Tanjug 24. septembra 2021. 11:44\nBEOGRAD – Sednica Radne grupe za kulturu i turizam održana je danas u Maloj Sali Narodne skupštine u okviru Međuvladinog rusko-srpskog odbora za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju.\nPotpredsednica Vlade i ministarka kulture Maja Gojković najavila je da će na sednici biti razmotrena mnoga značajna pitanja, poput razvoja međuregionalne saradnje u oblasti kulture i turizma, saradnje u oblasti kinematografije i scenskih umetnosti, a koja imaju ima ulogu u daljem razvoju saradnje u suočavanju sa globalnim izazovima u oblasti kulture i turizma.\nOva sednica se održava kao deo ukupnih aktivnosti „Dana duhovne kulture Rusije u Srbiji“ koje zajedno realizujemo, a koji predstavljaju osnovu za našu dalju saradnju u oblasti kulture i jedan su od najboljih odgovora na izazove savremenog doba sa kojima se suočavamo, istakla je Gojković.\nPrema njenim rečima, ovo je “prirodan ishod istorijske bliskosti i uzajamne podrške dve zemlje i dva naroda, kao i razvijene političke, ekonomske i kulturne saradnje na strateškom planu“.\n„Našim dubokim vezama, stalnim i principijelnim uzajamnim podrškama pri prioritetima na bilateralnom, međunarodnom planu najbolje svedoči obeležavanje zajedničkih, značajnih istorijskih događaja kojima su naši viševekovni odnosi izuzetno bogati“, navela je Gojković.\nKako ona ističe, zaštita nasleđa u tome ima ključnu ulogu, posebno imajući u vidu izazove sa kojima se danas suočavamo.\n“U tom svetlu želim da izrazim posebno zadovoljstvo povodom predstojeće predaje Miroslavljevog jevanđelja, čime će ovaj spomenik kulturne baštine sa liste Uneska biti ponovo celovit“, rekla je ministarka kulture.\n„Mi dobro razumemo i značaj negovanja istorijskog pamćenja za budućnost i nastavićemo da to činimo izložbama, naukom, razgovorima, kao što je to slučaj u brojnim institucijama širom Beograda – od proučavanja Dostojevskog do nastupa mladih muzičara…Naša saradnja, osnovana prošlošću, okrenuta je budućnosti“, ističe Gojković.\nDodaje da tim povodom posebno pozdravlja i današnje potpisivanje Memoranduma o saradnji Jugoslovenskog dramskog pozorišta i Aleksandrinskog teatra iz Sankt Peterburga.\n“Tako dodatno produbljujemo i konkretizujemo aktiviranje našeg sporazuma na državnom, regionalnom i lokalnom nivou. Uverena sam da će ovi rezultati biti jasno vidljivi i na multilateralnom planu na primerima naše saradnje u mnogim međunarodnim organizacijama, poput Saveta Evrope, Uneska ili Foruma slovenskih kultura“, kaže potpredsednica Vlade.\nU Centralnom holu Narodne skupštine upriličeno je potpisivanje Memoranduma o saradnji Jugoslovenskog dramskog pozorišta i Aleksandrinskog teatra iz Sankt Peterburga, koji su potpisali upravnici ovih institucija Tamara Vučković Manojlović i Sergej Vitaljević Jemeljanov.\nZamenica ministra kulture Ruske federacije Olga Sergejevna Jarilova istakla je da o značaju ovog događaja govori prisustvo predstavnika svih sfera kultura i upravnika najvećih kulturnih institucija poput Državnog istorijskog muzeja i Nacionalna biblioteka „Lenjin“, kao i ministri kultura različitih regiona, kao i da međuregionalna saradnja predstavlja važan osnov naše ukupne i dugoročne saradnje u oblasti kulture.


Sušičani odlaze na derbi u Kosovsku Mitrovicu | Kragujevački sport\nSušičani odlaze na derbi u Kosovsku Mitrovicu\n12. aprila 2019. | Kategorija: Fudbal\nSva tri kragujevačka zonaša i u 23. kolu Šumadijsko – raške zone pokušaće da dođu do bodova u gostima. Najteži ispit imaće lider na tabeli Sušica, koja sutra (15,30) odlazi na noge petoplasiranoj Trepči, a u nedelju, u isto vreme, Šumadija 1903 se sastaje sa Novim Pazarom 1928, a Vodojaža sa Realom u Podunavcima.\nPosle ubedljive, trinaeste po redu pobede u prethodnom kolu u Grošnici protiv Goča iz Vrnjačke Banje (4:1), fudbaleri jedine neporažene ekipe u dosadašnjem toku prvenstva Sušice, koja ubedljivo vodi na tabeli sa sedam bodova prednosti u odnosu na drugoplaasiranu Slogu iz Kraljeva, imaju najteži susret u ovoj sezoni. Gostuju u Kosovskoj Mitrovici, gde se sastaju sa Trepčom koja igra u sve boljoj formi. To je ova ekipa potvrdila i u prošlom kolu, kada je pobedila Vodojažu u Grošnici sa 4:3.\nTrepča je loše počela ovu sezonu, ali je u međuvremenu pojačana i prvu pobedu zabeležila je tek u šestom kolu protiv drugoplasirane kraljevačke Sloge, koja je sada najveći konkurent Sušici za prvo mesto. Tako su predstavnici Kosova u Šumadijsko-raškoj zoni od poslednjeg mesta stigli do pete pozicije na tabeli i ozbiljno konkurišu, ako ne za prvo mesto koje vodi direktno u viši rang, onda za drugu poziciju i baraž za povratak u Srpsku ligu.\nFudbaleri Sušice su u prvom susretu sa Trepčom u ovoj sezoni, na „veštaku“ pomoćnog terena stadiona „Čika Dača“, u petom kolu, 22. septembra, pobedili sa 3:0, golovima Dakića, Vladimira Božovića i Kukića. Tek posle ovog poraza Trepča je krenula da osvaja bodove i jesenju polusezonu završila je u sredini tabele. Mitrovčani, osim tri kiksa kod kuće u prva četiri kola, nisu nisu više osetili gorčinu poraza pred svojim navijačima, koji će ih bodriti i u duelu sa Sušicom.\nKragujevački zonaš, koji „vozi“ sigurno i bez poraza, sa najefikasnijim napadom i 45 postignutih, a odbranom sa svega 15 primljenih golova, napravio je najprijatnije iznenađenje u ovoj sezoni. Od ekipe koja se u prethodnoj sezoni kroz baraž borila za opstanak u zoni, uz određena pojačanja u igračkom kadru i upravi kluba, postala je najozbiljniji kandidat za plasman u viši rang. To sutra Sušičani moraju da potvrde i u duelu sa Trepčom, u koji ulaze sa pobedničkim ambicijama, kao i u sve prethodne. U klubu ističu da ih očekuje težak susret i da će uložiti svo svoje znanje i iskusto da ostanu neporaženi, a ako se ukaže prilika, pokušaće da se vrate i sa celim plenom.\nNišta lakši posao neće imati u nedelju ni Vodojaža, koja u ovoj polusezoni igra slabije nego jesenas zbog odlaska nekih igrača, u duelu sa Realom u Podunavcima, sa kojim je u prvom susretu u Grošnici podelila bodove, rezultatom 1:1. Domaćin ima isti broj bodova kao i Trepča (25), odnosno bod više od Vodojaže, koja zauzima trenutno sedmo mesto na tabeli. Izabranici trenera Dragoslava Ristovića ne bi smeli da izgube ovaj susret, jer bi u suprotnom došli u situaciju da se presele u donji deo tabele i bore za opstanak u zoni.\nZonaš sa Bubnja, posle pobede u susretu sa Banom i sa 26 bodova na četvrtom mestu, uzimajući u obzir plasman na tabeli, u nedelju ima lakši posao u Novom Pazaru. Sastaje se sa ekipom koja je u opasnoj zoni na 13. mestu i sa svega 16 osvojenih bodova. Dva poslednja susreta je izgubila, ali od najjačih protivnika kraljevačke Sloge i Sušice iz samog vrha tabele.\nPodmlađeni tim trenera Željka Vasića, u kojem igraju i kadeti, stiče sve više iskustva i neće biti iznenađenje ako se vrati iz Novog Pazara neporažen.\nSusreti Real – Vodojaža i Novi Pazar 1928 – Šumadija 1903 igraju se u nedelju sa početkom u 15,30 časova.\nSušičani ne znaju za poraz\nDerbi začelja u Topoli\nDerbi gradskih prvoligaša u Korićanima\nDerbi u Ilićevu pripao domaćinu\nSušičani slavili u derbiju gradskih zonaša (FOTO)


