i pred sudovima opšte nadležnosti. U izveštaju su za 27 predmeta dati kratak pregled postupka i osnovni nalazi FHP-a u vezi sa predmetom. Njima prethode opšti nalazi o suđenjima za ratne zločine tokom 2014. i 2015. godine, kao i bitni društveno-politički događaji koji su od značaja za suđenja za ratne zločine.\nSaopštenja/Suđenja za ratne zločine u Srbiji\nOdeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu je 24. novembra 2015. godine donelo prvostepenu presudu u ponovljenom postupku u predmetu Bijeljina II kojom je optuženog Miodraga Živkovića ponovo oslobodilo od optužbe za ratni zločin protiv civilnog stanovništva. Fond za humanitarno pravo (FHP) ističe da je ova odluka suda deo negativnog bilansa domaćeg pravosuđa u procesuiranju slučajeva seksualnog nasilja u ratu i da predstavlja nastavak prakse odstupanja od međunarodnih standarda u ovim predmetima.\nSaopštenja/Suđenja za ratne zločine/Suđenja za ratne zločine u Srbiji/Vetting


„Zelena energija“ - prva onlajn platforma za trgovinu biomasom\nPrivredna komora Srbije (PKS) promovisala je danas novu digitalnu uslugu - prvu onlajn platformu za trgovinu biomasom u Srbiji, web portal „Zelena energija“ (zelenaenergija.pks.rs), sa ciljem da se uspostave standardi u ovoj oblasti, unapredi i poveća trgovina, i objedini ponuda. Do kraja godine preko portala trebalo bi da se obavljaju i finansijske transakcije.\nKako je saopšteno iz PKS, portal je deo Projekta „Smanjenje barijera za ubrzani razvoj tržišta biomase u Republici Srbiji“, koji se finansira iz sredstava Globalnog fonda za životnu sredinu (GEF), a realizuju ga PKS, UNDP, Ministarstvo rudarstva i energetike i Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije. U okviru portala omogućena je prva onlajn trgovina u Srbiji različitim vrstama biomase, a do kraja godine trebalo bi da se obavljaju i finansijske transakcije. Portal „Zelena energija“ kreiran i kao informacioni portal koji sadrži vesti o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti, zakone, podzakonske akte, propise, standard, kao i nadležnosti institucija, projekte i izvore finansiranja, ali I stručne radove i baze učesnika na tržištu , oglase i druge informacije važne za poslovanje u Srbiji u tom sektoru.\nMiroslav Miletić, potpredsednik Privredne komore, Srbije rekao je da je ovo prva onlajn platforma za trgovinu biomasom u Srbiji i regionu, ali i jedna je od malobrojnih u Evropi. Podseća da je portal „Zelena energija“ deo projekta digitalizacije usluga PKS-a i da je to 19. digitalni servis komore.\n„Digitalizaciju usluga postavili smo kao jedan od ključnih prioriteta jedinstvenog komorskog sistema i za nepunih godinu dana od uvođenja prvih elektronskih servisa u tome smo postali lider u regionu“, istakao je Miletić.\nPortal Zelena energija koristan je alat za razvoj tržišta biomase, koje u Srbiji praktično ne postoji ili se najvećim delom odvija u sivoj zoni, dok biomasa predstavlja 65 odsto ukupih potencijala za razvoj energije iz obnovljivih izvora.\n„Onima koji će ubuduće trgovati biomasom i energentima iz biomase - potencijalnim korisnicima portala i potencijalnim učesnicima ovog tržišta, a reč je o više od 2.000 aktivnih kompanija sa gotovo 27.000 zaposlenih i prometom od 27,5 milijardi dinara u prošloj godini, onlajn baza ponude i tražnje omogućiće brže pronalaženje relevantnih partnera i pouzdane informacije o proizvodima, proizvođačima i kupcima“, objasnio je potpredsednik.\nPortal „Zelena energija“ treba da pomogne u izgradnji i podizanju kapaciteta u oblasti obnovljivih izvora energije i energetske efikasnosti, unapredi konkurenciju i poveže učesnike na tržištu biomase - investitore, projektantske kuće, izvođače radova, distributere opreme, banke, vladin i civilni sektor. Portal i prateće platforme omogućiće kupcima biomase da obezbede pouzdanije snabdevanje, a prodavcima da pristupe širem tržištu i lakše reše pitanje neprodatih zaliha, ističe se u saopštenju.


Kirbi: Rusi odlučili da se fokusiraju na Donbas\nTanjug 12. aprila 2022. 18:24\nBEOGRAD – Portparol Pentagona DŽon Kirbi izjavio je danas da kad je reč o situaciji u Ukrajini administracija u Vašingtonu veruje da su Rusi odlučili da se fokusiraju na Donbas, na jug i na istok Ukrajine.\nOni su pokrenuli svoje jedinice da bi ih ponovo snabdeli i izveli operacije na istoku i jugu Ukrajine, rekao je Kirbi.\nKirbi je rekao i da se Ukrajinci hrabro brane i da će SAD sa svoje strane učiniti sve da im pomognu u tome.\n„Uskoro ćemo Ukrajincima poslati pomoć vrednu milijardu dolara, kazao je on i dodao da SAD nastavlja da razgovara sa Ukrajincima na svim nivoima i koordiniše slanje pomoći i oko 30 drugih zemalja. Posvećeni smo našim NATO saveznicima, radimo sve da pomognemo u osiguravanju bezbednosti istočnog krila, imamo 80.000 američkih vojnika u Evropi i ostajemo otvoreni na eventualne slanje dodatnih trupa“, kazao je Kirbi.\n„Znamo da bez obzira kada i kako se ovaj rat završi, bezbednost u Evropi se promenila i aktivno ćemo razgovarati sa svojim saveznicima i partnerima o tome“, dodao je portparol Pentagona.\nKirbi je rekao i da SAD žele da Ukrjina pobedi, da joj pruže šansu i pomognu joj da se odbrani od Rusije.\n„SAD žele celu, suverenu Ukrajinu, koja će imati šansu da se obnovi uz pomoć sveta“, naveo je i dodao da je pitanje o okončanju rata pitanje za predsednika Ukrajine Volodimira Zelenskog i njegovu vladu, a da SAD poštuju njegovu vladu i ono što oni smatraju da je najbolje za njih.\nKirbi je naglasio da se Ukrajinci bore u Donbasu osam godina i da je Zelenski rekao da neće dati ni centimetar zemlje.\nNaveo je da Rusi nisu postigli cilj na severu, pa ni na jugu, gde su ih Ukrajinci odbacili i da sada idu na istok, da prebacuju većinu snaga na Donbas, da se koncentrišu na manji geografski region, tako da se, poručio je, treba pripremiti za prolongiranje rata i žestoke sukobe.


Antić: Nama je sada svaka utakmica biti ili ne biti\nVranjski Dinamo u okviru 33.kola Super lige Srbije ngostuje u Surdulici gde će odmeriti snage sa ekipom Radnika. Gostima su bodovi neophodni u borbi za opstanak, ali bi ovoga puta bili zadovoljni i osvajanjem jednog.\nŠef stručnog štaba ‘’žutih’’ Dragan Antić istakao je tokom svog obraćanja predstavnicima medija da neće moći da računa na petoricu standardnih prvotimaca, ali da to nije razlog za predaju:\n‘’Nama je sada svaka utakmica biti ili ne biti i svako ko izađe na Gradski stadion u Surdulici moraće da ‘’izgine’’ za klub. Imamo loš skor sa njima, izgubili smo obe utakmice ove sezone u regularnom delu, ali sada smatram da borbom i požrtvovanošću možemo da uzmemo makar bod, ako ne i tri. Sada je i drugačija situacija, nama je utakmica mnogo važnija nego u prethodna dva meča. Očekujem veliku podršku navijača iz Vranja ka našem cilju, a to je osvajanje najmanje bod. U ovom meču neću moći da računam na standardni koji je ostvario pobedu protiv Voždovca, biću prinuđen da menjam tim. Petorica igrača imaju parne žute kartone, a Jovanović I Nedeljković su povređeni. Međutim, to nije razlog za predaju u Surdulici.’’


Koji izborni sistem treba Srbiji i kako doći do njega? - Biram koga biram\nPonovo ćemo glasati na proleće, ali ponovo nećemo birati poslanike. Zatvorene izborne liste onemogućuju građane da imaju veći uticaj na izbor svojih predstavnika. Promena izbornog sistema važna je da bi se građani vratili politici i da bi pomogli decentralizaciji Srbije. Stručnjaci Dušan Vučićević sa Fakulteta političkih nauka i Dejan Bursać iz Instituta za političke studije analiziraju koji bi sistem bio najbolji za Srbiju i kada ćemo doći do njega.\nRezultati poslednjih izbora ogolili su sve mane izbornog sistema koji je na snazi u Srbiji. To se ogledalo u nazivima izbornih lista, visokim procentom glasova koje je odnela jedna politička opcija, bojkotom opozicije, ali i slabijim izlaskom birača.\nSrbija poslednjih 20 godina ima proporcionalni izborni sistem, sa jednom izbornom jedinicom i zatvorenim blokiranim izbornim listama. Poslednja dva izborna instituta predstavljaju ključne uzroke defekata koje naš izborni sistem proizvodi u ukupnom funkcionisanju političkog sistema Srbije. Iako idealni izborni sistem ne postoji, dvojbe oko toga šta treba menjati u aktuelnom nema.\n“Najvažnije bi bilo da ukinemo zatvorene, blokirane izborne liste, gde birači nemaju nikakav uticaj na to ko ih predstavlja u parlamentu, i onda uz to ide i druga promena koja bi bila neophodna, a to je povećanje broja izbornih jedinica zato što je otvaranje izbornih lista teško primeniti u sistemu gde se u jednoj jedinici bira 250 narodnih poslanika” – kaže Dušan Vučićević.\nKada poslanika biraju građani, on onda vodi računa o njihovim potrebama, a ne o svojim političkim liderima.\n“Mora da se bori za parče budžeta da bi udovoljio nama kao glasačima. Nije više politička stranka jedina gde on mora da dokaže svoju lojalnost, nego mora da dokaže i nama građanima. Možda će dolaziti nekad do sukoba tih takvih poslanika i njihovih političkih stranaka. Ja mislim da bi to vremenom moglo da dovede do veće demokratizacije unutar samih stranaka” – rekao je Dejan Bursać.\nUz saradnju sa ekspertima iz izbornog prava, građanima i aktivistima, inicijativa za promenu “Biram koga biram” analizirala je šest alternativnih izbornih modela. Ali, koji bi od njih bio dovoljno dobar za aktuelnu društvenu političku situaciju u Srbiji?\n“Ako bih morao da biram onda bi moje rešenje, iako ima ono neke nedostatke, onda bi to bila šesta varijanta koja u stvari zadržava proporcionalni način raspodele mandata, ali uz glasanje za kandidate direktno u okviru čak jednomandatnih izbornih jedinica” – navodi Dušan Vučićević.\n“Ja sam dosta veliki pobornik uvođenja neke vrste većinskog glasanja u izborni sistem” – naglašava Dejan Bursać.\n“Na lokalnom bi možda imalo smisla probati i većinski izborni sistem zato što je ta disproporcionalnost do koje dolazi primenom većinskog izbornog sistema manje bitna” – objašnjava Dušan Vučićević.\nIpak, dijalozi i pregovori političkih aktera su poslednjih godina usmereni na izborne uslove, a ne na promenu izbornog sistema.\n“Dugoročno mislim da bi možda političke stranke mogle da razmišljaju da na agendu stave to pitanje promene izbornog sistema, sa Naravno da važan je i ovaj dijalog. Nisam siguran da će doneti neke značajne rezultate i značajne promene, ali pitanje izbornog sistema je, naravno, dugoročno značajno. Neće dijalog, neće izborni uslovi promeniti ove negativne posledice izbornog sistema” – rekao je Dejan Bursać.\nReformu izbornog sistema, o kojoj se u Srbiji govori godinama, opozicija podržava, a najveći deo zalaže se za većinski izborni sistem. O tome da je sadašnji izborni zakon prevaziđen i o ideji za promenu izbornog sistema govorili su i predstavnici SDPS-a koji su u vladajućoj koaliciji, dok stručnjaci i nevladin sektor odavno insistiraju da je promena neophodna. Kako kažu, ona bi značila i povratak građana u politiku.\n“Konačno biste dali moć građanima da izaberu ko će ih u parlamentu predstavljati. Verovatno pozitivno uticalo na izlaznost na izbore i na sve drugo što onda proističe iz toga. Ovako vam deluje da ste prilično ograničeni, da ništa ne možete da promenite ako ne možete da utičete ni na to ko će zauzeti odborničko ili poslaničko mesto u lokalnoj ili nacionalnoj skupštini” – kaže Dušan Vučićević.\nA Narodna skupština je centralna institucija u našem političkom sistemu iz koje sve proističe. Zato su ključne one promene koje u centar odlučivanja, o tome ko će ih u ovoj instituciji predstavljati stavljaju građane, a ne političku partiju.\n“Moramo na neki način da uradimo sve da nas u parlamentu zaista predstavljaju najbolji, Ili makar oni za koje mi mislimo da su najbolji, a ne oni koje su nam predložile političke partije koje obično to rade tako što na izborne liste stavljaju ljude koji su im lojalni i koji će onda u parlamentu klimati glavom i glasati na zvonce i nikada se ne pobuniti protiv onoga što predlaže Vlada. Nikada se usuditi da kontrolišu ono što radi Vlada, tako da je iz tog ugla, izborni sistem važan” – smatra Dušan Vučićević.\nPrincip modernih evropskih demokratija jeste da su građani najbitniji. U Srbiji bi jedino promenom izbornog sistema taj princip dobio puni politički smisao.