Do 2015. Amerika vjerovatno postaje najveći proizvodjač nafte u svijetu\nMedjunarodna Agencija za Energiju (IAE) je saopćila da će do 2015. godine Sjedinjene Države prevazići Saudijsku Arabiju i Rusiju kao najveće svjetske proizvodjače nafte , te da su na putu da za otprilike 20 godina budu same sebi dovoljne kada je u pitanju snabdijevanje energijom.\nAgencija je danas kazala da će u slijedećih 10 godina nedavni uspjesi Amerike i Kanade u vadjenju nafte, kao i oceanska proizvodnja nafte u Brazilu, smanjiti ulogu Organizacije zemalja izvoznica nafte - kojima dominiraju srednjeistočne zemlje - kao najprominentnijeg izvoznika nafte u svijetu.\nMedjutim, Agencija, inače sa sjedištem u Parizu, takodjer kaže da će pozicija Sjedinjenih Država kao najvećeg naftnog proizvodjača u svijetu, biti okončana do sredine 2020-tih, kako se resursi budu smanjivali, pogotovo na naftnim poljima u Sjevernoj Dakoti i Teksasu. Agencija zaključuje da će tada ponovno zemlje Srednjeg istoka obezbjedjivati najveći dio povećanih potreba svijeta za naftom i naftnim derivatima.\nU svom godišnjem izvještaju o budućnosti energije , IEA kaže da se Sjedinjene države kreću stabilnim tempom ka tome da udovolje svim svojim potrebama za energijom iz vlastitih izvora , što je inače dugogodišnji cilj američkih lidera.\nŠto se tiče ostatka svijeta, Agencija kaže da će povećane potrebe za energijom biti prouzročene jačanjem ekonomija u razvoju, a da će Kina do 2030. godine prevazići Sjedinjene Države kao najveći svjetski potrošač energije. U izvještaju stoji da će do tada Kina, Indija i zemlje Srednjeg Istoka biti glavni pokretači globalnih potreba za energijom , i povećati te potrebe za jednu trećinu u odnosu na trenutne zahtjeve.\nMedjutim, IEA takodjer kaže da sigurnost energetskih zaliha umnogome ovisi i o cijenama nafte, čiji barel u prosjeku košta više od 110 dolara, od 2011. naovamo.\nIzvršni direktor Agencije Maria van der Hoeven je izjavila da je održavanje tako visoke cijene barela nafte bez presedana. Agencija predvidja da će cijena nafte rasti, i do 2035. odine iznositi 128 dolara po barelu.\nIEA kaže da , dok su cijene nafte relativno uniformne u cijelom svijetu, cijene prirodnog plina variraju. Tako potrošači plina u Americi plaćaju mnogo manje cijene nego potrošači u Evropi i Japanu, gdje se prirodni plin uvozi.


Obrti u stilu tv-sapunice - Predsednička trka u Americi - Nedeljnik Vreme\nAko je nešto izvesno posle glasanja 5. februara, onda je to da će ovo biti najskuplji izbori u istoriji Amerike, u kojima bi konačan ceh mogao da vredi i milijardu dolara\nPREDIZBORNA GROZNICA: Pristalice Baraka Obame,…\nPolitičkim "životinjama" širom sveta predsednički izbori u Americi pružaju isto ono zadovoljstvo koje iz latinoameričkih sapunica izvlače očajne domaćice. I ovaj je predizborni serijal, poput mnogih meksičkih TV novela, maratonski. I obrti su slični, naročito u pogledu povratka otpisanih. Ako ste letos stali tamo gde je senator iz Arizone Džon Mekejn bio na korak da se ispiše iz trke zbog nedostatka novca, onda se svakako pitate koliko ste epizoda propustili kada se on danas nameće kao favorit za osvajanje republikanske nominacije.\nI ovde se, kao i u sapunicama, bije bitka između outsajdera i favorita, između onih koji su, poput bivšeg guvernera Arkanzasa Majka Hakabija, odrasli na zemljanom patosu i onih koji su se, poput bivšeg guvernera Masačusetsa Mita Romnija, rodili sa srebrnom kašičicom u ustima.\nTokom kampanje smo čak mogli da se uverimo u nezaobilazan kliše iz svake sapunice: da i bogati plaču. Senatorka Klinton suzu je pustila pred glasanje u državi Nju Hempšir, dok je i Baraku Obami zastala knedla u grlu dok je Karolina Kenedi, ćerka neprežaljenog predsednika, svetu objašnjavala zašto je senator iz Ilinoisa podseća na njenog oca. Ne manjka, dakle, ni upliva moćnih dinastija, ali ni istinskih filmskih i TV zvezda. I konačno, kao što već biva u telenovelama, i nakon preterano čestih i grotesknih obrta, gledalac se i posle stote epizode opet našao na početku: Hilari Klinton, koja je zbog upliva u kampanji muža i bivšeg predsednika Bila u međuvremenu stekla nadimak "Bilari", i dalje je favorit, kao i nakon početka kampanje pre više od godinu dana. Tu se, ujedno, završava svaka sličnost sa podelom uloga koja je važila početkom prošle godine.\nPRESTROJAVANJE: U gromoglasnu kampanju za osvajanje nominacija demokrate su ušle sa jasnim favoritom, što se odavno nije dogodilo. Senatorka Klinton, što zbog prikupljenog novca, što zbog jakih političkih veza, među suparnicima iz svojih redova na samom startu takoreći nije ni imala dostojnog takmaca. Ako je od nekoga i zazirala, to je pre bio bivši senator iz Severne Karoline Džon Edvards, koji se ispisao iz trke, a ne Barak Obama koji joj danas parira i po novcu i po broju simpatizera.\n…i Džon Mekejn i Mit Romni\nAmerika, takođe, ne pamti predsedničku kampanju u koju su demokrate ušle sa toliko više novca od svojih republikanskih rivala kao što je to bio slučaj sa ovim predsedničkim izborima. Za to je donekle zaslužna istorijska okolnost da prvi put nakon osam decenija među kandidatima nema aktuelnog predsednika niti potpredsednika. Ova okolnost širom je otvorila vrata Bele kuće pa se u trku do najpoznatijeg ružičnjaka u SAD uključila vrlo raznolika republikanska družina u kojoj je bilo nemoguće prepoznati izrazitog favorita. Takođe, republikanski kandidati trčali su povijeni pod ogromnim teretom Bušovog nasleđa. Predsednik Buš je na početku predsedničke kampanje uživao podršku od jedva 30 odsto građana, što je demokratama, a među njima prevashodno senatorki Klinton, davalo veliko početno preimućstvo. Istrajna podrška senatora Mekejna Bušovim ratnim naporima u Iraku umalo ga nije koštala takmičarskog rednog broja prošlog leta, kada su iz Iraka i Avganistana svakog dana stizale tragične vesti, a voditelji udarnog pregleda vesti američkog javnog servisa odjavljivali emisiju uz slike i imena američkih palih boraca, među njima najviše onih koji nisu dočekali ni trideseti rođendan. Nijedan od republikanskih kandidata nije se jasno uklapao u grandioznu viziju lidera po meri "velike stare partije". Svaki od njih je sa stanovišta republikanskog "mejnstrima" bio atipičan, a nijedan ni najmanje nalik moćnoj Reganovoj figuri koga republikanski moćnici i njima naklonjeni analitičari danas prave od blata. Jedan se ženio tri puta, drugi je egzotične vere, treći osim verskih kao i da nema drugih ubeđenja, četvrti je u Senatu previše puta pružao ruku ka demokratama, a zamera mu se i to što je "naseo na baljezgarije Ala Gora" o opasnostima koje prete od klimatskih promena. Zbunjeni pred tako živopisnom galerijom likova, moćni i uticajni republikanski patriciji nisu se usudili da velikodušno odreše kesu u korist jednog kandidata.\nGodinu dana kasnije, uoči "super utorka" (5. februar), kada glasa 24 od 50 američkih država, ili polovina birača (kad ovaj broj "Vremena" već bude bio u štampi), republikanski kandidati imaju izrazitog favorita, dok se neizvesnost preselila u demokratski tabor. Hilari Klinton, čija je pozicija bila toliko lagodna da se verovalo da će dobar deo trke posmatrati sa zadnjeg sedišta, danas se bori da očuva minimalnu prednost nad Obamom. Suočen sa moćnom mašinerijom marke "Bilari", Obama je svoju mrežu bacio veoma široko i ubrzo dokazao da je dorastao svakom izazovu, finansijskom ili političkom, koji je pred njim postavljala senatorka Klinton. Socijalne i etničke grupe, na čiju je podršku Hilari čvrsto računala, okreću se ka Obami. Do pre samo nekoliko nedelja senatorka Klinton čvrsto je verovala da će "super utorak" bespogovorno rešiti stvar u njenu korist i otvoriti joj širok put ka nominaciji. Danas je utakmica toliko napeta da istraživanja pokazuju dramatične fluktuacije. Pre samo dve nedelje istraživanja su pokazivala da senatorka Klinton, gledano na nacionalnom nivou, ima preimućstvo od 20 procentnih poena nad Obamom, koji je u rekordnom roku istopio ovu prednost. U trenucima kada je ovaj tekst začet, senatorka je imala prednost u Kaliforniji, državi u kojoj je pobeda najslađa, jer donosi najviše kandidata na završnoj konvenciji na kojoj se odlučuje o nominacijama. Dok je tekst stigao do štamparije, Obama je, prema anketama, poveo u najmnogoljudnijoj američkoj državi, osvajajući simpatije i brojne hispanske populacije čija je ljubimica donedavno bila Hilari. No, anketari su se tokom ove kampanje više puta opekli o sopstvene prognoze, što pokazuje svu napetost borbe. Istovremeno, Barak Obama je samo tokom januara prikupio 32 miliona dolara, ili više od milion dnevno. Obama je za oglašavanje u državama koje su glasale u utorak već potrošio više od 11 miliona dolara, i to za manje od tri nedelje. Hilari je potrošila preko osam miliona dolara, ali će račun na kraju biti znatno veći. Oboje su u završnici trošili više od milion dolara dnevno za medijske oglase, prevashodno televizijske, kojima su zasuli države u kojima se glasalo, prema proceni Ivana Trejsija iz Centra za analizu medijske kampanje.\nBOJA NOVCA: Poređenja radi, u Ajovi su u iste svrhe svi kandidati ukupno potrošili 43 miliona dolara i desetak dolara manje u Nju Hempširu, procena je jedne medijske analitičke grupe pri Univerzitetu u Medisonu, Viskonsin. Ovoliki protok novca i maratonska borba na raštrkanim i udaljenim frontovima zahtevaju domišljatost u kampanji i brižljiv odabir delotvorne strategije. Ako je nešto izvesno posle glasanja 5. februara, onda je to da će ovo biti najskuplji izbori u istoriji Amerike, u kojima bi konačan ceh mogao da vredi i milijardu dolara.\nIzvesno je i da senator Mekejn 5. februara neće osigurati republikansku nominaciju, o kojoj će se odlučivati početkom septembra u glavnom gradu Minesote, ali će sigurno obezbediti dovoljno veliku prednost nad glavnim rivalom Mitom Romnijem. "Matematički je nemoguće da osvojimo nominaciju pre marta, ali naš voz niko neće moći da zaustavi ukoliko budemo dobro prošli", kaže aktivista iz Mekejnovog izbornog štaba.\nMatematika koju je aktivista pomenuo odnosi se na složeni sistem glasanja, koji se ne razlikuje samo od države do države već i od partije do partije. Broj osvojenih glasova na preliminarnim izborima se uz prilično zamršena pravila pretvara u delegate koji na završnim konvencijama glasanjem donose konačnu odluku o nominaciji. Zato je ova etapa utakmice borba za delegate, kojih će na završnoj demokratskoj konvenciji u avgustu u Koloradu ukupno biti 4049.\nU republikanskim redovima teren je prilično raščišćen. Uz otvorenu podršku guvernera Švarcenegera (čija je supruga Marija Šrajver, nećakinja pokojnog predsednika Kenedija, podržala Obamu) i bivšeg gradonačelnika Rudija Đulijanija (koji se ispisao iz trke), Mekejn može sebi da dopusti da dođe do daha. To, međutim, nipošto nije slučaj sa demokratama koje će se boriti do poslednjeg delegata. Samo iz Kalifornije u Denver će na demokratsku konvenciju otputovati više od 400 delegata. Demokratski kandidat koji bude osvojio glasove 2025 delagata imaće u rukama zvaničnu nominaciju Demokratske stranke, dok će republikanac morati da osvoji najmanje 1191 glas. Na završnoj konvenciji kod demokrata rezervisano mesto ima i grupa od oko 800 "superdelegata", koju između ostalih čine uticajni članovi Kongresa, bivši predsednici Karter i Klinton, te bivši potpredsednici Al Gor i Volter Mondejl. U ovako napetoj trci, njihova privrženost može biti presudna. Bivša prva dama doskora je uživala podršku većine među superdelegatima, ali je senator Obama i tu počeo da je sustiže. Zato je za demokrate glasanje u utorak tek jedna od etapa u ovoj "trodimenzionalnoj šahovskoj partiji", kako je rekla jedna Hilarina saradnica. Nastavak kampanje obećava još mnogo obrta, na radost političkih životinja. "Ukoliko vas ovi predsednički izbori ostavljaju ravnodušnim", zapisao je nedavno jedan američki komentator, "onda vas ne interesuje politika." Ali, ukoliko je tako, pitamo se, zašto ste onda pročitali ovaj tekst?


RUSIJA: Američki protiv raketni sistem sada može da gađa samo vrapce | Vesti Dana\nZamenik ministra odbrane Rusije Aleksandar Fomin izjavio je u petak za televizijski kanal „Rusija 24“ da SAD planiraju da postave ukupno 400 raketa globalnog sistema PRO u blizini ruske granice.\nIzvor je naveo da je sada besmisleno pokrivati položaje i razne vojne grupacije ovim raketama, jer „one sada mogu da gađaju jedino vrapce“.\nPrema njegovim rečima, od ruskog kompleksa „Kindžal“ s brzinom od 10 mahova nema zaštite ili protivoružja. Sve oblasti u kojima je smešten PRO, vojno-mornaričke grupacije i bataljoni sada predstavljaju samo dobre ciljeve.\n„Protiv najnovijih sistema koje je stvorila Rusija ove američke protivrakete izgledaju kao praćke protiv aviona. Čitava američka propaganda o stvaranju protivraketnog štita, za koji je Vašington izvukao od članica Alijanse ogromnu sumu, predstavlja praznu priču. Sistem PRO je kao kišobran pun rupa“, rekao je izvor.\nOn je naglasio da je vreme da zapadni partneri Rusije shvate novu realnost. Ruski „kindžali“ su već u armiji, a supersonični strateški kompleks „Avangard“ pušten je u serijsku proizvodnju.\nIzvor je naveo da je Rusija mnogo puta pozivala zapadne partnere da razgovaraju o jačanju svetske bezbednosti i globalne stabilnosti.\n„Govorili smo da to što Vašington stvara globalni sistem PRO ne vodi ničemu. I ne samo to, još 2007. godine specijalno za njih su curile informacije o izgradnji strateškog raketnog kompleksa ’Sarmat‘. Ništa nismo govorili o radovima na krstarećoj raketi s nuklearnim uređajem i preduzimali mere za čuvanje tajne, ali su sva neophodna ispitivanja ovog oružja izvedena u punom obimu“, rekao je izvor.\nPrema njegovim rečima, rezultati ispitivanja su stoprocentna osnova za tvrdnju da je projekat ispunjen.\n„Niko osim Rusije nema supersonično oružje. Što se tiče vike sa Zapada o tome da Rusija, navodno, narušava Sporazum o raketama srednjeg i malog dometa, sve je to iz očaja“, rekao je on.\nIzvor je precizirao da Rusija ne vidi nikakav smisao u narušavanju Sporazuma o raketama srednjeg i malog dometa, jer novo oružje ne podleže pod dejstvo ovog dokumenta.\nTreba shvatiti, naveo je izvor, da Rusija ima najnoviji okeanski višenamenski sistem s autonomnim podvodnim uređajima, najnoviji kompleks „Avangard“, „Kindžal“ i druge najsavremenije sisteme naoružanja o kojima je govorio ruski predsednik Vladimir Putin.\n„Visokoprecizno oružje nove generacije je već na borbenom dežurstvu“, naveo je izvor.\nOn je dodao da Moskva i Vašington treba da sednu za pregovarački sto i da se dogovaraju o sveobuhvatnoj bezbednosti, a ne da zveckaju oružjem i da narušavaju paritet, kako su SAD i NATO pokušavali niz godina.\nPrema njegovim rečima, najbolje je o tome govorio sam Putin: „Niste hteli da nas poslušate tada? Poslušajte sada“.\nPutin je tokom obraćanja Federalnom saboru predstavio najnovije vrste ruskog naoružanja koje nemaju pandane u svetu. To su raketni kompleks „Sarmat“, podvodni dronovi, krstareća raketa s nuklearnim energetskim uređajem, avijacioni raketni kompleks „Kindžal“, lasersko i supersonično oružje.