Izgradnja Tehnološkog biznis parka Banjaluka.com\nIzgradnja Tehnološkog biznis parka\nSkupština grada Banjaluka učestvovaće sa 50.000 KM depozita na licitaciji za prodaju imovine fabrike u stečaju “Unis” u Ramićima, a za potrebe izgradnje Tehnološkog biznis parka.\nTehnoloski biznis park\nČetvrta po redu licitacija za prodaju imovine fabrike “Unis – Valjaonice hladno valjane trake” zakazana je za srijedu, 14. mart. Početna cijena je 8.372.645 KM, ili trećina ukupne koja iznosi 25.117.935 KM.\nSkupština grada Banjaluka je na sjednici prošle sedmice donijela zaključak kojim se zadužuje gradonačelnik Dragoljub Davidović da uputi zahtjev Vladi Republike Srpske, kao većinskom vlasniku kapitala fabrike “Unis”, kojim se traži hitno donošenje odluke o prenošenju prava svojine nad 78,09 odsto akcijskog kapitala na grad.\nKonačnu odluku o kupovini imovine Skupština grada Banjaluka će donijeti poslije sprovedenog postupka javnog nadmetanja i nakon što Vlada Republike Srpske donese odluku o prenosu prava svojine na grad. Ukoliko sve bude odobreno, gradonačelnik će da obezbijedi kredit kod banaka.\nDirektor Gradske razvojne agencije Nenad Račić izjavio je da je izgradnja Tehnološkog biznis parka od ogromnog značaja ne samo za Banjaluku, nego za cijelu Srpsku.\nRačić je istakao da je Tehnološki biznis park kapitalni projekat, da svi razvijeni gradovi u okruženju imaju ovakvu poslovnu zonu, te da bi bilo neophodno da ga dobije i Banjaluka.\nOn je napomenuo da je Tehnološki biznis park neophodan radi razvoja privrede, novog zapošljavanja i otvaranja novih preduzeća, dodajući da je studijom izvodljivosti predviđeno oko 6 000 novih radnih mjesta i otvaranje oko 200 preduzeća.\nPrema studiji izvodljivosti, u Tehnološkom biznis parku u sljedećih 25 godina moglo bi da se otvori 200 preduzeća.\nNa lokaciji fabrike “Unis” u Ramićima dugo godina bila je smještena baza SFOR-a, kasnije EUFOR-a.\nTagovi: Krediti\tPrijavi grešku


Bogdanović: Svaki novi dan rada ove Vlade znači dodatno propadanje za Crnu Goru | Aktuelno\n''Ukoliko to nije bilo evidentno u prošlom vremenu, ovih dana jeste – ova vladajuća većina nije sposobna da se bavi ključnim izazovima koji stoje pred crnogorskim društvom, a koji su iz dana u dan sve kompleksniji''\nSvaki novi dan rada ove Vlade znači dodatno propadanje za Crnu Goru u svakom pogledu. Jedina ideja koju su smislili je rekonstrukcija Vlade u kojoj bi se našle i najradikalnije nacionalističke partije, a o čemu su se naši međunarodni partneri već glasno izjasnili, saopštio je generalni sekretar Demokratske partije socijalista Aleksandar Bogdanović.\n“Najgori izvještaj Evropske komisije o Crnoj Gori i sada najgore brojke inficifanih koronavirusom na planeti izazvali su reakcije svih osim onih koji su odgovorni za obje situacije – predstavnika Vlade Crne Gore. Potpuna zapostavljenost suštinskih pitanja postaje hronično stanje. Ukoliko to nije bilo evidentno u prošlom vremenu, ovih dana jeste – ova vladajuća većina nije sposobna da se bavi ključnim izazovima koji stoje pred crnogorskim društvom, a koji su iz dana u dan sve kompleksniji”, napisao je Bogdanović na Twitteru.\nNajgori izvještaj Evropske komisije o Crnoj Gori i sada najgore brojke inficifanih koronavirusom na planeti izazvali su reakcije svih osim onih koji su odgovorni za obje situacije – predstavnika Vlade Crne Gore. Potpuna zapostavljenost suštinskih pitanja postaje hronično stanje.\n— Aleksandar Bogdanović (@sasa_bogdanovic) October 21, 2021\nUkoliko to nije bilo evidentno u prošlom vremenu, ovih dana jeste – ova vladajuća većina nije sposobna da se bavi ključnim izazovima koji stoje pred crnogorskim društvom, a koji su iz dana u dan sve kompleksniji.\nPostovani gospodine Bogdanovicu, mislim da nemate potrebe da nam osvjezujete mozak sa stvarima koje su jasne i maloj djeci u zabavistu vec nam dajte neke konkretne predloge kako cemo mi gradjani vec jednom ustati i zaustaviti ovu paradu svetosavskog zla koje nas gura ka provaliji bez dna. Hvala na paznji.


Kidnapovanje - 1\n07. 03. 2018 19:39\nRIO DE ŽANEIRO - Sistem zdravstvene zaštite u mnogim dijelovima svijeta je loš, ali šef jedne brazilske bande ima rješenje: Kidnapuj medicinske sestre, ukradi vakcine i natjeraj medicinare da liječe siromašno stanovništvo.\nKidnapovanje u Banjaluci: Pobjegla dok je osumnjičeni točio gorivo\n06. 10. 2017 10:06\nBANJALUKA - Policija je uhapsila Damira Jakovljevića (25) zvanog Šajin iz Banjaluke, osumnjičenog da je oteo sugrađanku, koju je, kako ga terete, ugurao u FIAT stilo, a ona se na kraju uspjela spasti zahvaljujući njegovoj nepažnji, i to dok je točio gorivo na benzinskoj pumpi\nŽena uhapšena zbog kidnapovanja\n28. 08. 2017 17:04\nBEOGRAD - Žena D.Ć.V. (37) uhapšena je u Beogradu zbog sumnje da je zajedno sa još dvije osobe, za kojima se traga, kidnapovala tridesetpetogodišnjaka zbog duga, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.\nOteta manekenka se vratila u Veliku Britaniju\n07. 08. 2017 20:47\nLONDON - Britanska manekenka koja je u julu oteta u Milanu i koju je otmičar pokušao da proda na internetu vratila se u Veliku Britaniju i razgovarala je sa policijom.\n05. 08. 2017 16:44\nRIM - Poljak sa prebivalištem u Velikoj Britaniji osuđen je na zatvorsku kaznu zbog kidnapovanja britanske manekenke koju je prošlog mjeseca šest dana držao zarobljenju na sjeveru Italije, prenosi AP.\nPodgoričanka osumnjičena za kidnapovanje Australijanca\n01. 06. 2017 13:15\nPODGORICA - Crnogorska policija uhapsila je Podgoričanku čiji su inicijali M.P. (37) zbog sumnje da je otela pedesetosmogodišnjeg državljanina Australije nakon što je pokušala od njega da iznudi 11.000 evra.\nMuškarac kidnapovan u Novom Sadu uhapšen zbog pokušaja ubistva\n23. 05. 2017 18:48\nNOVI SAD - Novosadska policija je uhapsila Gorana Cvijetića (41) iz Budisave koji je u ponedjeljak uveče otet.\nNesvakidašnja scena odigrala se u utorak uveče na jednoj svadbi u Indiji, kada je bivša djevojka uletjela s pištoljem među svatove i kidnapovala mladoženju prije nego što je izgovorio sudbonosno "da".\nPokušao da otme djevojčicu u Novom Pazaru, građani ga premlatili\n31. 03. 2017 16:05\nNOVI PAZAR - Nemile scene dogodile su se u Novom Pazaru, kada je nepoznati muškarac, navodno, pokušao od majke da otme djevojčicu, a u tome su ga spriječili prolaznici.\nKidnapovana djevojka pobjegla iz gepeka usred vožnje\n16. 03. 2017 19:48\nBIRMINGEM - Šokantan snimak bijega žrtve kidnapovanja u Birmingemu, u saveznoj američkoj državi Alabama, zabilježile su nadzorne kamere jedne benzinske pumpe.


Zdravlje i bezbednost - Serbia Zijin Copper doo\nSerbia Zijin Copper je posvećen izgradnji bezbednosne kulture kako bi se postigao nulti incident u radnom okruženju. Bezbednost naših ljudi je prioritet koji nikada ne može biti kompromitovan i verujemo da se nesreće na radu mogu sprečiti.\nKompanija primenjuje različite programe, uključujući programe obuke iz oblasti bezbednosti, procese procene rizika i stalno poboljšanje bezbednosti. Imamo odlične komunikacione kanale za brzo informisanje naših zaposlenih o najnovijim bezbednosnim procedurama.\nNaglasak stavljamo na odgovornost koju svaki radnik ima za sopstvenu bezbednost. Radimo na izgradnji kulture svesti o smanjenju rizika i smanjenju aktivnih opasnosti u procesu proizvodnje. Serbia Zijin Copper podstiče zaposlene da odmah prekinu rad ako smatraju da on nije bezbedan. Za bezbedan rad je uveden poseban sistem podsticaja.\n■ Politika bezbednosti\nU Serbia Zijin Copper integrišemo pitanja bezbednosti u sve aspekte planiranja, proizvodnje i procesa. Identifikujemo i procenjujemo potencijalni rizik povezan sa svakom proizvodnjom i evidentiramo procedure kako bi se smanjo rizik. Kompanija istražuje svaki incident vezan za zdravlje i bezbednost i sprovodi mere za sprečavanje ponovnog javljanja. Postavili smo ciljeve i odvojili sredstva za kontinuirano poboljšanje bezbednosnih performansi.\nSerbia Zijin Copper vrši redovnu i nasumičnu kontrolu bezbednosti, uključujući i kvartalnu kontrolu preduzeća, mesečnu kontrolu rudnika i postrojenja, nedeljnu kontrolu ogranaka, dnevnu kontrolu timova, kao i relevantnu slučajnu kontrolu. Problemi se rešavaju što je pre moguće.\n■ Obuka o bezbednosti\nMi radimo na obuci svih zaposlenih koji su povezani sa proizvodnjom kako bi postali svesni svojih specifičnih odgovornosti za bezbednost. Novozaposleni radnici imaju četrdeset sati obuke iz bezbednosti u tri nivoa. Redovno se sprovodi obuka o bezbednosti, uključujući i obuku o bezbednosti na terenu.\nKompanija smatra da poslovi u oblasti bezbednosti nemaju odredište, već da su oni put. Tokom dvogodišnjeg rada za zaposlene je organzivano 25.000 obuka i u cilju podizanja svesti o značaju bezbednosti na radu izrađeno skoro 40.000 bezbednosnih znakova. Godine 2020, broj povreda na radu smanjen je za 79 odsto u odnosu na prethodnu, a ukupna bezbednosna situacija znatno je poboljšana.\n■ Upravljanje rizikom\nU Serbia Zijin Copper posebno stavljamo naglasak na sprečavanje opasnosti. Rad na površinskom kopu ne počinje dok sve rudarske jedinice ne prođu proveru tehničke bezbednosti. Bezbednosni protokol za miniranje se strogo primenjuje kako bi se sprečila opasnost od urušavanja. Formiran je efikasan sistem za kontrolu poplava kako bi se sprečio ulazak vode u industrijske oblasti. Upotreba vrućih i hemijskih materijala je pod nadzorom i dvostrukom proverom, a redovno procenjujemo i bezbednost pri skladiranju ovih materijala.\n■ Reagovanje u vanrednim situacijama\nSerbia Zijin Copper ima tim za vanredne situacije, planove za hitno reagovanje u vanrednim situacijama i razne uređaje i opremu za hitne slučajeve koje stalno ažuriramo. Svakog juna se održava mesec bezbedne proizvodnje kada se izvode protivpožarne vežbe.\n■ Borba protiv pandemije COVID-19\nSuočavajući se sa pandemijom, Kompanija je postigla veliki efekat usvajanjem i primenjivanjem mera naučne prevencije i kontrole, kao i samodisciplinom i samozaštitom svih zaposlenih. Stopa incidencije u Kompaniji bila je ispod 0,9 odsto, što je daleko ispod društvenog proseka i znači da su postignuti dobri rezultati u prevenciji epidemije.\nDve kompanije u sastavu Zijin Mining Group donirale su Srbiji maske, zaštitnu odeću, zaštitne naočare, rukavice i druge potrepštine za prevenciju epidemije.\nSrpski ministar finansija i koordinator Vlade Srbije mehanizma za saradnju „17 + 1“ između Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope Siniša Mali uputio je pismo zahvalnosti kompanijama Zijin Mining Group Company Limited koje posluju u Srbiji – Serbia Zijin Copper Doo i Serbia Zijin Mining Doo, zbog njihove snažne podrške Srbiji u borbi protiv pandemije.\nVaša velikodušna donacija nije samo doprinela našoj kampanji u zaštiti javnog zdravlja ljudi iz Republike Srbije, već je u velikoj meri doprinela jačanju gvozdenog prijateljstva između naše dve zemlje i njihovih naroda, navedeno je u pismu zahvalnosti Kompaniji koje je potpisao srpski ministar finansija Siniša Mali.