Ruma Archives - Page 102 of 102 - RTV Centar Srem\nRuma među najboljima u izdavanju elektronskih dozvola\nDruštvoRuma 07/18/2016 0\nMeđu najboljima u zemlji prilikom rešavanja elektronskih prijava Potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof. dr Zorana Mihajlović je u Opštinskoj upravi Opštine Ruma uručila priznanje za ostvarene rezultate u oblasti izdavanja elektronskih akata za građenje, u nedelju, 17. jula, na ceremoniji u Beogradu. Priznanje je u... Read more\nRuma: Rasvetljena provala u prodavnici tehničke robe\nDruštvoRuma 07/14/2016 0\nMinistarstvo unutrašnjih poslova identifikovalo je dvadesetdvogodišnjeg mladića osumnjičenog da je tokom prošle noći provalio u prodavnicu tehničke robe i ukrao tablet i četiri mobilna telefona čija se ukupna vrednost procenjuje na oko 120.950 dinara. Ukradeni predmeti pronađeni su i vraćeni vlasniku, a protiv osumnjičenog biće podneta krivična prijava, navodi... Read more\nRuma: Mošti Svete majke Angeline u Rumi od 18.jula\nDruštvoKulturaRumaSrem 07/12/2016 0\nU čast obeležavanja tri značajna datuma iz života svetorodne porodice Branković, kivot sa moštima Svete majke Angeline, srpske monahinje, despotice i svetice će u okviru hodočašća po Sremu, boraviti i u rumskoj opštini od 18. do 24. jula. Povod za hodočašće je 530 godina od dolaska Brankovića u Srem,... Read more\nRuma: Pedesetpeto izvođenje predstave „Dogvil“\nGlavnoKulturaRuma 07/11/2016 0\nRumljani su imali priliku da pogledaju 55. izvođenje predstave “Dogvil” u režiji Kokana Mladenovića, na kamernoj sceni Kulturnog centra. Pozorišna adaptacija scenarija istoimenog filma Larsa fon Trira, sa Branislavom Trifunovićem u glavnoj ulozi, nikog nije ostavila ravnodušnim. “Dogvil” je predstava koja opisuje psihologiju izolacije, kao posledice zla u ljudima.... Read more\nKlenak: Aktiv žena proslavio Ivanjdan\nDruštvoKulturaRuma 07/08/2016 0\nSeoska slava Ivandan u Klenku od ove godine je daleko sadržajnija. U centru sela izložba ručnih radova, ali i tradicionalnih sremskih kolača kakve su pravile naše bake. Grabovčanka Svetlana Radić kaže pravljeni su sa posebnom ljubavlju, prema starim receptima, ali i sa tajnama koje se ne odaju. I Kraljevčanke... Read more\nRuma: Dobrovoljno davalaštvo krvi\nDruštvoRumaZdravlje 07/07/2016 0\nDanašnja akcija dobrovoljnog davanja krvi u Rumi, još jednom je pokazala da se meštani ovog grada rado odazivaju humanitarnim akcijama, pa su tako prostorije Crvenog krsta bile veoma posećene u prepodnevnim satima. Upravo ova organizacija , u saradnji sa Institutom za transfuziju krvi Srbije brine o prikupljanju ove dragocene... Read more\nRuma-program Kulturnog leta\nKulturaRumaVodimo Vas 07/05/2016 0\nČetvrtak, 7. jul u 20.00 časova, Zavičajni muzej ruma – Mali format – izložba slika Nedelja, 10. jul u 21.00 čas, kamerna scena Kulturnog centra – Predstava “Dogvil” Četvrtak, 14. jul u 20.00 časova, Gradska biblioteka “Atanasije Stojković” Ruma – Promocija knjige “Sigurna kuća” Petak, 15. jul u 20.00... Read more


Koje satove nose najmoćniji ljudi na svetu - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nKoje satove nose najmoćniji ljudi na svetu\nDa li ste se nekada zapitali kakve satove nose Donald Tramp, Barak Obama, Vladimir Putin i drugi moćnici ovog sveta...\nSatovi su oduvek važili za aksesoar koji pokazuje moć, bogatstvo i koji svakog muškarca čini džentlmenom i zavodnikom. Decenijama satovi se prozivode na neverovatne načine, pa je to razlog što su oni često nedostupni za ljude srednjeg staleža.\nNajpoznatiji, švajcarski satovi, koštaju najviše, a neka ograničena izdanja mogu koštati i po nekoliko miliona, što znači da su ovi satovi ekskluzivno napravljeni za najmoćnije ljude sveta koji jedini mogu da priušte ovakav luksuzni aksesoar.\nPredsednici država su naravno, najmoćniji ljudi sveta, a kako bi se pokazali u praovm svetlu, oni često kupuju luksuzne stvari poput autombila i odela. Naravno, prvoklasni časovnik je neizbežan, pa ovi moćnici često na svojim zglobovima nose neverovatna časovničarska remek dela.\nZbog toga smo odlučili da vam pokažemo kakve satove nose najmoćniji ljudi na svetu.\n1. Princ Čarls - Parmigiani Fleurier Toric Chronograph\n2. Barak Obama - Jorg Gray 6500 Secret Service Limited Edition\n3. Donald Tramp - Donald J. Trump Signature Collection\n4. Džastin Trudo - IWC Regulateur\n5. Vladimir Putin - Blancpain Grande Date Aqua Lung\n6. Ksi Džinping - Omega Constellation\n7. Šinzo Abe - Seiko SARC013\n8. Kim Džong Un - Movado Museum\n9. Papa Francis - Casio MQ24-7B\n10. Malkom Turbnul - Apple Watch\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Hublot Techframe Ferrari Tourbillon Chronograph


Na cestama u Bosni i Hercegovini svaki dan se dogodi 90 saobraćajnih nesreća – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nNa cestama u Bosni i Hercegovini svaki dan se dogodi 90 saobraćajnih nesreća\nPrema posljednjim dostupnim policijskim podacima u Federaciji BiH dnevno bude zabilježeno između 65 i 70 nezgoda, a u RS 21, piše Nezavisne novine.\nU prvih šest mjeseci ove godine na putevima u RS život je izgubilo 60 osoba. Teške povrede zadobilo je 275, a lakše 146 osoba. Dogodilo se 3.856 saobraćajnih nezgoda, podaci su MUP-a RS.\nKada je riječ o FBiH, u 24 sata dogode se desetine nezgoda i u njima bude povrijeđeno nekoliko desetina učesnika u saobraćaju.\nStručnjaci kažu da nas ovakvi policijski bilteni opominju da vožnju moramo da prilagodimo uslovima na putu, ali i drugim faktorima koji utječu na to da sigurno stignemo do cilja. Osim toga, ističu da dobar dio nezgoda na putevima uopšte ne bude prijavljen policiji.\n“Između deset i 15 posto uopšte ne bude prijavljeno, jer se uglavnom svede na nagodbe između učesnika. To su lakše saobraćajne nezgode”, naglašava Ševal Kovačević, inžinjer saobraćaja i ovlašteni sudski vještak za saobraćaj BiH.\nPrema njegovim riječima, poražavajuća je i zabrinjavajuća brojka prema kojoj se na našim putevima dnevno dogodi oko 90 saobraćajnih nezgoda, odnosno nesreća.\n“To je puno nezgoda kada uporedite sa brojem vozila u BiH”, pojašnjava Kovačević.\nMilija Radović, direktor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, kazao je da više razloga utiče na sigurnost na putevima, među kojima su uslovi na saobraćajnicama, ispravnost automobila, zdravstveno stanje vozača, edukacija i slično.\nRadović napominje da se nerijetko ljekarska uvjerenja daju, a da ljudi i ne vide doktora. Zatim, tu je i problem lažnih tehničkih pregleda, što dovodi i do veće neispravnosti vozila te nepostojanje mape “crnih tačaka”, odnosno lokacija gdje se saobraćajne nesreće češće dešavaju.\nMeni je čudno kako nema više saobračajnih nesreća na našim putevima?! Pogledajte samo kvalitet saobračaja kod nas.Dok se ne shvati da saobračajni propisi i pravila postoje da nas zaštite a ne da se radi njih kažnjava,dotada ce biti ovako kako je…


Uspostava Sistema elektronske evidencije dnevnika događaja\nU prostorijama Granične policije BiH prezentirana je testna verzija prvog modula Sistema elektronske evidencije dnevnika događaja za sve jedinice Granične policije. Ovaj sistem omogućava uspostavu elektronskih zapisa vezanih za informacijski sistem Granične policije, automatski proces izvještavanja i razmjene informacija o događajima na državnom nivou, između graničnih prelaza, lokalnih, regionalnih i centralnog ureda Granične policije.\nModul predstavlja elektronsku evidenciju događaja, koji je razvijen sa ciljem efikasnijeg prikupljanja, razmjene i korištenja podataka i informacija o svim relevantnim događajima na državnoj granici. Cjelokupan sistem će omogućiti efektivniji rad i usmjeravanje kapaciteta Granične policije BiH u cilju bolje kontrole i nadzora državne granice.\nPored članova tima koji neprekidno radi na razvoju sistema, sastanku je prisustvovalo i osoblje Granične policije BiH koje će neposredno koristiti navedeni modul, kao i članovi Centralne istražne kancelarije. Testni softver je instaliran na mrežu Granične policije BiH u ponedjeljak 29.10.2018 godine. Sistem se razvija u okviru projekta „Podrška efikasnom upravljanju migracijama i granicom u Bosni i Hercegovini” koji implementira Ministarstvo sigurnosti/bezbjednosti BiH uz finansijsku podršku Vlade Švicarske Konfederacije i tehničku podršku Centra za istraživanje politike suprotstavljanja kriminalitetu (CPRC)


Bivši viceguverner Centralne banke Crne Gore, Velibor Milošević, priveden je rano u ponedjeljak i sproveden u Specijalno tužilaštvo, gdje će biti saslušan u svojstvu osumnjičenog u okviru istrage za korupciju i pranje novca protiv 23 osobe, medju kojima je i vlasnik Atlas grupe, bankar Duško Knežević, označen kao navodni šef kriminalne grupe, više izvora je potvrdilo Glasu Amerike.\nMilošević je priveden u svom stanu dva dana nakon što je Knežević objavio audio snimak njihovog razgovora u kojem mu tadašnji viceguverner Centralne banke sugeriše da podmiti kontrolore koji su vršili provjeru zakonitosti poslovanja njegove Atlas banke, posrnulog lokalnog giganta sa blizu 100,000 klijenata, odnedavno u procesu dokapitalizacije.\nPored Miloševića, policija je po nalogu Specijalog državnog tužilaštva privela privela još sedam osoba - četiri Kneževićeva saradnika i tri rodjaka, a lokalni mediji javljaju da su u toku pretresi njihovih stanova i poslovnih prostora.\nKnežević, koji je istragu protiv njega i saradnika nazvao političkim progonom Atlas grupe od strane predsjednika Mila Djukanovića, tvrdi da ga je Milošević navodno reketirao, spominjući da mu je u tu svrhu dao 100,000 eura.\nMilošević je negirao Kneževićeve optužbe tvrdeći da se radi o neistinama, a Centralna banka saopštila da će, zbog sadržine kompromitujućeg audio snimka razmotriti dalji status nekada drugog čovjeka te institucije.\nVlasnik Atlas grupe, koji je odlaskom u inostranstvo izbjegao hapšenje u okviru istrage tužilaštva o pranju novca u njegovim kompanijama, ranije je objavio snimak na kome se vidi kako on uručuje koverat današnjem savjetniku predsjednika Djukanovića i visokom funkcioneru njegove DPS, Slavoljubu Stijepoviću, govoreći mu da je u njemu 97,500 dolara.\nKnežević je tada na Instagramu naveo da se radilo o donaciji za vladajuću partiju, tvrdeći da su crnogorski biznismeni navodno morali da plaćaju “reket” Djukanoviću i DPS-u, ako su željeli da posluju u Crnoj Gori, što su u DPS-u ocijenili kao “nedostojnu kampanju očajnika koji bježi od pravde”.\nU svojevrsnoj medijskoj kampanji, Knežević je, pored ostalog, optužio predsjednika Djukanovića da je nezakoniti vlasnik vile od 2000 kvadrata u Podgorici, kao i da se ta vila vodi na Đukanovićevog navodnog prijatelja, što je šef crnogorske države demantovao.\nDjukanović je negirao da je vlasnik vile u podnožju brda Gorica, navodeći da je u priči oko vile jedino tačno da mu je stvarni vlasnik ponudio na prodaju, kao i da mu je on odgovorio da ga to “ne zanima u tom trenutku”.\n"Sve što je tačno oko kuće je da je vlasnik tog objekta razgovarao sa mnom da mi to ponudi, ali sam ja rekao da me to ne zanima u tom trenutku, ali da ipak ne isključujem mogućnost da je nekad kupim", rekao je Đukanović novinarima nakon sastanka sa albanskim kolegom Ilirom Metom.\nPredsjednik Crne Gore odbacio je u ponedjeljak i optužbe Kneževića da je po njegovom nalogu isplatio novac Stijepoviću, navodeći da on nikome nije izdavao takve naloge.\nLider vladajuće partije je rekao da nije sporno to što je Knežević pomagao DPS, ocjenjujući da "ovdje imamo problem sa čovjekom čiji su interesi povrijeđeni i koji misli da može pobjeći od pravde".


Održana druga po redu konferencija BITS - Digital Revolution - Positive\nPostavio goranBITSНема коментара\nNovi Sad je prošle nedelje okupio lidere IT industrije iz regiona, na drugoj po redu BITS konferenciji u organizaciji kompanije Positive. Novosadska kompanija pozvala je vodeće IT brendove, koji imaju predstavništvo u regionu, da kroz predavanja i diskusiju predstave aktuelne trendove u informacionim tehnologijama, decentralizovanim kripto valutama kao i primeni digitalne transformacije na poslovne procese. Kakvo je tržište danas, a kakve nas promene očekuju, iz prve ruke su prenele kompanije Positive, Microsoft, Sophos, Fujitsu, Clico i Bitcoin asocijacija Srbije.\nDigitalna (R)evolucija bila je tema konferencije, kroz koju je trebalo pojasniti da li se radi o četvrtoj industrijskoj revoluciji i radikalnim promenama poslovnih procesa ili o „evoluciji“ svesti, na način da ne menjamo kulturu poslovanja, već je razvijamo, olakšavamo i unapređujemo? Koncept se svodio na dva panela, gde su prikazane pozitivne strane, benefiti i šanse za unapređenje poslovanja usvajanjem digitalne transformacije, dok su na drugom panelu iznete moguće negativne strane, pretnje i načini za izbegavanje istih u samom procesu.\nU nastavku, o benefitima primene digitalne transformacije na poslovanje javnih preduzeća iz sopstvenog iskustva, govorili su Goran Petrović, pomoćnik direktora za organizacione i IT poslove Instituta za ratarstvo i povrtarstvo i izvršni direktor JKP Komunalac iz Vrbasa, Igor Škundrić.\nBitcoin i kripto valute kao trenutno aktuelna tema, okupirali su pažnju svih prisutnih, te je panel diskusija trajala gotovo duže od samog predavanja, koje je održao Nikola Cvijović, ispred Bitcoin asocijacije Srbije. Decentralizacija novca kroz kripto valute, donela je olakšice u mnogim sferama, ali je je isto tako porasla i stopa sajber kriminala koju više nije jednostavno pratiti. O pretnjama na internetu, sa posebnim osvrtom na kriptolokere kao i načine za izbegavanje istih kroz korporativna bezbednosna rešenja govorio je Peter Škondro, predstavnik kompanije Sophos. Nešto više o sajber sekjuritiju i ranjivosti IT infrastrukture, predstavio je Hrvoje Delić ispred kompanije Clico.\nDejan Čutović, predstavnik kompanije Fujitsu, objasnio je kako virtualizacija servera i storidža može olakšati poslovanje, posebno kada se manipuliše velikom količinom podataka. Kao lider na polju informacionih tehnologija, Microsoft je pojasnio koncept „modernog radnog mesta“ i usluge Microsoft 365, a prisutnima se ispred kompanije obratio Pavle Peković.\nKompanija Positive, koja spram potreba svojih korisnika kreira usluge u kombinaciji sa Sophos bezbednosnim rešenjima i Microsoft uslugama, predstavila je koncept za PC i Office radno mesto. Stanislava Ilić i Petar Oljača, ispred organizatora, naglasili su važnost korišćenja legalnih softvera i licenci svima koji posluju, ne samo zbog zakonski regulisanih kazni za one koji koriste piratske softvere, već i zbog povećanja produktivnosti radnog mesta uz efikasne operativne i sisteme zaštite. „Ne dozvolite da se informišete o bekapu podataka, tek kada sve podatke izgubite. Rešite problem pre nego što se desi i samim tim unapredite svoje poslovanje“, najvažniji su zaključci nakon predavanja i diskusije.\nNakon formalnog dela konferencije, učesnici su imali priliku da razgovaraju uz kafu i ručak, koji su upriličili organizatori.


Komemoracija u Srebrenici\nOrganizacioni odbor za obeležavanje 18 godina od dešavanja u Srebrenici utvrdio je konačan program, odnosno imena zvaničnika koji će danas govoriti na komemoraciji u Potočarima kod Srebrenice.\nIz ovog odbora je najavljeno da će zvanični program komemoracije početi u 11 časova intoniranjem himne BiH.Potom će uslediti recital u bivšoj Fabrici akumulatora, koja je odlukom visokog predstavnika u BiH dodeljena memorijalnom centru, gde će se obratiti načelnik opštine Srebrenica Ćamil Duraković, američki ambasador u BiH Patrik Mun, predstavnik Saudijske Arabije za saradnju sa parlamentom BiH Abdulah al Harbei, te visoki predstavnik u BiH Valentin Incko.\nOsim njih, govoriće i komesar za ljudska prava Saveta Evrope Nils Muižniks, turski ministar kulture Imer Čelik, predsedavajući Predstavničkog doma parlamenta BiH Denis Bećirović i bošnjački član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović.\nU sakralnom delu Memorijalnog centra program će početi u 12 časova kada će prisutne delegacije položiti vence i odati poštu nastradalima. Od 12.30 počinje kulturno-duhovni program kada će se ponovo obratiti načelnik opštine Srebrenica Ćamil Duraković, a potom će uslediti vjerski program koji će predvoditi poglavar Islamske verske zajednice u BiH Husein Kavazović.\nOd 13 časova počinje verski obred i čitanje imena 409 identifikovanih Bošnjaka koji će, nakon tog obreda, biti ukopani u Memorijalnom centru. Sa ovim ukopom u Memorijalnom centru će biti ukupno 6.066 ukopanih, među kojima je nekoliko desetina poginulih u ratnim sukobima pre jula 1995. godine.\nTime će biti obeleženo 18 godina od zločina u Srebrenici. Na putevima na području Srebrenice i regije Birač zabranjen je prevoz eksplozivnih materijala.\nSkup u Potočarima, kao i prethodnih godina, obezbeđivaće policija Republike Srpske u saradnji sa ostalim bezbednosnim strukturama u BiH. Skupština opštine Srebrenica proglasila je 11. i 12. juli ove godine, kada se obeležavaju godišnjice bošnjačkog i srpskog stradanja, neradnim danima na području ove opštine.\nDelegacija Vlade RS u Potočarima\nDelegacija Vlade Republike Srpske položiće danas vence u Memorijalnom centru Potočari kod Srebrenice. Delegaciju Vlade Srpske čine ministar uprave i lokalne samouprave Lejla Rešić, ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Igor Vidović i ministar za izbeglice i raseljena lica Davor Čordaš, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose sa javnošću.