Načelnik odeljenja za DNK i biološke tragove niškog Zavoda za sudsku medicinu Ivan Stojanović\nOkrvavljeno telo Jaćimovića nađeno je u 24. aprila prošle godine u njegovom domaćinstvu, a prva pretpostavka istražitelja bila je da je čoveka u štali povredila jedna od krava, jer su od tog mesta do mesta gde se nalazilo telo vodili tragovi krvi. Onda su na teren izašli analitičari niške sudske medicine koji su prvo utvrdili da se radi o zločinu, a potom i da je jedan od napadača povređen, što je i na kraju rezultovalo njihovim hapšenjem.\n- VJT u Kruševcu obavestilo nas je da je u pomoćnoj kući u svom domaćunstvu u Stopanji pronađeno telo muškarca. Od mesta pronalaženja tela do štale nađeno je mnoštvo krvnih mrlja po tipu kapanja. Nešto krvnih mrlja nađeno je ispred štale kao i u štali, na jednom belom džaku i u jednoj od kofa sa vodom. Pretpostavka istražnih organa je bila da je čoveka povredila krava, odakle i počinju tragovi krvi te da je zatim on sam došao do mesta gde je njegovo telo pronađeno. Obdukcijom je utvrđeno da je smrt nasilna i da je nastupila zbog povreda glave, ali postojala je mala verovatnoća da se ipak možda radi o zadesnoj smrti. Savetovali smo tužiocu da naša ekipa izađe na lice mesta i da izvrši analizu obrazaca krvnih mrlja, odnosno rekonstrukciju kritičnog događaja na osnovu izgleda i rasporeda krvnih mrlja - objašnjava načelnik odeljenja za DNK I biološke tragove niškog Zavoda za sudsku medicinu Ivan Stojanović.\nAnalitičari krvnih mrlja, analizom na licu mesta zaključili su da se ključni tragovi nalaze na belim džakovima ispred ulaza u štalu gde su nađena najmanje tri obrasca prskanja krvi koji su bili nastagani jedan preko drugog.\n- Takav nalaz krvnih mrlja je jasno ukazao da se glava žrtve stradalog muškarca u trenucima zadobijanja udaraca nalazila upravo u delu prostora ispred ulaza u štalu. Tada je apsolutno potvrđeno da se radi o ubistvu. Na tlu ispred ulaza u štalu nađena je veća lokva krvi koja je ulazivala da je žrtva nakon zadobijanja povreda glave duže vreme bila nepomična na tlu.\nUporednom analizom tragova krvi u štali sa tragovima krvi na žrtvi zaključeno je da se oštećeni nalazio u štali tek kada je na njemu bilo krvi, odnosno nakon inicijalnog povređivanja ispred štale, te da je tako povređen došao u kontakt sa vodom. Tragovi slivanja krvi na glavi i prednjoj strani tela ukazivali su da je oštećeni nakon zadobijanja povreda glave određeno vreme bio u stojećem stavu. Povrede glave su inače bile takve prirode da se on ipak sa zadobijenim povredama mogao kretati određeno vreme. Dakle, utvrđeni redosled događaja bio je: povređivanje ispred štale, ulazak u štalu i kontakt sa vodom zatim kretanje do pomoćne kuće gde je pronađeno telo pokojnog - objašnjava Stojanović.\nNaizgled nevažni tragovi otkrili ubice\nNa početku uviđaja, naizgled nevažni, tragovi ispred kapije domaćinstva dobili su svoje mesto u analizi. Tragovi su počinjali na oko 10 metara od kapije i nastavljali su se niz ulicu. Očevici su svedočili da je ispred kapije viđen čovek koji se teturao i pao u šanac oko 30 metara od kuće pa se smatralo da je pijan. Desetak minuta kasnije naišlo je vozilo koje je pokupilo tog pijanca.\n- Na osnovu izgleda, rasporeda i distribucije tragova krvi zaključeno je da je osoba koja je ostavila te tragove krvi morala imati neku ozbiljnu i veću otvorenu povredu ruke ili noge koja je aktivno krvarila. Sugerisali smo tužiocu da se ta osoba verovatno javila nekoj zdravstvenoj ustanovi radi pružanja pomoći i da je potrebno da se kontaktira opšta bolnica u Kruševcu. Pola sata kasnije policija je otkrila da se u lokalnoj bolnici u kritičnom vremenskom okviru javio muškarac sa otvorenim prelomom potkolenice. Predložili smo poređenje DNK profila te osobe sa predmetnim tragom koji je kasnije pokazao apsolutno poklapanje. Nakon toga dokazi su se samo gomilali i uhapšena su dva napadača. Naknadnim veštačenjem je utvrđeno da je povreda potkolenice nastala pri preskakanju ograde tokom bega, kada je jedan od napadača upao u šanac i polomio kosti potkolenice - zaključuje Stojanović.\nPravosnažna presuda ubicama\nApelacioni sud potvrdio je u junu presudu kruševačkog suda kojom je Goran Milenković (51) iz Kruševca osuđen na 18 osamnaest a Slavoljub Krsmanović (42) iz istog mesta na 16 godina zatvora jer su svirepo ubili Jaćimovića. Oni su oglašeni krivim da su motkama tukli do smrti nesrećnog poljoprivrednika smatrajući da poseduje veću sumu para u svojoj kući. Krsmanović je priznao učestvovanje u ubistvu, dok je Milenković negirao, braneći se da je druga sam odvezao iz Stopanje.\nNožem nasrnuo na nevenčanu suprugu, pa povredio sestru koja je pokušala da je odbrani


Jeftini letovi iz Sudana za Etiopiju - Avionske karte Sudan Etiopija - eSky.ba\nLetovi iz Sudana za Etiopiju\nPretražite letove iz Sudana za Etiopiju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Sudana za Etiopiju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sudana za Etiopiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sudana za Etiopiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Sudana za Etiopiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sudana za Etiopiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Sudana za Etiopiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


ponedeljak, 26. novembar 2018. 20:56h\nOd početka ove grejne sezone izgorelo je sedam plastičnih kontejnera od 1,1 kubika JKP Higijena\nSvako domaćinstvo će dobiti po tri džaka zajedno sa flajerom kojim se apeluje na građane da pravilno odlažu pepeo.\nTokom ove akcije, u prvoj etapi, u 1.000 domaćinstava biće podeljeno 3.000 vreća u naseljima gde tokom zime izgori najveći broj kontejnera: centar grada, Donji grad, Stara i Nova Misa.\nOvo je još jedna u nizu akcija kojom JKP ,,Higijena“ Pančevo apeluje na građane da u posude za komunalni otpad nikako ne bacaju pepeo i ne prouzrokuju njihovo gorenje.\nI pored činjenice da JKP ,,Higijena“ svake godine za nabavku novih kontejnera izdvoji značajna materijalna sredstva, posuda za odlaganje komunalnog otpada ipak nema dovoljno. Problem će delimično biti ublažen postavljanjem novih kontejnera čija se isporuka očekuje u narednih desetak dana.\ndžakovi za odlaganje pepela\nJKP Higijena obezbedila dovoljne količine soli za predstojeću zimu


eKonzulat: Mesto za strance koji rade u Srbiji - Bonitet\nPorasli prihodi agencija za digitalni marketing, a neto dobit za čak 160%\nTelenor predstavio Hipernet\nKancelarija za IT i eUpravu predstavila je novu uslugu, eKonzulat, putem koje stranci koji dolaze u Srbiju zbog zaposlenja omogućava da apliciraju za vizu tipa D, za duži boravak do 180 dana.\nStranac čim aplicira za vizu D dobija ID broj svog zahteva i poslodavac koji namerava da ga zaposli može podneti zahtev za radnu dozvolu Nacionalnoj službi za zapošnjavanje tako da se postupci izdavanja vize i izdavanje radne dozvole vode istovremeno, navodi se usaopštenju.\nKada dobije vizu D po osnovu zapošljavanja, po dolasku u Srbiju za period za koji mu je ona odobrena, stranac ne mora da podnosi zahtev za privremeni boravak, jer viza D po osnovu zapošljavanja znači da ima regulisan boravak u našoj zemlji.\nU tom slučaju poslodavac koji namerava da ga zaposli aplicira samo za radnu dozvolu.\nU slučaju da i nakon 180 dana ostaje da radi u Srbiji, stranac kome je odobrena viza D podnosi zahtev za privremeni boravak.\n“Korisnici eKonzulata biće, pre svega, državljani zemalja Azije (Kina, Indija, Bangladeš, Pakistan, Nepal), kao i državljani Turske, Rusije, Ukrajine, Egipta, koji u velikom broju dolaze da rade na infrastrukturnim projektima u Srbiji”, navodi se u saopštenju.\nPostupak onlajn apliciranja za vizu tipa D, za duži boravak do 180 dana, u prvoj fazi će biti samo po osnovu zapošljavanja i odnosi se na sve strance koji dolaze u Srbiju sa namerom da se zaposle.\nU sledećoj fazi razvoja aplikacije očekuje se da će se elektronskim putem aplicirati i za ostale tipove viza (po osnovu školovanja, spajanje porodice, vlasništvo nad nepokretnostima, lečenje i medicinska nega).\nPrethodni tekstMenhetn prodat za 24 dolara (1626)\nSledeći tekstMMF procena: Još 50 milijardi dolara za kraj pandemije


Politika privatnosti - Nudim pozajmice\nInternet stranica Nudim-pozajmice.eu poštuje Vašu privatnost i posvećena je njenoj zaštiti putem naše usaglašenosti sa ovom politikom.\nOva politika opisuje vrste informacija koje možemo da dobijemo od Vas ili koje Vi možete da date kada posetite Internet stranicu Nudim-pozajmice.eu, kao i naše prakse prikupljanja, korišćenja, održavanja, zaštite i objavljivanja tih informacija.\nZa potrebe administracije i održavanja na ovoj Internet stranici se prikupljaju podaci o korisnicima koji uključuju, ali nisu ograničeni na IP adrese, detalje o Internet pregledaču, vreme pristupa, stranice sa kojih korisnik dolazi… Kada korisnici dobrovoljno i putem obrasca daju svoje lične podatke – ime, prezime, adresu, telefon, e-mail adresu – koristićemo ih za pružanje i unapređenje naših usluga, kao i za eventualno kontaktiranje naših korisnika. Pristup prikupljenim informacijama moguć je samo administratorima sajta Nudim-pozajmice.eu i informacije neće biti prodate ili ustupljene trećoj strani bez saglasnosti korisnika, osim u slučajevima određenim zakonom.\nSadržaj Internet stranice može sadržati netačne podatke ili štamparske greške. Promene na Internet stranici mogu se napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja. Međutim, Nudim-pozajmice.eu se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na Internet stranici. Takođe, Nudim-pozajmice.eu ne garantuje da će Internet stranica funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je Internet stranica kompatibilna sa vašim hardverom ili softverom.\nInternet stranicu Nudim-pozajmice.eu koristite na sopstvenu odgovornost. Autor nije odgovoran za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem Internet stranice ili njenog sadržaja.


Srećna je okolnost što užički grad ima dosta sačuvane istorijske dokumentacije iz 1737. godine dok je još uvek bio neporušen, još uvek čitav. Ta dokumentacija se nalazi u Beču, ali mi posedujemo sve te planove i oni su osnova za sve ove poduhvate , kaže Užičanin Marko Popović, arheolog.\nVerujemo da ćemo tokom naredne godine obezbediti uslove i novac za početak radova na tom pešačkom mostu dugom 113 metara koji će sam po sebi biti atrakcija , ističe Tihomir Petković gradonačelnik Užica.\nMislim da je ovo jedan od projekata za koji sam gotovo apsolutno siguran da ne postoji niko ko mu se protivi, naprotiv podržavaju ga ljudi i jedva čekaju da bude završen , dodaje Selaković.\nRođendanska želja Užičana, od kojih su najuspešniji poneli i nagrade za rođendan grada je zato da što više onih koje put nanese u ove krajeve svrate sa razlogom i dobrom voljom da osete i uhvate bar malo užičanstvenog .\ncarigrad srpski sibir godina grad stari slavi koji uianin grada mali http\nstrasy.com whenisnextprayer.com wedesignweb.com kosovaaccommodation.com realestate-worldwide.com balkansaccommodation.com 8creatives.com belgradevents.com improveyouruserexperience.com preporucujemo.com spainserbia.com rivijera.me iagencija.com rmysitesup.com lukabar.com sarajevo360.com realestate-finland.com keepcalmandenjoy.com reactiweb.com rebsr.com