Ana Sofrenović: Lepo mi je, jer tako želim - MediaSfera\nAna Sofrenović: Lepo mi je, jer tako želim\nAna Sofrenović održaće u četvrtak, 17. maja u 19 časova predavanje na temu „Pad do pobede“ u bioskopskoj sali Cineplexx UŠĆE Shopping Center. Njen govor biće treći po redu u novoj sezoni motivacionih govora koje UŠĆE Shopping Center i Centar za lični razvoj LEPO MI JE organizuju drugu godinu za redom.\n„Vasil Hadžimanov i Uroš Petrović su nas na prethodna dva predavanja motivisali da od NE napravimo DA i da razmišljamo izvan okvira. Ana Sofrenović će, tako, nastavljajući srodne teme, pokazati kako da ustanemo i kada padnemo i zašto je sasvim u redu da ponekad posustanemo.\nSvima nam se to ponekad desi, zato je korisno čuti kako je neko ko je prošao kroz to iskustvo, prevazišao prepreke“, najavljuje Milica Stojiljković, osnivač Centra za lični razvoj „Lepo mi je“, autor i jedan od organizatora projekta.\nTagoviAna Sofrenović predavanje\n„Magi – Kao da je bila nekad“: Promocija knjige Dušana Vesića


Da li je BiH spremna za EU? - 07.02.2016, Sputnik Srbija\nDa li je BiH spremna za EU?\nČlanice EU nemaju jedinstven stav kada je reč o aplikaciji BiH, a najveća prepreka može biti Nemačka, koja insistira da aplikacija BiH bude bolje pripremljena... 07.02.2016, Sputnik Srbija\nZa Evropu??? PA kakva Evropa takve i clanice...\nBez obzira što smatram da su sva ta "apliciranja" bivših socijalističkih zemalja i republika SFRJ cirkuska predstava za prikrivanje kolonizacije i porobljavanja tih naroda, prihvatanje "aplikacije" BiH bi bilo brutalno ogoljavanje nasilnog preuzimanja teritorija novonastalih "država" raspadom SFRJ iz prostog razloga, jer BiH NIJE suverena država čim je na njenom čelu "međunarodni" protektor Valentin Incko kome je poverena SVA VLAST u BiH. Poseban problem čini to što je, de fakto, BiH u konstantnom stanju PRIMIRJA između "Federacije" i RS, bez naznaka za uspostavljanje trajnog mira - znači labava KONFEDERACJA privremenog karaktera.\nanalize i mišljenja, vesti, bosna i hercegovina\n10:22 07.02.2016 (Osveženo: 10:29 07.02.2016)\n© Sputnik / Marijana KolakovićStari most u Višegradu na Drini\nČlanice EU nemaju jedinstven stav kada je reč o aplikaciji BiH, a najveća prepreka može biti Nemačka, koja insistira da aplikacija BiH bude bolje pripremljena pre predaje. Spekuliše se i da EU neće prihvatiti aplikaciju zbog jačanja islamskog ekstremizma u BiH i terorističkih napada kojima je ta država bila izložena.\nBosna i Hercegovina će 15. februara predati aplikaciju za članstvo u EU. Međutim, neizvesno je da li će Evropska komisija blagonaklono gledati na taj potez bosansko–hercegovačkih vlasti, s obzirom na to da na putu pozitivnom odgovoru iz Brisela stoji uspostavljanje efikasnog mehanizma koordinacije i adaptacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, nakon ulaska Hrvatske u tu organizaciju, na šta je nedavno ukazao evropski komesar za susedsku politiku i proširenje Johanes Han.\nTakođe, ni sve članice EU nemaju jedinstven stav kada reč o aplikaciji BiH, a najveća prepreka može biti Nemačka, koja insistira da aplikacija BiH bude bolje pripremljena pre predaje. Spekuliše se i da EU neće prihvatiti aplikaciju zbog jačanja islamskog ekstremizma u BiH i terorističkih napada kojima je ta država bila izložena.\nČlan predsedništva BiH Mladen Ivanić nedavno je izjavio da Bosna i Hercegovina mora predati aplikaciju za članstvo u EU, prvenstveno zbog veoma kompleksne geopolitičke situacije.\n„Ako BiH ostane izolovana na Zapadnom Balkanu, mislim da bi ona bila naredni potencijalni prostor za krizu i da bi EU na kraju mogla snositi posledice za to“, upozorio je Ivanić u intervjuu za agencije „Fena“ i „Xinhua“.\nBiH zvanično hoće u EU\n14 Januar 2016, 11:36\nDa li je BiH spremna da aplicira za članstvo u EU? Sagovornici Sputnjika nemaju jedinstven stav po tom pitanju.\nProfesor Miloš Šolaja sa Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Banja Luci smatra da EK neće odbiti aplikaciju, ali i da je neće razmatrati.\n„To je formalni čin koji ne obavezuje EU i ne verujem da će ta aplikacija ući u proces posebnog razmatranja. Činjenica je da BiH nema ispunjene uslove koje zahteva EU, kao što je činjenica i da je podnošenje aplikacije rezultat nekih neformalnih razgovara na marginama nekih samita, kao na primer u UN u septembru, i da su političari u BiH olako prihvatili to da mogu podneti aplikaciju“, kaže Šolaja.\nPrema njegovim rečima, predaja aplikacije služi strankama koje su na vlasti, pre svega Savetu ministara, da na unutrašnjem planu zabeleže neki poen koji, kako kaže, u suštini neće puno značiti, a mogao bi čak biti i bumerang u političkom smislu.\n4 Februar 2016, 17:27\n„Mislim da BiH u ovom trenutku nije spremna na tako nešto, i aplikacija će verovatno završiti na nekoj polici u EU, dok se ne stvore uslovi koji su nedavno definisani Ekonomskom agendom za proces pridruživanja. Međutim, ni taj deo koji je nedavno usaglašen se ne uspostavlja, a da ne govorimo o nekom širem okviru koji podrazumeva da se može ići u EU“, objašnjava Šolaja.\nProfesor veruje da će EU od svih zemalja Zapadnog Balkana tražiti da urade puno toga na polju unutrašnjih reformi.\n„Mislim da je jako dobro da se svaka država preispita na unutrašnjem planu želi li ili ne želi u EU, i ako se odluči za to da vidi šta je to što treba da uradi. Ne mora se biti u članstvu, ali se mora dostići neki nivo odnosa u ekonomiji, politici, jer ako se zemlja promeni, onda čak i pitanje samog članstva postaje mnogo manje bitno. Mislim da je veći problem u Federaciji BiH, sastavljenoj od deset kantona, prilična neharmonizovanost u mnogim političkim procesima“, kaže Šolaja.\nZa razliku od profesora Šolaje, Dragan Bursać, kolumnista „Buka“ portala, smatra da je pravi trenutak za podnošenje aplikacije BiH za članstvo u EU bio još pre deset godina.\n„Što više vremena prolazi, mi sve više vremena gubimo da se uključimo na pravi put, put evroatlantskih integracija. Činjenica je da BiH ovakva kakva jeste, funkcionalno, strukturalno, operativno i ekonomski, ne može da ispuni neke od osnovnih uslova da bi bila kandidat za EU. Međutim, mislim da bi EU trebalo da prelomi i da što pre da kandidaturu BiH i prostor za ulazak u evroatlantske integracije“, kaže Bursać.\nBosna je kolevka džihadizma?\n2 Jul 2015, 16:03\nIako ne želi da spekuliše da li će EK da prihvati aplikaciju BiH, Bursać smatra da odbijanje ne bi bilo dobro.\n„To bi sigurno značilo korak unazad za obično stanovništvo. To bi pogodilo građane BiH, iako sasvim sigurno ne i političke elite, koje zaista ne bi imale nikakav problem s tim što BiH nije u EU. Bio bi pogođen narod, pre svega ekonomski“, upozorava Bursać.\nOd svih zemalja Zapadnog Balkana, BiH je jedina koja nema status kandidata za članstvo u najvećoj evropskoj organizaciji. Do sada, EU je aplikaciju za članstvo odbila Albaniji, zbog neispunjenja postavljenih zahteva, i 1988. godine Maroku, koji ne smatra evropskom zemljom.\n7 Februar 2016, 12:39\n7 Februar 2016, 14:09


I Dodiku zasmetala Strategija odbrane Srbije\nČlanu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku zasmetalo je što u Strategiji odbrane Srbije piše da će se Srbija zalagati za RS u sastavu BiH pa je zvaničnom Beogradu poručio da se ne miješa u ova pitanja.\nNa prijemu u povodu dana RS-a član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da se digla galama iz Sarajeva zbog Strategije odbrane Srbije, a da je njemu uši zaparao dio koji kaže da će se Srbija zalagati za RS sastavu BiH.\nDodik je na prijemu rekao da na kraju godine treba sumirati godinu i dati određene projekcije i da je 2019. godina zapravo godina u kojoj se najmanje pitaju šta će biti s RS-om. Kako kaže, od 2014. je RS bio u eksperimentu koji je skrnavio bh. entiteta.\nOn je kazao da RS ima najveći broj zaposlenosti u historiji ovog entiteta i da vjeruje kako će se mjerama koje se budu sprovodile u narednoj godini prosječna plaća povećati na 1.000 KM.\n“RS nema razlog da se boji za svoj mir. Postoje odgovorne institucije da se bave tima, a odgovorne su sve institucije. Čini mi se da ćemo rigoroznije prići reformi obrazovanja”, rekao je Dodik.\nČlan Predsjedništva BiH ukazao je na važnost povećanja broja zaposlenih u realnom sektoru navodeći da se moraju uvesti strani programi u visoko obrazovanje te da se mora poticati konkurentnost.\n“Bez RS mnogi ne bi imali društveni tretman i značaj koji imamo danas”, kazao je Dodik zahvaljujući svima koji su stvorili RS počevši od Momčila Krajišnika kojeg je specijalno pozdravio.\nDodik je rekao da je sve više onih koji se zalažu za ideju sve više samostalne RS, koja odlučuje o svojim resurima i da joj niko ne daje diktate.