Nova fora iz (of)šora |\nNova fora iz (of)šora\nUprava za sprečavanje pranja novca o najčešćim oblicima ubacivanja „prljavih“ para u legalne tokove: Finansiranje sopstvenog preduzeća ubuduće će i država kontrolisat\nIz Srbije izneta 51 milijarda dolara\nPRANJE novca godišnje košta svetsku ekonomiju oko dva odsto bruto društvenog proizvoda. U zemljama kakva je Srbija, pranje para, prema nezvaničnim procenama ošteti državni budžet i do pet odsto BDP, odnosno oko 150 milijardi dinara.\nNadležni su, kako kažu, prepoznali da se u Srbiji novac pere najčešće putem pozajmica fizičkih lica, odnosno vlasnika ili osnivača firmi.\n– Prema važećim propisima, pozajmica je dozvoljena, neograničena i neoporeziva – ističu u Upravi za sprečavanje pranja novca.\n– Zbog toga se često javlja slučaj da bogati vlasnik uplaćuje pozajmicu za likvidnost svoje ne previše uspešne firme, a bez povećanja osnivačkog uloga. Time je stvorena mogućnost da vlasnik ulaže novac koji možda potiče od izvršenja nekog krivičnog dela, ili na koji nije plaćen porez. Taj novac davalac pozajmice može da podigne sa računa firme u svakom momentu, bez ikakvih posledica. Uprava je dala određene predloge da se ovakav vid finansiranja sopstvenog preduzeća ubuduće sankcioniše.\nČesto se dešava, kako naglašavaju u Upravi za sprečavanje pranja novca, i da se podizanje gotovine sa računa firme ili fizičkog lica obavlja uz prisustvo lica koje je stvarni vlasnik sredstava.\n– U pitanju su, zapravo, slučajevi kada je fiktivni vlasnik firme lice problematičnog ponašanja i sumnjivog karaktera, na primer – uživalac droga ili alkohola, a stvarni vlasnik to veoma vešto koristi i\nupravlja poslovanjem – otkrivaju u Upravi za sprečavanje pranja novca. – Tako, na primer, stvarni vlasnik uplaćuje na račun firme sredstva po raznim osnovama, uključujući i promet robe i usluga. Ubrzo zatim, ova dva vlasnika se zajedno pojavljuju u banci, gde fiktivni vlasnik podiže gotovinu i odmah je predaje stvarnom vlasniku. Bilo je primera da je račun bio u blokadi 72 sata po nalogu Uprave, kada je među vlasnicima nastala panika, koristile su se i lažne menice za prinudnu naplatu, a bankarskim službenicima upućivane su i pretnje.\nUobičajno je i da firme iz Srbije vrše plaćanja računa na ofšor destinacijama i to po osnovu marketinških usluga, prodaje ili iznajmljivanja poslovnog prostora, organizacije sajmova ili nastupa na stranom tržištu.\n– Dešavaju se i prilivi sredstava sa ofšor destinacija po osnovu nasledstva, prodaja udela u zajedničkim firmama, prodaje imovine u inostranstvu, od dividendi – navode u Upravi za sprečavanje pranja novca. – U velikom broju ovih slučajeva reč je o novcu koji je stečen nelegalno i za vreme sankcija iznošen iz Srbije, a sada se vraća u zemlju, navodno po zakonitom osnovu.\nFIKTIVNA PRODAJA STANOVA\nIma slučajeva gde građani, preko privatnih računa, obavljaju\nKako oploditi novac\nprivrednu delatnost, a što se, posebno, dešava u građevinarstvu.\n– Kreator ovakvog sumnjivog posla okupi grupu svojih saradnika, koji se dogovore da ulažu sredstva u izgradnju stambenog objekta sa više stambenih jedinica – ističu u Upravi za sprečavanje pranja novca. – Sve transakcije, koje se odnose na izgradnju objekata i nabavku građevinskog materijala obavljaju se preko ličnih računa fizičkih lica, organizatora posla. Nakon završetka gradnje objekta, svi pojedinačni vlasnici stanova naprasno prodaju stanove, po pravilu za keš, koji predaju glavnom organizatoru, a njima eventualno pripada mala provizija za učešće u ovakvom poslu.\nОбјављено под Crna Gora - idealna biznis destinacijaОзначено са izbegavanje plaćanja poreza, off shore kompanije, pranje novca, pranje para, prljave pare, prljavi novac


U prevrnutom sitroenu poginuo bračni par iz Beograda - Naslovi.net vesti\nU prevrnutom sitroenu poginuo bračni par iz Beograda\nČetvoro nastradalih u teškoj saobraćajnoj nesreći kod ZaječaraZaječar – Supružnici Boban (36) i Jelena (33) Petrović iz Beograda tragično su izgubili život u blizini Zaječara kada je njihov automobil marke „sitroen“ preksinoć oko 22 sata sleteo s puta i prevrnuo se na krov. U ovom udesu... »\nZAJEČAR - U teškoj saobraćajnoj nesreći, koja se preksinoć oko 22.30 desila na samom ulazu u Zaječar, poginuli su supružnici Boban (36), koji je upravljao “sitroenom C5” (BG 816-596), i Jelena Petrović (33), oboje iz Beograda. Bobanova majka Gordana Petrović (53) je zadobila teške telesne povrede i... »\nTežak udes kod Zaječara, eksplozija na Ubu\nBračni par iz Beograda Boban P. (36) i Jelena P. (33) je poginuo, a još dve osobe teško su povređene u saobraćajnoj nesreći na putu između Bora i Zaječara. Portparol policije u Zaječaru Jelena Ciganović izjavila je agenciji Beta da se nesreća dogodila kada se prevrnuo automobil 'sitroen C5' i... »\nU udesu poginuli muž i žena\nZaječar -- Muž i žena Boban P. (36) i Jelena P. (33) poginuli su noćas, a dvoje putnika je zadobilo teške povrede u saobraćajnoj nesreći na putu između Bora i Zaječara.Portparolka policije u Zaječaru Jelena Ciganović izjavila je da je do nesreće došlo kada se prevrnuo automobil “sitroen C5” i navela da su teške povrede zadobili putnici Gordana P. (53) i Zoran S. (49). Prema njenim rečima,... »\nDve osobe poginule u nesreći kod Zaječara\nZAJEČAR - Bračni par iz Beograda Boban P. (36) i Jelena P. (33) je poginuo a dvoje putnika je zadobilo teške telesne povrede u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila na putu između Bora i Zaječara, saopšteno je danas. Portparol policije u Zaječaru Jelena Ciganović izjavila je agenciji Beta da je do... »\n... sudbina, ili sta?... jos se venac svadbeni nije skinuo sa vrata... saucesce porodici\nAlopre 56 minuta\nB92pre 38 minutajoš 11 povezanih »\nB92pre 15 minutajoš 8 povezanih »


NADRLJAO... Kragujevčaninu ukrali podatke, pa "kupili" najskuplji telefon na njegovo ime! -\nNADRLJAO… Kragujevčaninu ukrali podatke, pa „kupili“ najskuplji telefon na njegovo ime!\nKragujevčanina M. J. umalo kap nije strefila kada je saznao da su mu lopovi ukrali identitet i, kako kaže- „bez puno muke i opasnosti u „Telenoru“ kupili jedan od trenutno najskupljih telefona na tržištu“.\n-Pre nekoliko dana stigla je poruka da mi je delimično naplaćena rata kredita jer nisam imao dovoljno sredstava na računu od Mobi banke. Isprva sam pomislio da je neka greška, jer znam da sam poslednji kredit, to jest telefon na 24 rate uzeo davne 2016 i od tada nisam više uzimao ni telefon, niti bilo koji kredit u Mobi banci- počinje svoju priču M. J. iz Kragujevca.\nS obzirom da mu je pristigla poslednja rata kredita slična sumi za drugi kredit „pomislio je da je možda u pitanju prinudnu naplata od druge banke, iako nisu stekli uslovi „.\nSutradan odlazi da proveri i isplati celokupan kredit, revoltiran mogućom prinudnom naplatom.\n-Kada su mi u drugoj banci potvrdili da nije bilo nikakave prinudne naplate, odmah sam otišao do „Telenora“ da proverim o čemu se radi. Šokirao sam se kada mi je službenica rekla da trenutno dugujem Telenoru, to jest Mobi banci 180 000 dinara za telefon koji sam uzeo u Beogradu još u maju i da mi je sada stigla prva rata na naplatu- priča M.J.\nPokušava da objasni „da tog dana nije bio u Beogradu, niti da je kupio telefom na 24 rate od 2016 god“.\n-Službenica mi je odštampala ugovore i dala mi da vidim sklopljeni ugovor sa mojim ličnim podacima čak i potpisom. Odmah sa video i shvatio da je potpis falsifikovan i da je neko ukrao moje lične podatke verovatno iz baze „Telenora“ i tako došao sebi do Samsung galaxija s 21 ULtra- kaže M.J. koga je posebno iziritirala jedna činjenica.\n-Čak je i uzeo osiguranje u slučaju da mu se nešto dogodi telefonu, a meni je preostalo da i dalje koristim J7 iz 2016 godine i da plaćam rate kredita sa S21. Da ne grešim dušu uputila me je na reklamacije. Ja pokraden za 180 000 din i još trebam da počnem od reklamacija. Pa nije moj slučaj da mi ne radi aplikacija na telefonu- u čudu je M.J.\nOn je podneo krivičnu prijavu MUP zbog krađe podataka, ali slaba vajda..\nMoraće da isplati rate koje pristužu- dve dok traje postupak!


Unitech Srbija, sindikat zaposlenih u ICT sektoru: DIŽI MINIMALAC!\nčetvrtak, sep 02 2021\n* "Zato što svako zaslužuje dostojanstvenu platu! Zato što su ogromne razlike u platama ono što nas drži na socijalnoj distanci i onemogućava nas da napredujemo kao solidarno društvo!" - Unitech Srbija, sindikat zaposlenih u ICT sektoru\nNa današnjoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta biće još jednom suočeni argumenti o povećanju minimalne cene rada za 2022. godinu. Predlog Vlade Republike Srbije je da se minimalna zarada sa 32.000 dinara poveća na 35.012 dinara neće omogućiti dostojanstven život radnika i radnica.\nOvo povećanje nije dovoljno za iole dostojanstven život ljudi - smatraju reprezentativni sindikati Srbije, Ujedinjeni granski sindikati "Nezavisnost" i Savez samostalnih sindikata Srbije, a u saglasaju sa sindikatima u tripartitnom telu SES-a (Vlada, Unija poslodavaca i sindikati) saglasni i poslodavci.\nMinimalac ne sme biti manji od minimalne potrošačke korpe, odnosno, 39.000 dinara! - jedna je od osnovnih poruka reprezentativnih srpskih sindikalnih organizacija koje okupljaju većinu zaspolenih a koje se bore za podizanje životnog standara odnosno zaštitu radno-klasnih prava.\nPodržite sindikate u pregovorima o minimalnoj ceni rada - poručuju sindikati.\nViše iz ove kategorije « Politička platforma Solidarnost: DIŽI MINIMALAC!\tGaleb Nikačević, Agelast podcast: DIŽI MINIMALAC! »


Чланци поређани по датуму: četvrtak, 30 januar 2020 - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nčetvrtak, 30 januar 2020 18:13\nčetvrtak, 30 januar 2020 17:57\nMinistar Nedimović govorio o konkursu za mlade poljoprivrednike i verovatno sve šokirao!\nViše mladih ljudi spremno je da ostane na selu BEOGRAD - 30. januara (Tanjug) - Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović rekao je danas u Skupštini da se prošle godine 5.500 mladih poljoprivrednika prijavilo za subvencije i da je sada mnogo više njih spremno da ostane u Srbiji i bavi se voćarstvom, povrtarstvom i zemljoradnjom. On je podsetio da je Vlada Srbije 2017. godine odlučila da primeni mere podrške početnicima u poljoprivredi koji iamju do 40 godina. "Te godine pomoć je iznosila 10.000 evra, odnosno 1,2 miliona dinara i tada se na konkurs prijavilo samo 780 mladih. Od toga je 776 ostvarilo pravo na podsticaj. Oni su isplaćeni i na osnovu kontrola koje smo sproveli veliki broj je je ostvario svoj biznis plan", rekao je Nedimović i dodao da je druga ponuda bila godinu kasnije i da je tada bilo 1.300 aplikacija, a novac je dobilo 1.160. Tada su mladi poljoprivrednici dobili po 12.000 evra. Ministar kaže i da će uvek biti onih koji će pokušati da zloupotrebe subvencije, ali je dodao i da postoje stroge mere kontrole. Osim toga, dodaje, Ministarstvo poljoprivrede ima još čitav spektar mera za podsticaj, ali tu nije kraj i u budućnosti bi moglo da dođe do izmena zakona o poljoprivrednom zemljištu, a jedna od njih bila bi da ženama koje su članovi poljoprivrednih gazdinstava budu data veća prava kako bi ostale na selu. "Ako nema njih nema ni zasnivanja porodica, a ni razvoja", poručio je ministar i dodao da bi se druga mera odnosila na zemlju u parlogu, odnosno na zemljšite koje se ne obrađuje. Trebalo bi takvo zemljište, kaže ministar, ponuditi pod povoljnim uslovima na duži vremenski period i uz povoljne cene. Iseljavanje iz ruralnih područja prisutno je i u svetu, primetio je Nedimović, te dodao da su nam na raspolaganju i neki drugi "alati" kako bismo ljude zadržali na selu, poput IPARD 3 fondova. "Mi smo u predlozima Evropske komisije za ovaj budući program predložili posebnu mera podrške, za koju je bi EU davala 75 odsto novca, za mlade poljoprivredne proizvođače, a Srbija 25 odsto", rekao je Nedimović. Inače, ugovor o kreditnoj podršci Svetske banke za poboljšanje konkurentnosti srpske poljoprivrede biće sutra na dnevnom redu Skupštine Srbije, a odnosi se pretežno na podršku sektorima voćarstva, povrtarstva, kao i startap projekte za početnike u proizvodnji. Paket, odnosno kreditna podška Svetske banke iznosi oko 50 miliona dolara, rekao je ministar.\nčetvrtak, 30 januar 2020 17:29\nčetvrtak, 30 januar 2020 17:22\nKo će imati pravo na besplatno zemljište?\nMarija Mitrović iz Uprave za poljoprivredno zemljište rekla je za RTS da su zaključeni ugovori za 2.400 ha zemljišta.


Djeca sa poteškoćama u razvoju iz cijele BIH na turniru u Sarajevu | Visokoin.com\nDjeca sa poteškoćama u razvoju iz cijele BIH na turniru u Sarajevu\nU petak će uorganizaciji Javne ustanove za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić, te uz podršku Nogometnog saveza Bosne i Hercegovine u prostorijama sportske dvorane „Vistafon“, biti održan turnir u malom nogometu pod nazivom “UNIFIED – Sportom gradimo mostove prijateljstva.“\nTurnir će otvoriti zamjenik premijera i federalni ministar rada i socijalne politike Vesko Drljača.\nOvaj malonogometni turnir predstavlja nastavak projekata kojima Federalno ministarstvo rada i socijalne politike na čelu sa resornim ministrom daje podršku, a koji za cilj imaju što jaču i snažniju socijalizaciju i inkluziju djece sa poteškoćama u razvoju. Sama činjenica da će ekipe učesnice doći iz svih krajeva Federacije BiH, te da se djeca mjesecima spremaju i sa velikim nestrpljenjem očekuju navedeni događaj, govori u prilog činjenici koliko su bitni projekti ovakvog tipa.\nBitno je napomenuti, da će osim ekipa predstavnika ustanova koje se bave radom sa djecom koja imaju poteškoće u razvoju, svoje učešće uzeti i predstavnici srednjih škola, čime će socijalizacija i inkluzija biti u potpunosti zastupljene.\nOrganizatori pozivaju sve zainteresovane da svojim prisustvom uveličaju navedeni događaj, a predstavnike medija da svojim izvještavanjem još jače doprinesu socijalizaciji i inkluziji mališanima koji zaslužuju i kojima moraju biti omogućene jednake prilike sa učešće u svim životnim i društvenim procesima.