Početak/Društvo/Krivična prijava protiv majke čija su deca nestala u Nišu\nNiška policija podnela je krivičnu prijavu protiv Snežane Đorđević (28) iz Vrbasa, čija su deca, devetogodišnja ćerka i petogodišnji sin nestali 2. avgusta ove godine.\nSnežana će odgovarati za krivičnog dela zlostavljanje i zanemarivanje maloletnog lica. Ona je sama prijavila nestanak dece i pri tom kazala da su poslednji put viđeni u niškom parku „Čair“.\nIntenzivnim policijskim radom, deca su pronađena 5. avgusta u Beogradu gde su otputovali autobusom iz Niša tražeći zaštitu od rođaka koji tamo živi. Devetogodišnjakinja se požalila da ih je majka terala da prose pa je brigu o njima preuzeo beogradski Centar za socijalni rad.\nSnežana je negirala optužbe mališana da ih je terala da se bave prosjačenjem i isticala da se, iako samohrana majka, uvek lepo starala o njima. Ona se iz Srbobrana dosellila u Gornji Martejevac gde se udala, ali je vrlo brzo napustila tog čoveka i preselila u Niš, kod čoveka kojeg je slučajno upoznala. Osnovno javno tužilaštvo u Nišu spise predmeta dostavilo je je na nadležnost i dalje postupanje Osnovnom javnom tužilaštvu u Vrbasu s obzirom na to da Snežana tamo ima prebivalište.\nZaprećena zatvorska kazna za krivično delo zlostavljanje i zanemarivanje maloletnog lica je od tri meseca do pet godina.\nkrivična prijava zanemarivanje dece\nPronađeno 997 kilograma rezanog duvana, bez prateće dokumentacije


You are at:Home»Vesti»Održana 1. Međunarodna „Coworking & Coliving konferencija Jugoistočne Evrope“\nMeđunarodna„Coworking & Coliving konferencija Jugoistočne Evrope” posvećena novom konceptu poslovanja okupila je brojne stručnjake i digitalne nomade iz celog sveta, koji su od 9. do 11. oktobra u Beogradu i Mokrinu razmenjivali ideje i dobre primere prakse, a sve u cilju širenja svesti o značaju preduzetništva i samozapošljavanja.\nPremijerka Ana Brnabić je ovom prilikom izjavila da se Srbija ubrzano menja, kako bi iskoristila četvrtu industrijsku revoluciju i da je u prethodne tri godine urađeno mnogo da bi se stvorila ekonomija i društvo koje podržava inovacije i kreativnost. Uvedene su velike poresko-pravne reforme, kako bi se podržao razvoj digitalnih tehnologija i kreativnih industrija, pa će tako od početka 2020. godine svi digitalni nomadi koji borave u Srbiji do 90 dana biti oslobođeni plaćanja bilo kakvog poreza. Takođe, od sledeće godine startap timovi koji imaju do devet zaposlenih biće oslobođeni plaćanja poreza i doprinosa u prvoj godini, dok se sav prihod od intelektualne svojine nastale u Srbiji oporezuje sa samo tri procenta.\nOvo su važni podaci, jer je u Srbiji u proteklih 7 godina otvoreno skoro 40 coworking prostora u kojima radi oko 900 freelancera, preduzetnika, digitalnih nomada, startupova, malih i srednjih preduzeća, a taj broj konstantno raste. Tokom trodnevne konferencije u fokusu su bile teme vezane za upravljanje coworking&coliving prostorima, ali je akcenat bio i na temama kao što su budućnost rada, nekretnine, optimizacija prostora u urbanom okruženju, potencijali za razvoj turizma, gig ekonomija, ciljevi održivog razvoja i coworking kao neprestana akcija i centar zajednice.\nDrugi dan konferencije je kroz panele i predavanja otkrio male i velike izazove pred kojima se nalaze coworking&coliving zajednice širom sveta, dok je treći dan u potpunosti bio posvećen coliving konceptu kao logičnom nastavku coworking prostora i najvažnijem alatu za razvoj ruralnih sredina, pa je konferencija nastavljena u Mokrinu, gde su učesnici konferencije na licu mesta mogli da vide kako izgleda i funkcioniše “Mokrin House”, prvi coliving prostor u Srbiji, koji ima i svoju farmu i koji je uspeo i lokalnu zajednicu da uključi u razvoj svog koncepta.


UKC RS: U rađaoni lični ginekolog? (Foto) Banjaluka.com\nUKC RS: U rađaoni lični ginekolog? (Foto)\nNa Klinici za ginekologiju i akušerstvo Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske posljednjih godina uvedeni su brojni noviteti.\nLjekari i babice ove banjalučke klinike tvrde da u svakom segmentu prate svjetske trendove, dok od budućih majki traže da imaju povjerenja u njih, uz ocjenu da “u svakom trenutku stvari drže pod kontrolom”.\nEkipa MONDA je obišla ovu kliniku, zavirili su u porođajne sale, provjerili kako teku pripreme za uređenje nove sobe namijenjene trudnicama u pretporođajnom periodu, te se raspitali o najnovijim porođajnim metodama, kao i statističkim pokazateljima u ovoj najvećoj zdravstvenoj ustanovi u RS.\nNačelnica Klinike za ginekologiju i akušerstvo RS Vesna Ećim-Zlojutro istakla je da je, za razliku od ranijih godina, danas dozvoljeno da, do izlaska bebe, majka bira pozu porođaja, te se može porađati u čučećem ili sjedećem položaju, kao i da se pupčana vrpca više ne presijeca odmah nakon poroda, nego se ostavi nekoliko minuta.\nJoš neki od noviteta su i da se novorođenče samo obriše nakon poroda, a ne kupa se, nakon čega se stavlja na majčin stomak, kao i da porodilja ima mogućnost da izabere brojne druge stvari prilikom dolaska bolnicu, poput klizme i slično, a koje su nekada bile obavezne.\n“U savremenim zemljama fiziološku trudnoću vode babice. Na našoj klinici su posljednjih godina urađene mnoge izmjene, poštujući zapadne standarde. Opremljeni smo savremenim lampama, stolovima, ali i edukovanim kadrom, dok nam je vrlo bitan i sam ambijent”, istakla je Ećim-Zlojutro.\nOna je pojasnila i da mjesec dana uoči poroda, trudnica može da izabere “osobu od povjerenja” koja će, uz naknadu od 20 KM, biti uz nju na porodu, ali i dodala da su se dešavale i neke neprijatne situacije.\n“U tu novčanu naknadu uključeno je i da pratilac dobije sterilni mantil, kapu, kaljače i drugo. Međutim, znali su se dešavati i problemi kada su se uz porodilju, umjesto osobe od povjerenja, počeli pojavljivati njihovi lični ljekari, ginekolozi i slično, zbog čega smo čak došli u situaciji da počnemo generalno preispitivati ovakvu praksu”, dodala Ećim-Zlojutro.\nGovoreći o dosadašnjim iskustvima, ona je kazala da ima trudnica koje kada dođu u bolnicu, “neće ni da se okrenu ako joj doktori u tome ne pomognu”, do onih koje “ne žele ni da legnu”.\nPrema riječima pomoćnika direktora za medicinske poslove Slobodana Hajdera u svemu je najbitnija saradnja i povjerenje porodilje u bolničko osoblje.\n“Poenta je da smo svi ovdje sa dobrom namjerom i da se u najvećem broju slučajeva radi o fiziološkom činu kada porodilja treba da radi ono šta joj se kaže. U svakom trenutku pored nje neće biti ljekar koji će je držati za ruku, ali ćemo uvijek imati pod kontrolom ono što se dešava”, rekao je Hajder.\nRast zahtjeva za bezbolni porođaj\nAnesteziolog na banjalučkoj Ginekologiji Dragan Rakanović potvrdio je da su zahtjevi za bezbolnim porođajem na ovoj klinici, posebno učestali u posljednje dvije godine.\n“Ove godine ćemo 15 odsto svih porođaja završiti u epiduralnoj anesteziji, dok je to prethodnih godina bilo 3 do 4 odsto”, kazao je Rakanović.\nIzvor: Mondo / Foto: Brankica Spasenić\nTagovi: BanjalukaFOTOUKC Banjaluka\tPrijavi grešku