Za dva-tri meseca "sređivanje cele raskrsnice" | Kolubarske\nRupa u Uzun Mirkovoj ulici (foto: Đorđe Đoković)\nU Uzun Mirkovoj ulici, u blizini raskrsnica sa Ulicom vladike Nikolaja i Dr Pantića, pre skoro tri meseca je pukla vodovodna cev.\nKvar je saniran ali oštećenje na kolovozu, nastalo nakon radova ekipe Vodovoda, još uvek nije "zakrpljeno" što pravi velike probleme vozačima i kako tvrde "to mesto je dosta nebezbedno". Pored oštećenja na kolovozu oštećen je i deo trotoara.\nČitalac Kolubarskih.rs opisuje da je nedavno ispod točkova jednog automobila "prštalo kamenje na sve strane". Dodatni problem je to što ne postoji nikakav znak upozorenja da je kolovoz oštećen, pa zamalo nije došlo do sudara kada se jedan vozač "zaleteo" i naglo zakočio, a iza njega je bilo drugo vozilo.\n- Nejasno je zbog čega rupa koja je iskopana još pre tri meseca pa samo "zatrpana kamenjem" stoji tako dugo na tako kritičnom mestu, kod semafora Uzun Mirkove i Ulice vladike Nikolaja? Još više čudi to što preko nje prelaze, i to nekoliko puta dnevno, automobili komunalne i saobraćajne policije, a oni ne reaguju, a u pitanju je bezbednost. To bi bilo isto kada bi doktor prošao pored mesta saobraćajnog udesa bez zaustavljanja da pruži pomoć jer je "krenuo na drugo mesto" – kaže vozač i čitalac Kolubarskih.rs, koji nas je pitao da li možemo da saznamo koliko će još da "stoji ova rupa na kolovozu"? Dodaje da je on pokušao da sazna kada će biti asfaltirana, ali bezuspešno, dok mu je u nadležnoj gradskoj inspekciji, kojoj je prijavio slučaj, sugerisano da podnese pisanu prijavu.\nDirektor JKP Vodovod Ivan Filipović kaže da radovi u tom delu vodovodne mreže još uvek nisu završeni, u planu je da sledeće nedelje bude zamenjen jedan zatvarač, i tek nakon toga će rupa na kolovozu biti asfaltirana. Objašnjava da su radnici, prilikom intervencije u februru kada je u Uzun Mirkovoj ulici pukla vodovodna cev, videli da je neophodno zameniti "zatvarač, koji je star preko 75 godina".\n- Kada završimo te radove, oštećenje na kolovozu ćemo asfaltirati, ali to neće biti dovoljno s obzirom na to da se na tom mestu asfalt podigao, te je neophodna ozbiljnija intervencija. U Gradskoj upravi nam je rečeno da je u planu da se ta raskrsnica ulica Uzun Mirkove i vladike Nikolaja sanira, što podrazumeva i presvlačenje novim asfaltom. Međutim ti radovi neće početi pre jula-avgusta, potrebno je vreme da prođe rebalans budžeta, da se raspiše javna nabavka, izabere izvođač radova – kaže direktor JKP Vodovod Ivan Filipović.\nPrvi i poslednji susret sa Miloradom Miškovićem Pre 18 sati 16 minuta\nPrimopredaja dužnosti Pre 20 sati 26 minuta


Majkić: Nikada se neće dogoditi "Dejton 2"\nNova međunarodna konferencija o BiH, koja bi po nekim priželjkivanjima predstavljala "Dejton 2", nikada se neće dogoditi, a oni koji to nameću kao temu, lobirajući po svijetu, vrijeme bi trebalo da utroše na razgovore sa relevantnim adresama u zemlji, od kojih je jedna Republika Srpska, smatra zamjenik predsjedavjućeg Doma naroda parlamenta BiH Dušanka Majkić.\n"To su nadanja Bošnjaka da će temeljno promijeniti stvari u BiH. Međunarodna zajednica shvata da se o svim krupnim političkim pitanjima moraju dogovoriti tri naroda u BiH i to jasno poručuju. Osim što ne postoji unutrašnja podrška za tu konferenciju, za tako nešto ne postoji ni međunarodna saglasnost", rekla je Majkić.\nOna je naglasila da cijeli svijet, izuzev većine bošnjačkih političara, shvata da rješenje za BiH mora biti doneseno unutar zemlje, uz konsenzus tri naroda.\n"Problematično smo društvo upravo zbog toga što Bošnjaci misle da će svojim uticajima, kako su to radili lobirajući u Vijeću Evrope, nametnuti rješenja koja samo njima odgovaraju. Bolje da sa svojim komšijama traže rješenja za dobrobit svih naroda u ovoj zemlji", rekla je Majkić za "Fokus".\nPolitički analitičar Predrag Lazarević smatra da novu konferenciju o BiH, osim Rusije i Kine, ne bi podržala ni Amerika, jer bi na taj način priznala da je Dejtonski sporazum bio prevara, "što bi potpuno derogiralo demokratsku zavjesu kojom mašu SAD".\n"Do drugog Dejtona neće doći. Zapadnjaci su svjesni da je to neviđena igra vatrom. Ako bi došlo do drugog Dejtona, to bi značilo anuliranje prethodnog sporazuma, što podrazumijeva da RS ima pravo da se izdvoji kao samostalna zemlja. Moguće da u tom slučaju Srpsku ne bi priznale zapadne zemlje, ali Rusija, Kina, Indija, latinoameričke zemlje i zemlje nesvrstanog svijeta vjerovatno bi to učinile", rekao je Lazarević.\nOn je naglasio da takav scenario nikome ne odgovara, a takvi prijedlozi dolaze od bošnjačkih političara koji "gube dah".\n"Kada bi SAD pristale na drugi Dejton, srušile bi same svoj ugled, što se nikada neće desiti. Amerika bi na taj način priznala da je to uradila da razoruža BiH, kako bi kasnije manipulisala njom. To bi bilo priznanje nedemokratičnosti Amerike kojoj više niko ne bi vjerovao u bilo kojem narednom sporazumu", rekao je Lazarević.\nVladimir Lukić, glavni pregovarač RS u Dejtonu o entitetskim linijama razgraničenja, smatra da su sva nastojanja o novom Dejtonu "prazne priče" onih koji ne žele da provedu Dejtonski mirovni sporazum.\n"Dejton je ostavio prostor entitetima i nacijama da ga svojom voljom mijenjaju, ali uz dogovor. Ne samo da je nova konferencija nemoguća, nego je neosporna činjenica da velike sile nikada ne bi pristale da demantuju same sebe", rekao je Lukić.\nOn je posebno istakao da je mijenjanje Dejtonskog sporazuma u današnjim uslovima promijenjenih geopolitičkih odnosa u svijetu dodatno onemogućeno ulogom Rusije i Kine, kao i mnogih evropskih zemalja koje nikada ne bi pristale na ulazak u konflikt iz kojeg ne vide izlaz.


Makron napravio nagli zaokret prema Rusiji i SAD a pnda si POČELI PROBLEMI - EVO ZAŠTO | WebTribune\nHome SPEKTAR Makron napravio nagli zaokret prema Rusiji i SAD a onda si POČELI PROBLEMI – EVO ZAŠTO\nNema dileme da se politička klima na međunarodnoj pozornici drastično promenila otkako je Donald Tramp došao na vlast. Čak i države koje su nekada svoje odnose opisivale kao savezničke sve teže uspevaju da nađu zajednički jezik.\nOve poteškoće postaju naročito primetne u odnosima između Vašingtona i niza evropskih prestonica koje su htele da povedu EU kroz uzburkane vode epiloga britanskog glasanja o Bregzitu. Ti pokušaji su izvor konstantnih frustracija američkih elita koje odlučne u nameri da obezbede potčinjenu ulogu Evrope, bez obzira na cenu tog poduhvata.\nIz tog razloga Vašington prisluškuje telefonske razgovore svih vodećih evropskih figura kako bi mogao da ih spreči da naprave zajednički antiamerički front. Nemačka kancelarka Angela Merkel je već godinama pod neprekidnim nadzorom Agencije za nacionalnu bezbednost (NSA), što je obelodanio čitav niz medijskih izvora.\nMeđutim, ona nije usamljen slučaj u privlačenju takve pažnje Sjedinjenih Država, jer američke obaveštajne službe pokušavaju da snime svaki razgovor bilo kog vodećeg političara EU. Naravno, podrazumeva se da su ovi pokušaji protivpravni.\nZahvaljujući nizu skorašnjih otkrića koja je omogućio Vikiliks, sada znamo da nijedan francuski predsednik iz savremene istorije nije izbegao pažnju NSA, koja je špijunirala Žaka Širaka, Nikolu Sarkozija i Fransou Olanda. Prema televiziji BFM, sva je prilika da je Vašington uspostavio svoj obaveštajni centar u prostorijama američke ambasade u Parizu, odnosno u neposrednoj blizini Jelisejske palate.\nOčigledno je da je cilj suzbijanja revolucionarnog poriva francuskih političara bio glavni prioritet za pojedine američke obaveštajne službe. Nad njima je uspostavljena čvrsta kontrola kako bi se Francuska sprečila da se uzdigne do nekog značajnijeg nivoa. Sigurno da Emanuel Makron nije mogao da izbegne ovu sudbinu, uprkos tome što ga protežiraju Rotšildi.\nDa budemo precizniji, on je radio za porodicu koja se smestila u Francusku zahvaljujući poduhvatima barona Edmonda Adolfa de Rotšilda. Ovi poduhvati su rezultovali time da su Rotšildi osnovali „Groupe LCF Rothschild“ 1953. godine, što je privatna banka koja je ubrzo postala glavni motor međunarodnih bankarskih investicija.\nLjudi koji su doveli Makrona u Jelisejsku palatu postarali su se da on vodi jednu vrlo precizno određenu politiku unutar EU, pa je on Nemačkoj i ostatku Unije ponudio potpuno novo gledište na krizu izazvanu lošim upravljanjem Unijom i usponom evroskeptika. Posebno se istakao određeni broj njegovih izjava o Bregzitu i navodno antievropskim koracima Mađarske, Češke, Poljske i Italije, koje su navodno kidnapovali tzv. populistički pokreti. Ono što je zajedničko za većinu ovih zemalja je neprijateljski odnos prema Briselu i lojalan pristup Rusiji. Ne čudi što je Makron u nizu prošlogodišnjih govora opisao Rusiju kao silu koja destabilizcuje kontinent.\nZAOKRET POLITIKE PREMA SAD\nMeđutim, nakon što je došao na vlast u Francuskoj, gde je trebalo da postane glavni oslonac Trampove politike za Evropu, Makron je počeo da demonstrira nezavisnost od Sjedinjenih Država, i to kroz neslaganje sa aktuelnim američkim predsednikom po nizu pitanja. Ovo je postalo naročito očigledno u intervjuu koji je Makron dao Foks njuzu 22. aprila 2018.\nKako bi podržao njegove stavove, francuski ministar spoljnih poslova Žan-Iv le Drian prošlog leta je izjavio da je EU spremna da se bori protiv Trampovih nastojanja da „destabilizuje“ EU. Ovu izjavu su pratile oštre kritike trgovinske politike Vašingtona koje je izneo francuski ministar ekonomije i finansija Bruno le Mer. On je takođe pozvao Evropsku uniju da ujedinjeno odgovori na poteze Vašingtona. Bendžamin-Blez Grivu, još jedna istaknuta francuska politička figura, pojasnio je da Francuska ne deli isti civilizacijski model sa Amerikom i ne deli njene vrednosti.\nSlobodno se može zaključiti da je Emanuel Makron napravio mnogo prestupa pre nego što su oni koji stoje iza kulisa američke spoljne politike odlučili da mu je istekao rok. Na primer, on je nakon govora na 73. sednici Generalne skupštine UN kritikovao uticaj koji Vašington još uvek ima u Evropi. Tada je izjavio da postoji akutna potreba da se ojača ekonomski suverenitet EU.\nZAOKRET I KA RUSIJI\nNa svoj veliki rizik, Makron je takođe radikalno promenio svoj odnos prema Moskvinakon što je prošlog juna posetio Sankt Petersburg. Posle ove posete odlučio je da ispuni staru francusku tradiciju izgradnje savezništava sa Rusijom, što su odmah primetili analitičari i kreatori politike SAD. Poslednjih godina rusofobija ima centralno mesto u spoljnopolitičkim projekcijama Sjedinjenih Država.\nMeđutim, tokom ovogodišnjeg obraćanja francuskim ambasadorima, Makron je pozvao svoje ministarstvo spoljnih poslova da preispita svoj odnos prema Rusiji u cilju jačanja evropske bezbednosti. Potom je Makron primetio da Evropa ne bi trebalo da se oslanja na Sjedinjene Države, nego da pitanja bezbednosti i odbrane mora da preuzme u svoje ruke.\nNaravno da ništa od ovoga nije promaklo Beloj kući, što je dovelo do plana da se mladom francuskom lideru „pokaže njegovo mesto“ pre nego što ostvari bilo kakav napredak u svojim namerama. Rat rečima preko Tvitera je možda neko vreme bio najžešći korak koji će američki predsednik preduzeti.\nMeđutim, nakon komemorativne ceremonije povodom 100 godina od okončanja Prvog svetskog rata, što se odigralo 11. novembra u Parizu, Donald Tramp je izveo još jedan napad na Emanuela Makrona zbog njegovog predloga o formiranju samostalne evropske vojske. Tramp je rekao da bi američki saveznik iz Evrope (misleći na Francusku) pretrpeo poraz u oba svetska rata da nije bilo vojne pomoći koju su pružale Sjedinjene Države.\nNedostatak Trampove političke korektnosti u ophođenju sa Francuskom i njenim predsednikom je imao nekoliko manifestacija. Na primer, Tramp je pozvao na povratak nekadašnjoj veličini Francuske, spominjući nizak rejting njegovog francuskog kolege. Na svom tviter nalogu je izjavio da je „problem što Emanuel pati od veoma niskog rejtinga u Francuskoj od svega 26 odsto, dok je stopa nezaposlenosti skoro 10 odsto“.\nAli kada rat rečima nije uspeo, Vašingoton je posegao za još jednom manifestacijom svog nezadovoljstva politikom koju vodi Jelisejska palata – izazivanjem protesta širom Francuske, koje očigledno organizuje spoljna sila. Naravno da Žuti prsluci imaju svako pravo da budu nezadovoljni dok svakodnevni život u Francuskoj nastavlja da biva opterećen raznovrsnim socio-ekonomskim izazovima. Ne radi se samo o ozloglašenom porezu na gorivo, i pre toga su francuski lekari i medicinske sestre demonstrirali povodom smanjivanja budžeta za obrazovanje i medicinu. I sindikat policije je već neko vreme frustriran koracima koje vlada preduzima.\nIako su Francuzi uvek spremni na borbu za svoja prava, čak i u svetu u kojem je erozija socijalne sigurnosti postala globalni trend, zaista je alarmantno što aktuelni protesti koji se odvijaju širom Francuske imaju sve atribute obojene revolucije. Do ovog trenutka Vašington je izveo dovoljno ovakvih operacija širom sveta kako bi usavršio svoje metode. A kako je glavni cilj Vašingtona da ukloni Emanuela Makrona sa vlasti, nije ni čudo da demonstranti skandiraju „Makron mora da ide“.\nTakođe je vredno pomena da su protesti otpočeli socijalnim zahtevima, a da su zahtevi za obaranje vlasti došli mnogo kasnije, kad je postalo jasno da Peta Republika nije spremna da se povinuje zakulisnim zahtevima Bele kuće.\nTakođe je interesantno što svaka takva provokacija režirana od strane Sjedinjenih Država i Britanije obično biva propraćena medijskom kampanjom usmerenom na skretanje pažnje javnosti sa pravih organizatora protesta. Ni ovaj put nije ništa drugačije, pa je ukrajinska obaveštajna služba – u želji da se dodvori Vašingtonu – pokušala da navuče francuske medije da traže ruski faktor iza protesta, ali za sada nije predstavljen nijedan dokaz koji bi ukazivao na Moskvu.\nMeđutim, malo je verovatno da će ova epizoda nesumnjivog američkog mešanja uspeti da ostvari uticaj na buduću politiku Francuske i EU. Naročito u svetlu manifesta grupe od 120 intelektualaca i političara iz 16 zemalja koji je objavio Le Mond. Ovaj manifest je ponudio novu arhitekturu Evropske unije, u želji da pruži demokratičnije institucije unutar Unije, a Evropu transformiše u svetsku silu.\nŽan Perijer je nezavisni analitičar i poznati ekspert za Bliski i Srednji istok\nPreveo Vojislav Gavrilović, (New Eastern Outlook)


Radovi na brani Svračkovo teku po planu – ZoomUe\nRadovi na brani Svračkovo teku po planu\nby Nevena Jovanovic · 11 новембра, 2020\nARILJE – Do sada je odrađeno oko 40% posla na izgradnji akumulacije Svračkovo. Radovi su počeli pre osam godina, a realna procena je da će brana biti gotova za tri do četiri godine.\nZoran Barać, direktor JP „Rzav“ iz Arilja ocenjuje da je ovo ujedno i najuspešnija godina od početka radova. Na gradilištu je trenutno oko 80 radnika koji ovu sezonu završavaju do kraja novembra.\n„Tokom ove godine radilo se intenzivno i na trajnoj stabilizaciji leve obale, gde su se 2015. i 2018. godine pojavila klizišta. Sada se već planiraju delovi projekta za sledeću godinu, a najvažniji je izgradnja slapišta, odnosno izlaz iz velikog optočnog tunela, kako bi skrenuli reku kroz tunel i počeli sa nasipanjem brane“, rekao je Barać.\nNajveći deo sredstava za ove radove obezbeđuje Republika Srbija dok se ostatak novca izdvaja iz lokalnih budžeta Čačka, Gornjeg Milanovca, Požege, Arilja i Lučana, a tokom 2020. godine u realizaciju ovog krupnog projekta uloženo je 430 miliona dinara.\nTags: ariljebrana svračkovosvrackovo\nŠaponjić posmatrač izbora u Rusiji\nMobilnom klinikom do teško dostupnih pacijenata (VIDEO)\nby Vesna Đurović · Published 1 августа, 2018\n„Alfa trans”preuzeo gazdovanje kamenolom, u planu zapošljavanje 20 radnika\nNext story Članovi kriminalne grupe uhapšeni na Zlatiboru\nPrevious story Dva nova traktora za KJP „Zlatibor“


Održane tematske edukacije za glavne tužioce, zamjenike glavnih tužilaca i šefove odjeljenja\nVisoki sudski i tužilački savjet Bosne i Hercegovine (VSTS BiH), kroz projekat „Jačanje tužilačkih kapaciteta u sistemu krivičnog pravosuđa“ kojeg podržava vlada Švajcarske, u saradnji sa entitetskim centrima za edukaciju sudija i tužilaca, organizovao je 28. septembra 2021. godine u Banjoj Luci i 07. oktobra 2021. godine u Sarajevu tematske edukacije za glavne tužioce, zamjenike glavnih tužilaca i šefove odjeljenja.\nCilj programa edukacije bio je unapređenje upravljačkih vještina sa posebnim akcentom na upravljanje promjenama i upravljanje tužilaštvima na osnovu strateških prioriteta i planova rada.\nPravilnikom o orijentacionim mjerilima za rad tužilaca u tužilaštvima u Bosni i Hercegovini i Uputstvom za primjenu Pravilnika o orijentacionim mjerilima za rad tužilaca u tužilaštvima u Bosni i Hercegovini, godišnje planiranje i proces izrade Strateškog okvira je obavezan za sva tužilaštva.\nNa osnovu strateških okvira i strateških ciljeva tužilačkih sistema u Bosni i Hercegovini, glavni tužioci uspostavljaju sopstvene ciljane rezultate rada svojih tužilaštava. U procesu provođenja godišnjih planova rada uočeno je da određena tužilaštva ostvaruju bolje rezultate u odnosu na druga tužilaštva.\nObuke su provedene sa ciljem da se unaprijede upravljačke vještine glavnih tužilaca, zamjenika glavnih tužilaca i šefova odjeljenja, prenesu naučene lekcije pojedinih tužilaštava u planiranju, korišćenju statističkih podataka, te definisanju i implementaciji aktivnosti na provođenju ciljanih rezultata. U procesu implementacije strateških prioriteta ključna uloga organizacije rada je davanja smjernica unutar tužilaštava, gdje centralnu ulogu ima glavni tužilac.


Han: Srbija može u EU i pre 2025, ali pod ovim uslovima | WebTribune\nHome IZBOR Han: Srbija može u EU i pre 2025, ali pod ovim uslovima\nPosted date: септембар 15, 2017 In: IZBOR, U FOKUSU\nSrbija može da se pridruži EU i pre 2025. ili čim bude spremna, u zavisnosti od ispunjavanja kriterijuma, izjavio evropski komesar za proširenje Johanes Han.\nVisoki zvaničnik EU, koji je u jednodnevnoj poseti Beogradu, rekao je u intervjuu za Telegraf.rs da “EU veoma podržava strateški cilj Srbije za integraciju u Uniju”.\n“EU je odana i ozbiljna u svojoj posvećenosti da dovede Srbiju i druge iz regiona, u EU. Ovu posvećenost je naglasio i predsednik Junker u svom govoru o stanju nacije”, istakao je Han.\nOn je podsetio da je u osnovnom “Planu za ujedinjeniju, jaču, i više demokratsku uniju” Srbija, zajedno sa Crnom Gorom, identifikovana kao predvodnik za pridruživanje EU, prepoznajući da se Srbija može pridružiti do 2025. ili čim bude spremna, u zavisnosti od ispunjavanja potrebnih kriterijuma.\nZa Hana je “ovo je jako ohrabrenje za Srbiju i sve zemlje Zapadnog Balkana”.\nKomesar za proširenje EU smatra da je kvalitet reformi ključan za otvaranje i zatvaranje poglavlja: sprovođenje vladavine prava i uspesna tržišna ekonomija u korist građana Srbije.\n“Zato je brzina pristupanja Srbije u njenim rukama. To će zavisiti od napretka Srbije ka njenom strateškom cilju, članstvu u EU. Komisija naporno radi zajedno sa srpskim vlastima i društvom, kako bi pripremila osnovu državama clanica da donesu jednoglasnu odluku o putu Srbije ka EU”, naveo je Han.\nOvom prilikom Han nije pomenuo i one najvažnije uslove koji su već saopšteni a to su: Priznanje nezavisnosti KiM, uvođenje sankcija Rusiji, priznanje da je u Srebrenici učinjen genocid i distanciranje od Republike Srpske.


Prema saznanjima Srpskainfo, uhapšen je i Dalibor Spasojević iz Bijeljine, piše Srpskainfo.\nNesreća se dogodila sinoć kada je prvo dečaka udario automobil „audi A4“ kojim je upravljao Spasojević, a koji je nakon toga pobegao sa lica mesta.\nRoditelji su prošli da mu pomognu, ali tada je na njih naleteo Pero Despotović sa „golfom“ i udario ih. Od zadobijenih povreda, dečak je preminuo. Despotović je takođe posle nesreće pobegao, ali je ubrzo uhapšen i utvrđeno je da je bio pijan.\nTRAGEDIJA KOD PROZORA Golf sleteo s puta u provaliju, vozač stradao


17. oktobar/listopad, 2021.\nNaoružane grupe koje godinama kontrolišu najsiromašnije delove glavnog grada Haitija proširile su vlast u Port-o-Prensu i okolini gde sprovode sve više otmica (ilustrativna fotografija)\nAmeričke vlasti još ne znaju gde se nelazi 16 američkih misionara otetih istočno od glavnog grada Haitija Port-o Prensa, preneo je u nedelju uveče (17. oktobra) CNN, pozivajući se na neimenovane izvore.\nKako je prethodno haićanski bezbednosni izvor naveo za AP, američki državljani, među kojima su i deca misionarskih porodica, nalaze se u rukama oružanih bandita koji mesecima izvode otmice i krađe u zoni koja se nalazi između glavnog grada Haitija i granice sa Dominikanskom Republikom.\nMisionari su oteti juče (16. oktobra) u podne, a izvor nije sinoć mogao da kaže da li je izdat zahtev za otkup.\nAgencija AP javlja da je u glasovnoj poruci organizacije upoznate sa incidentom, poslatoj raznim verskim misijama, preneto da je u subotu banda na Haitiju otela grupu od 17 američkim misionara, uključujući i decu.\n"Ovo je posebno upozorenje", navodi se u jednominutnoj poruci organizacije Hrišćanska pomoć sa sedištem u Ohaju.\nHaićani pokušavaju spasiti preživjele iz ruševina, broj preminulih porastao na 724\nPortparol američke vlade rekao je da su upoznati sa tim događajem.\n"Dobrobit i bezbenost američkih državljana u inostranstvu jedan je od najvećih prioriteta Stejt departmenta. U toku smo sa tim informacijama i za sada nemamo ništa da dodamo", rekao je portparol američke vlade za Frans pres.\nNaoružane grupe koje godinama kontrolišu najsiromašnije delove glavnog grada Haitija proširile su vlast u Port-o-Prensu i okolini gde sprovode sve više otmica.\nGrupa stranaca 'ubila je predsjednika Haitija'\nViše od 600 slučajeva zabeleženo je u prvom tromesečju 2021. u odnosu na 231 u istom periodu 2020, prema Centru za analizu i istraživanje u oblasti ljudskih prava, čije sedište je u Porto-o-Prensu.\nGodinama jaka politička kriza blokira društveno-ekonomski razvoj Haitija. Ubistvo predsednika Žovenela Moiza 7. jula u napadu naoružane grupe na njegovu privatnu rezidenciju, dodatno je uvelo zemlju u neizvesnost.


Beta 25. februara 2020. 15:55\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici izjavio je danas da je sloboda medija jedan od ključnih elemenata u procesu evropskih integracija Srbije i da će EU pomno pratiti medijsku scenu.\n„Sloboda medija je jedan od ključnih elemenata u procesu pristupanja i mi stalno zagovaramo unapredjenje okruženja“, izjavio je Fabrici na predstavljanju EU projekta podrške medijima u Srbiji „Puls Evrope – medijske posete EU“.\nFabrici je pozdravio usvajanje nove medijske strategije i poručio da će EU nastaviti da pomno prati pitanja slobode medija i medijsku scenu, o čemu će zaključke izneti u maju u novom godišnjem izveštaju.\nAmbasador EU izjavio je da projekat „Puls Evrope“ predstavlja dodatni instrument da mediji bolje upoznaju EU i korisnu priliku da novinari steknu nova iskustva i da „osete kakav je puls Evrope“.\n„Projekat je deo širih nastojanja da ispunimo potrebe medijske zajednice u Srbiji. Osnaživanje novinara, istraživačko novinarstvo, profesionalizam i nezavisnost medija ciljevi su koji se uklapaju u našu agendu“, izjavio je Fabrici i dodao da je EU ranije dala Srbiji nepovratna sredstva od 1,2 miliona evra kao podršku medijskoj sceni.\nVodja projekta Marina Rakić izjavila je da je cilj približiti evropske integracije gradjanima Srbije kroz izveštavanje iz Evrope.\nProjekat je počeo u febuaru i trajaće do avgusta 2022. godine, a biće organizovano oko 20 putovanja u evropske zemlje.\nRakić je rekla da pravo učešća imaju svi mediji koji poštuju novinarski kodeks i etičke standarde, a da novinari imaju potpunu slobodu u biranju tema i sagovornika.\nProjekat finansira EU, a sprovodi ga Gete institut u saradnji sa Nezavisnim udruženjem novinara Srbije i Centrom za kulturnu dekontaminaciju.


Press Online :: Politika :: ISTI STO, ISTA SOBA I NERVOZA Ketrin Ešton o početku dijaloga Beograda i Prištine: Niko nije tražio prelazak CRVENIH LINIJA / print=true\nOna se danas u Beogradu prisetila kako su izgledali prvi koraci, da li je bilo nervoze, ali i rešenosti da se nešto konkretno uradi.\n- To je bila izuzetna stvar za njih - prisetila se ona početaka razgovora, navodeći da je i fotografija nakon postizanja prvog Briselskog sporazuma sama po sebi slala jaku poruku.\nEšton, pod čijim je okriljem počeo dijalog Beograda i Prištine 2012. godine, govoreći o prvom Briselskom sporazumu i činjenici da je od tada prošlo šest godina a da on nije primenjen, istakla je značaj toga da dogovori budu primenjeni jer treba da olakšaju život običnih ljudi.\n- To je bio prvi sporazum, nikako nije bila ideja da bude i poslednji - rekla je Ešton na panelu "Održiva rešenja za Zapadni Balkan" u okviru Beogradskog bezbednosnog foruma.\nKako je kazala, ljudima treba govoriti kakva će im biti budućnost, posebno mladima, govoriti im o tome da ovaj region treba da bude mesto gde će želeti da nastave život, koji će se uklopiti u jednu širu, optimističniju sliku.\n- Sami su rekli da su nervozni i to su i bili, i počeli su da pričaju o praktičnim elementima, kako mogu da idu napred da se olakša život ljudima - rekla je ona.\nNormalizacija odnosa, prioritet SAD\nDirektor Kancelarije Stejt departmenta za južnu i centralnu Evropu Dejvid Kostelančik rekao je danas da priznanje Kosova od strane Beograda stoji na evropskom putu Srbije, da SAD znaju da to nije lak proces, ali da Beograd ima podršku Amerike.\nPrema njegovim rečima, normalizacija odnosa strateški je prioritet SAD, jer je to način da se odredi put ka mirnoj i prosperitetnoj budućnosti.\n- SAD će i dalje podržavati nezavisnost i suverenitet Kosova ali jasno smo rekli da put u budućnost nije zamisliv bez pomirenja sa Srbijom - rekao je Kostelančik.\nKada je reč o Beogradu, kaže da je on "agresivan" u nameri da delegitmizuje Kosovo na međunarodnoj sceni, čime se narušava, kako kaže, atmosfera za kompromis.\n- To što su sada iz SAD dva čoveka fokusirana na region znači da imaju snažnu podršku i punu pažnju vlade da se ulože napori da se to pitanje reši jednom zauvek - ističe on.\nBeogradu i Prištini je poručio "nemojte propustiti priliku", ponovivši stav Vašingtona da je obostrano priznanje suština sporazuma između dve strane, koji treba da im omogući da ostave sukobe u prošlosti i da iskoriste potencijle.\nOn je rekao da imenovanje Ričarda Grenela od strane predsednika Trampa i Metjua Palmera od strane državnog sekretara Pompea ukazuju na to koliko je pažnja SAD usmerena na Zapadni Balkan i da region ima partnera u SAD.\nDijalog odmah nakon formiranja vlade\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine, direktorka za jugoistočnu Evropu i Tursku u Ministarstvu spoljnih poslova Nemačke Suzana Šic, navela je da se nada da će dijalog Beograda i Prištine početi čim bude formirana nova vlada u Prištini, i istakla da je održiv dogovor potreban celom regionu.\nŠic je rekla da je bilo potrebno mnogo hrabrosti da se pokrene dijalog i dođe do prvog dogovora, ali da taj proces, očigledno, još nije završen.\n- Potreban je proces u kojem će sve strane u obe zemlje doći do održivog dogovora koji se može implementirati i koji će pokriti sva otvorena pitanja - rekla je Šic.\nOna je istakla da dogovor dve strane mora doprineti stabilnosti u regionu, a da ne sme doneti još nestabilnosti.\nGovoreći o evropskoj perspektivi regiona, Šic je istakla stav Nemačke da EU nije potpuna bez Zapadnog Balkana, i istakla da je ta zemlja ubedjena da naredni koraci na tom putu moraju biti odmah preduzeti.\nPodsetivši da je na Samitu u Solunu 2003. godine, EU dala evropsku perspektivu celom Zapadnom Balkanu, Šic je istakla da smo danas dalje nego tada, ali da još ima prostora.\nOna je istakla i da se nada da će Evropski savet doneti odluku o otvaranju pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom.\n- To će biti važan signal ne samo za njih, nego i za Srbiju, Kosovo, BiH, ali i EU, jer odluke koje smo doneli 2003. godine su bile i u interesu EU, u našem interesu kad je reč o bezbednosti, da ovaj region bude bliži našim demokratskim standardima i vrednostima - rekla je ona.\nGovoreći o Berlinskom procesu, ona je rekla da je 2014. godine, kada je pokrenut, trebalo da poboljša saradnju zemalja Zapadnog Balkana međusobno, ali i sa EU. Pohvalila je inicijativu Srbije, Severne Makedonije i Albanije o uklanjanju barijera, u Srbiji poznatu kao "mali Šengen".


Beogradski festival fudbala na Trgu republike od 26. do 28. novembra 2019. - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Beogradski festival fudbala na Trgu republike od 26. do 28. novembra 2019.\nBeogradski festival fudbala na Trgu republike\nBeogradski festival fudbala na Trgu republike od 26. do 28. novembra 2019.\nNeko drugi 25. novembar 2019. Sport Postavite komentar\nBeogradski festival fudbala i ove nedelje, od 26. do 28. novembra 2019, još jednom će biti održan na Trgu republike.\nU organizaciji Grada Beograda, posetioci će u utorak od 14.00 imati priliku da se druže sa reprezentativkama u fudbalu Violetom Slović, Milicom Kostić, Jovanom Stojanović, Marijom Ilić, Tijanom Janković i Tijanom Filipović.\nGrađani će moći i da uživaju u malom fudbalu, na terenima za stoni „živi“ fudbal i u stonom fudbalu. Takođe, posetioci mogu da se oprobaju u merenju jačine šuta, kao i u drugim aktivnostima u domenu najvažnije sporedne stvari na svetu.\nKao kruna svega je kolektivno gledanje utakmica Crvene zvezde u Ligi šampiona (protiv Bajerna; utorak, 21.00) i Partizana u Ligi Evrope (protiv AZ Alkmara; četvrtak, 18.55) na video-bimu, koji će biti postavljen na Trgu republike.\nBeogradski festival fudbala ima za cilj promociju sporta, zdravih navika kod mladih, kao navijanja u fer-plej atmosferi. (Beoinfo)\nTagovifk crvena zvezda fk partizan fudbal izlasci jesen u beogradu liga evrope liga šampiona sport trg republike za dž\nPrethodni Sunčani Dubai usred zime\nSledeći Pozorišni repertoari – decembar 2019.


Robert Burk i Franko Federiči (Foto Kfor)\nTokom posete komandanti su razgovarali o bezbednosti na Kosovu.\n„Stabilnost i sigurnost zapadnog Balkana važni su za Nato i za mir i stabilnost u Evropi. Zbog toga sam došao ovde da bih stekao bolji osećaj za region. Važno je da uvek tražimo kako da nastavimo da jačamo naše partnerstvo, našu dobro uspostavljenu saradnju kroz kontinuiranu podršku Natoa vojnim reformama i izgradnju sposobnosti i zajedničkim naporima da se osigura mirno i sigurno okruženje za sve, što je preduslov za prosperitet”, poručio je admiral Burk i dodao da:\n“Zajednički rad je nešto što nas sve poboljšava, čini nas boljim, snažnijim i spremnijim za suočavanje sa sve promenljivijim i sve složenijim bezbednosnim izazovima današnjice. Suočavamo se sa istim bezbednosnim izazovima u našem zajedničkom evroatlantskom regionu, a dijalog i saradnja su važni za njihovo efikasno rešavanje”.\nAdmiral Burk je ponovio važnost prisustva Kfora za bezbednost na Kosovu ali i za regionalnu stabilnost.\nOn je takođe izrazio zahvalnost Kforu na podršci lokalnim zajednicama u borbi protiv kovid-19, uključujući donacije i pružanje logističke podrške za isporuku pomoći od Nato saveznika i partnera.\nKomanda savezničkih snaga u Napulju nadgleda četiri angažmana nad zapadnim Balkanom pod vođstvom Natoa: Kosovske snage, sedište Natoa u Sarajevu, Kancelarija za vezu Natoa u Skoplju i Vojna kancelarija za vezu Natoa u Beogradu, zaključuje se u saopštenju Kfora dostavljenom medijima.


Ministrica Đapo sa ambasadorom Fergusonom - Privredna štampa\nFederalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo primila je ambasadora Velike Britanije u Bosni i Hercegovini Edwarda Fergusona.\nMinistrica Đapo izrazila je iznimno zadovoljstvo prijateljskim i dobrim političkim i ekonomskim odnosima, koji postoje između naše dvije prijateljske zemlje.\nTokom sastanka razgovarano je o prioritetima i planovima u oblasti turizma i okoliša u narednom periodu, dosadašnjim rezultatima, kao i o potencijalima za njihov dalji rast i razvoj.\nMinistrica Đapo upoznala je ambasadora Fergusona sa svim zakonima koje je pokrenula iz oblasti okolišta i turizma, kao i o rješenjima koja nude i kakve se promjene mogu očekivati. Govorila je i o planovima vezanim za strategiju zaštite okoliša, kao i strategiju razvoja turizma u Federaciji Bosne i Hercegovine.\nTakođer, značajan dio razgovora posvećen je razmjeni ideja o unapređenju sektora turizma, a ambasador Velike Britanije je naglasio da Bosna i Hercegovina ima ogromne potencijale za razvoj turizma, saopćeno je iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma.\nAmbasada Velike Britanije u BiHFederalno ministarstvo okoliša i turizma\nADRA BiH i Bingo zajedno u realizaciji projekta „Hljeb od tekstila“\nHumanitrana organizacija ADRA BiH je u saradnji sa firmom Bingo pokrenula veliki sortirni centar u Banjaluci u okviru kojeg se…


Treći kanal RTS - Wikipedia\nTreći kanal je bio treći program Televizije Beograd koja je sastavni deo Radio-televizije Srbije. Nastao je 1. jula 1989., a ugašen je 5. maja 2006.\nTreći kanal RTS-a\n(3K, RTS 3)\ndržava = SFRJ, SRJ, SCG\n1. jul 1989.\n1.1 Događaji koji su prethodili nastanku\n1.1.1 OK kanal\n1.2 Treći kanal\n2 Emisije emitovane na Trećem kanalu\n3 Serijski program na Trećem kanalu\nDogađaji koji su prethodili nastankuUredi\nNastanku Trećeg kanala prethodio je niz događaja koji je za posledicu imao pokretanje televizije koja je ostavila neizbrisiv trag u skoro dve decenije svog postojanja.\nPrvobitno je 26. januara 1989. sa početkom Festa emitovan devetodnevni televizijski program Festovizija. Program 24 sata imao je za cilj predstavljanje događanja na Festu koja su se odvijala u Sava centru. Intervjui, gosti, kritike, po tri igrana filma dnevno sa prethodnih festivala, premijerni televizijski filmovi. Urednik ovog programa je bio Nebojša Đukelić. Za vreme trajanja Ju video šoua od 5. do 11. februara 1989 emitovan je program u Domu omladine, urednik ovog programa je bio Radoslav Zelenović. Program 24 sata – se sastojao od izbora dobrih filmovа, satelitskog i video programа. U nedostatku sopstvenog materijala, program je bio pomognut od strane video-klubova koji su ustupili svoje materijale. Emitovan u vreme Ju video šoua bio je obogaćen izdanjima radio emisija Indeks 202 i Ritam srca koje su emitovane uživo. PGP RTB (danas PGP RTS) je ustupila Diznijeve filmove i kasete iz svoje produkcije.\nPotpisivanjem ugovora 23. maja 1989. godine između Radne organizacije TV Beograd, s jedne strane, i Doma omladine i Gradske konferencije Saveza socijalističke omladine Beograda, sa druge strane postignut je dogovor o zajedničkoj realizaciji, emitovanju programa na trećem eksperimentalnom kanalu, u produkciji Doma omladine.\nUgovor su potpisali Nenad Ristić, direktor Televizije Beograd i Branko Gligorić, direktor Doma omladine. Ugovorom je, između ostalog, precizirano i vreme emitovanja programa od 22. maja do 19. juna 1989. godine u periodu od 12.00 do 24.00 sata. Ugovorom je takođe definisano da je osnivač televizije bila Gradska konferencija SSOa, a proizvođač programa Dom omladine. Tehničke usluge pružala je firma Artlajn (originalni naziv Artline) iz Subotice, a linkovske i prenosne veze je omogućila Televizija Beograd.\nKanal je dobio naziv OK kanal (Omladinski kanal), a planiran je kao deo celokupnog projekta proslave Dana mladosti. Glavni urednik kanala je bio Radoman Kanjevac.\nZamišljen je kao alternativan, nekonvencionalan i bio je kanal koji je uzburkao javnost svojim provokativnim sadržajima, pre svega kontakt-emisijama o politici i erotici. Novinar Milorad Vučelić u emisiji Strogo poverljivo vodio je razgovore sa gostima koji su o događajima iz pedesetih i šezdesetih godina imali drugačije stavove od zvaničnih, a Nebojša Glišić, uz prikazivanje inserata iz mekih i tvrdih porno-filmova dovodio je provokativne goste i spontano, drsko i često bezobrazno razgovarao sa gledaocima o erotici" \n18. juna 1989, dan pre isteka ugovora, rad "OK kanala" je privremeno ukinut. Budući da je TVB najavila otvaranje programa na svom Trećem kanalu zvanično 1. septembra, pod pritiskom javnosti, rad "OK kanala" je nastavljen posle nekoliko dana, ali sada isključivo u okviru Televizije Beograd i to iz prostorija Doma pionira u Takovskoj 8, odakle je kasnije preseljen u Sava centar.\nTreći kanal u sastavu Radio-televizije Beograd (kasnije RTS), koji je u početku nosio naziv OK kanala, počinje da emituje program 1. jula 1989. godine.\nTokom devedesetih i početkom dvehiljaditih Treći kanal je prošao kroz više faza: koncept je vizuelno i programski menjan, u određenim razdobljima program je bio i najgledaniji ali i veoma slabo praćen. Programski 3K je obeležen komercijalnim filmovima i serijama (od sredine devedesetih i redovno osvežavanim latino sapunicama), emisijama za decu (S one strane duge), o filmu (Svet filma; različite hronike Festa i drugih filmskih festivala), iz sveta muzike, zabave (Podne, popodne) sporta i sportskih prenosa, umetnosti i mode (Ne samo moda, Ženske priče). Vesti su se na 3K emitovale sporadično - u vreme najvećih kriza, ali i one, kao i njima srodna Vremenska prognoza, su imale karakter Trećeg kanala - uz mlade prezentere, "drugačije" špice i uz minimalnu minutažu; najveći „saveznik“ 3K bio je MTV, koji je neprestano bio prisutan na malim ekranima - to je nešto po čemu Treći kanal, koji je tada bio poznat po pesmama iz osamdesetih godina, pamte, u to vreme, mnogi mladi gledaoci.\nEmitovanjem Divlje Ruže i Kasandre Treći kanal je prvi popularizovao latinoameričke telenovele.\nEmitovanjem emisije ZAM Treći kanal je imao veliki udeo u popularizaciji turbo-folk muzike ranih devedesetih godina 20. veka. Emitovanjem američke NFL lige u značajnoj meri je popularizovan američki fudbal u Srbiji ranih dvehiljaditih godina.\nU oktobru 2003. godine Treći kanal i Radio 101 su istupili iz sistema RTS zbog najavljivane i planirane prodaje. Kako do prodaje nije došlo, 9. oktobra 2004. Treći kanal i Radio 101 su vraćeni u sastav RTS.\nKako, nakon donošena novog Zakona o radio difuziji RTS nije mogla da ima tri kanala, pored pokušaja da se Treći kanal proda i insitiranja glavnog i odgovornog urednika Igora Miklje na tome, na kraju je ipak morao da bude ugašen. Emitovanje programa prekinuto je 5. maja 2006. 17. septembra 2006. godine, Treći kanal je bio zamenjen televizijom Avala, koja je na konkursu Republičke radiodifuzne agencije za nacionalnu frekvenciju dobila dozvolu za emitovanje programa na toj frekvenciji.\nEmisije emitovane na Trećem kanaluUredi\nNeke od najpoznatijih emisija emitovanih na ovom kanalu su:\nNe samo moda\nKao sav normalan svet - autorke Tanje Peternek (emisija se sada emituje na RTS 1)\nSkrivena kamera - u produkciji 3K\nZAM (Zabava miliona) - preteča današnje Grand produkcije\nKaži ako smeš\nLokica na 3K\nTajm kod (Time code)\nGastronomski dnevnik V. Kostića - emisija je kasnije preseljena na RTS 1\nSerijski program na Trećem kanaluUredi\nDosije iks (prva sezona)\nReferenca za istorijat: RHU Jelah: Treći kanal TVB (na osnovu teksta Redakcije za istorijografiju RTB)[mrtav link]\n↑ Vreme: Obračun kod OK kanala, Radoman Kanjevac\n↑ Radio TV revija, jun 1989.\n↑ RTS - Pola veka TVB (odeljak)\n↑ Dokument: Hronologija Televizije Beograd\n↑ Blic: TV 3K iseljava, „Avala“ useljava


Ovako izgleda srpski turistički centar u doba korone: Zlatibor sablasno prazan - OGLASNA TABLA - INFO\n22 марта, 2020 0843\nEpidemija korona virusa ispraznila je i najveće srpske turističke centre. Uvek puna planina Zlatibor, sada je gotovo prazna , a preko Kraljevog trga užurbano prođe tek poneki meštanin, mlađi do 65 godina. Međutim, gosti ipak dolaze iako se ne kreću jer većina njih spas traži upravo na ovoj planini.\n“Veliki broj ljudi koji ovde ima svoje kuće i vikendice već je došlo na Zlatibor, a očekuje se još veći priliv kad epidemija uzme maha. Zbog toga će rad svih naših javnih službi biti pojačan, kako bi mogli da ispratimo i iskontrolišemo sva kretanja, a sve u cilju maksimalne sigurnosti naših građana, ali i onih koji dolaze da potraže spas na planini”, izjavio je za RINU, predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović.\nSkoro svi hotelijeri su na varata svojih objekata stavili katanac, a ogroman broj gostiju iz zemlje i inostranstva je otkazalo svoju posetu, zbog čega privatnici već trpe velike finansijke gubitke.\n“Trudićemo se da im kao loklana samouprava maksimalno izađemo u susret, jer će se posledice ovog vanrednog stanja tek osećati u budućnosti”, kaže Stamatović.\n“Nema turista u tolikom broju kao inače, ali od kako je proglašeno vanredno stanje evidentan je porast broja ljudi koji dolaze iz Beograda, ali ima i porodica sa malom decom. Verovatno smatraju da je ovde sada bezbednije nego u velikim gradovima. Ovde je čistiji vazduh i manja mogućnost da se virus proširi, a očekujemo od njih da se ponašaju odgovorno prvo prema sebi, a onda prema nama”, kaže Ana Sapun sa Zlatibora.\nU Danskoj sredstvo za dezinfekciju 5,5 evra, cena za dva komada – 134 evra


Srbija-Turska-BiH: Temeljac za prvih „18 kilometara mira“\n18:38 Sremska Rača, 08/10/2019\n„Mi smo danas svi zajedno svedoci jednom istorijskom trenutku među našim zemljama i veoma sam ponosan zbog toga što se danas okončava 12 važnih projekata“, rekao je Erdogan obraćajući se okupljenim građanima u Sremskoj Rači.\nErdogan je naveo da ima velika očekivanja od turske kompanije Tašjapi, koja radi na izgradnji puta, da će projekat završiti u što kraćem roku i na najbolji način. „Turska će nastaviti da uvećava svoje investicije širom Srbije“, poručio je Erdogan.\nDžaferović se zahvalio predsedniku Turske što je prepoznao da može da pomogne ovaj region. „Turska igra vrlo značajnu, stabilizirajuću ulogu u regionu, pomaže svima koliko može da se ljudi poveže, da normalno žive“, rekao je Džaferović.\n„Ovo je auto-put i komunikacija, ali je pored toga i simbol naših budućih boljih odnosa“, rekao je Komšić i dodao da se nada da će sledeće godine ista takva ceremonija biti održana i sa druge strane reke.


Podrška Putina i Rusije - BIGportal.ba\n2 Decembra, 2021 2 Decembra, 2021 071\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je za RTRS, nakon sastanka sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom u Moskvi, da je zadovoljan razgovorom, te da su razgovarali o situaciji u Republici Srpskoj i BiH i zajedničkim ekonomskim projektima.\nDodik je istakao da je Putin upoznat sa detaljima, te da ga je interesovalo sve ono što je aktuelno – od mogućeg razvoja političke situacije, rada i ponašanja međunarodnih aktera, do statusa Republike Srpske i ustavnih rješenja.\nNajviše vremena razgovarali su o razvoju političke situacije u BiH. I ono što je najvažnije, naglasio je Dodik, jeste podrška Putina i Rusije.\nDodik je rekao da je veoma ponosan na činjenicu da Republika Srpska u svijetu ima tako moćnu i veliku adresu kao što je Rusija na kojoj se čuju problemi Srpske.\nIstakao je da je impresivno da jedna mala Republika Srpska plijeni pažnju i samog predsjednika Putina i te velike drage zemlje.\nPutin je, kako je rekao Dodik, objektivan, nije ohrabrivao da se učini nešto što bi bilo loše prema drugome, već želi da podrži sve napore za miran i demokratski razvoj.\nDodao je da se u Rusiji traži način da se pomogne, a ne da se nametne, što on cijeni.\nPutin je dao podršku međunarodnom pravu, poštovanju Dejtonskog sporazuma, održavanju mira i potrebi što većeg angažmana za razgovor sa različitim partnerima. Јednako tako, pružio je podršku i činjenici da je BiH sastavljena od dva entiteta i tri naroda i da samo entiteti i narodi mogu da dovedu do određenih promjena i da bi, sve što bi bilo nametnuto, imalo loš prolaz u budućnosti – rekao je Dodik.\nDodik je rekao da sa Putinom nije razgovarao o mogućim sankcijama protiv njega. Bitnija tema, je, prema njegovim riječima, bila predstojeća posebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske o vraćanju nadležnosti.\nPutina je interesovalo da li mi po Ustavu i Dejtonskom sporazumu imamo pravo na oružane snage, indirektne poreze i pravosuđe. Rekao sam mu da je to funkcionisalo i da su to međunarodni zapadni partneri ukinuli. Njemu je najvažnije bilo da se zna da li je to u skladu sa Ustavom ili nije – naglasio je Dodik.\nOn je naveo da je Putin izrazio interesovanje i u vezi imovine entiteta, te pitao kako je moguće da neko uzme imovinu tek tako.\nRekao sam mu da se Republici Srpskoj želi nametnuti da uđe u Parlament BiH i tako donese zakon u kome bi dala Bosni i Hercegovini imovinu kojom mi već raspolažemo 20 i nešto godina i koja je definisana Dejtonskim sporazumom. Sve ono što pripada entitetima je njihovo. Putin je rekao da to razumije – istakao je Dodik i dodao da Republika Srpska brani svoju imovinuu i da će Rusija dati podršku tom pitanju.\nDodik je od Putina dobio obećanje da će cijena gasa za Republiku Srpsku ostati ista.\nDrago mi je da sam dobio podršku od Putina da će za nas ista cijena gasa ostati. Podržaće se izgradnja gasovoda koji planiramo sutra da dogovorimo sa direktorom Gasproma u Sankt Peterburgu – rekao je Dodik.\nOn je istakao da je Gasprom zainteresovan za saradnju sa Srpskom, te da je ranije dogovorena gradnja gasovoda i dvije gasne elektrane u Republici Srpskoj.\nЈa to sada želim ojačati i postaviti na temelje. Da Srbija gradi dovodni gasovod do Republike Srpske i da mi nastavimo dalje od Drine do Banjaluke i Novog Grada – naveo je Dodik.\nDodik je najavio da postoji velika šansa da gradnja gasovoda počne već naredne godine.


Garderoba - Blic Online\nDevojci zabranili kupovinu u marketu jer "nije imala dovoljno odeće na sebi": "Niko mi ništa odvratnije nije skoro rekao"\nVećina marketa na ulaznim vratima ima istaknuta obaveštenja o tome šta nije dozvoljeno ili poželjno uneti u objekat, kao i u kakvoj garderobi nam neće biti omogućena kupovina. Ipak, radnici jednog poznatog londonskog trgovinskog lanca odlučili su da sami kontrolišu ko i kakav ulazi u prodavnicu, i devojku po imenu Džaja Frn (22) izbacili napolje, jer "nije nosila dovoljno odeće".\nMILICA DABOVIĆ POKRENULA NOVI BIZNIS Prodavala polovnu garderobu, a evo šta sad radi: "Komad je 4.000 dinara"\nKošarkašica Milica Dabović započela je novi biznis. Naime, ona je pokrenula svoju liniju garderobe i sav zarađen novac uložila u to.\nMilica Dabović već neko vreme rasprodaje svoje nošene stvari, kako bi, što je navela u nekoliko navrata, kao samohrana majka mogla da izdržava sina. Međutim, nedavno su joj hakovali stari profil, pa je ona odlučila da ne prestane sa prodajom, već je nastavila da se bori svim silama za opstanak i egzistenciju, te se javno zahvalila svima koji kupuju stvari od nje.\nKako se obući za vruće dane?\nLeto je stiglo, ali svakodnevne aktivnosti se i dalje nastavljaju, trening, posao, šetnja, odlazak na odmor, itd i za sve to je potrebna dobra priprema da bi se naš outfit prilagodio visokim temperaturama.\nČetvoročlana porodica procenjuje se tako samo za jednu godinu u plakare strpa oko 50 kilograma razne garderobe. Ukupno se u našoj zemlji za 12 meseci proda čak 80.000 tona "krpica", a od toga najviše trošimo na čarape i veš! Rezultati ove analize pokazuju da je životni vek para pantalona, farmerki, trenerke i majice, za trećinu ispitanika - do 12 meseci.\nPrva zemlja na svetu koja će ZABRANITI kupovinu i prodaju KRZNA?\nIzrael namerava da zabrani kupovinu i prodaju životinjskog krzna, osim u posebno odobrenim slučajevima.