CM: Milivojević: Odluka "1 od 5 miliona" da izađu na izbore nerazumna\nMilivojević: Odluka "1 od 5 miliona" da izađu na izbore nerazumna\nPolitički analitičar Cvijetin Milivojević izjavio je danas da je odluka Pokreta „1 od 5 miliona“ da izađu na izbore „nerazuma i neodrživa, sa tragikomičnim obrazloženjem“, kao i da kod dela javnosti postoji sumnja da iza takve odluke stoji ili uticaj aktuelne vlasti, ili uticaj lidera Saveza za Srbiju Dragana Đilasa.\nMilivojević je za agenciju Beta izjavio da „i jedna i druga vrsta sumnje navode na zaključak da takva odluka nije normalna“, dodajući da je to njegov zaključak kao građanina koji je učestvovao u protestnim šetnjama, dok za ozbiljniju političku analizu nedostaju informacije o Pokretu „1 od 5 miliona“.\n„Ne znam kakva je njihova unutrašnja organizacija, ne znam kakav im je formalno-pravni status, da li su nevladina organizacija, a mogu samo da nagadjam ko su njihovi članovi. Mene zanima kakva je njihova vertikalna i horizontalna organizacija, da li imaju mesne odbore? U svakom slučaju imamo manjak informacija o njima, ali znamo da su se neki lokalni odbori izjasnili protiv takve odluke“, kazao je Milivojević.\nOn je rekao da ne očekuje da će odluka Pokreta „1 od 5 miliona“ imati uticaj na stranke opozicije koje su najavile bojkot izbora da od tog bojkota odustanu, niti da će uticati na promenu odluke kod opozicionih stranaka koje su odlučile da na izborima učestvuju.\n„Oni nemaju tu vrstu snage da promene odluku kod jednog ili drugog dela opozicije“, rekao je Milivojević i dodao da je šansa samog Pokreta „1 od 5 miliona“ da pređe cenzus za ulazak u Skupštinu Srbije pod ovakvim izbornim uslovima „skoro nikakva“.\nOn je naveo da za „1 od 5 miliona“ neće biti lako da obezbedi ni 10.000 potpisa podrške, ljudi koji bi imenom i prezimenom podržali tu odluku, a koji su potrebni za ulazak u izbornu trku, kao ni novac za overu potpisa.\nDeo opozicije od ranije najavljuje da će učestvovati na lokalnim izborima, u Šapcu, Paraćinu, u beogradskim opštinama Stari Gradu i Novom Beogradu, „zato što je besmisleno da nešto što već imate samo predate (republičkoj) vlasti“, kazao je Milivojević.\nPrema njegovim rečima, jedan od mogućih kompromisa u pregovorima opozicije i vlasti oko predstojećih izbora moglo da bude „učešće opozicije na svim lokalnim izborima u Srbiji a da se zauzvrat za šest meseci odlože parlamentarni izbori, da bi se za to vreme obezbedili ravnopravni uslovi za sve učesnike“. (www.beta.rs, www.danas.rs, 30.1.2020)\nОбјавио cvijetin у 01:42


OD BEOGRADA DO JADRANA ZA POLA SATA: Ovih pet tehnologija potpuno će promeniti način na koji PUTUJEMO\nPosted on 02/01/2019 03/05/2022 inZanimljivosti\nKada koncept masovnog prevoza „Hajperlup“ (Hyperloop), prema ideji milijardera Ilona Maska, jednog dana zaživi, putnici će za 30 minuta stizati do odredišta do kojih danas stižu posle 50 minuta leta, ne računajući kontrole i ostale formalnosti na aerodromu.\nPredstavljamo vam pet radikalno novih tehnologija, koje će potpuno promeniti način prevoza do posla.\n1. Leteći automobili\nVelike kompanije, kao što su „Uber“, „Boing“ i „Erbas“, ali i brojne startap kompanije razvijaju tehnologije vazdušnog transporta. U saradnji s Američkom svemirskom agencijom (NASA), „Uber“ namerava da uvede komercijalne leteće taksije u narednih pet godina, a prevoz će moći da se rezerviše preko „Uberove“ aplikacije.\nIako liče na savršeniju verziju helikoptera, „Uber“ veruje da će biti bezbedniji i jeftiniji od svega do sada. Ako za pet minuta možete da izađete iz Njujorka, zaobilazeći sve tunele, onda je to ogromna prednost – kaže Sem Korus, analitičar iz kompanije ARK Invest.\nHajperlup sistem funkcioniše po principu vakuuma. Putnici će se voziti u velikim kapsulama, koje se na nekoj vrsti vazdušnih ležajeva kreću kroz cev u kojoj je smanjen pritisak, dostižući brzinu od skoro 1.000 km/h – dvostruko veću od današnjih najbržih vozova. Do sada je sagrađeno 500 metara probne staze u Nevadi.\n3. Futuristički sistemi podzemne železnice\nOvo je još jedna vizija Ilona Maska, koja je, međutim, mnogo bliža realizaciji: Lup (Loop) je projekat kompanije „Boring“, čiji je osnivač takođe Mask. Izgradnja podzemne železnice usporena je zbog visokih troškova izgradnje i održavanja, ali futuristički koncept „Lup“ napreduje u Los Anđelesu.\nOvde je skoro završena prva deonica tunela, kroz koji će ljudi moći da se kreću sopstvenim kolima, ili u „kapsulama“ za pešake brzinom od 240 km/h. Sistem omogućava zaobilaženje saobraćajne gužve i brže putovanje po gradu.\n4. Ujutro taksi, uveče kiosk\n„Tojotin“ koncept „Paleta“ („Palette“) podrazumeva pretvaranje taksi vozila u pokretnu prodavnicu ili dostavno vozilo za isporuku paketa. To znači da taksi kojim ste se ujutro vozili na posao, u večernjim satima može da vam isporuči picu. Unutrašnjost menja izgled, prema potrebi, tako da je gotovo nemoguće pogoditi da je reč o istom vozilu.\n5. Autonomni automobili\nZahvaljujući napretku u oblasti informatike i računarstva, autonomni automobili više nisu samo plod mašte. Algoritmi za prepoznavanje slike u automobilima začuđujuće precizno identifikuju objekte, kao što su pešaci, stop-svetla, ili oznake na putu. Kamere i radari prikupljaju ogromnu količinu podataka i bezbedno vode putnika do odredišta.\nStartap kompanija „Drive.ai“, koja pravi programe za autonomne automobile, nedavno je najavila da će ponudiit besplatnu vožnju putnicima u Frisku (Teksas), a „Waymo“, ogranak „Guglove“ matične kompanije, ima sličan program i lansiraće plaćenu uslugu u okolini Feniksa (Arizona) do kraja godine.\nPreviousPrevious post: Slepa žena je svakog dana išla autobusom na posao, ali je bila šokirana kad joj je vozač REKAO OVO\nNextNext post: DA LI BISTE VI MOGLI? Ova firma PLAĆA SVIM ZAPOSLENIMA ODMOR, ali traže da ispune SAMO OVAJ USLOV\nPRIMETILA JE NEŠTO ČUDNO U PLAFONU, PA JE POZVALA POMOĆ: Zastrašujuće otkriće ih je ostavilo bez reči\nAko volite i cenite sebe, OVA DVA TIPA LJUDI izbacićete iz svog života\nMALOLETNA DEVOJČICA SVOJIM IZUMOM ODUŠEVILA SVET: Zbog ovoga vozači neće imati problema


Održavanje i uređivanje groblja | Bestattungen Tomico\nU poslednjih nekoliko godina firma Tomico d.o.o. nudi usluge uređivanja i košenja groblja u dogovoru sa lokalnim stanovništvom opštine ili sela.\nU dogovoru sa Vama, firma redovno uređuje gorblje, čisti otpatke i smeće oko grobnih mjesta i vrši uredno održavanje trave i travnjaka sa određenim timom ljudi.\nPrema potrebama naselja i funkcionisanju zajedničkih servisnih službi u naselju, groblje je komunalni objekt. Istovremeno, istorijske i kulturne vrijednosti groblja i spomenika na njima, ne dozvoljavaju da se groblja povrede i svrstavaju sa drugim gradskim komunalnim objektima. Zato je jasno i normalno da se pored izgradnje groblja posebna pažnja poklanja održavanju groblja. Samo održavanje u mnogome zavisi od raspoloživih finansijskih sredstava, ali se izvjesni finansijski minimum mora obezbijediti.\nStepen napretka jednog naselja i kulture jednog društva se ne ogleda ili mjeri (u urbanom smislu) samo stambenim naseljima, bulevarima, sportskim i trgovačkim centrima, nego i po uređenju, opremljenosti i održavanju komunalnih objekata “sekundarnih” elemenata naselja među koje spadaju i groblja.\nOdržavanje grobljanskih površina, u pravom smislu te riječi, je nastavak, produženje i kvalitetna realizacija projektovanja. Staranje o grobljima, dakle, podrazumijeva unapređenje i povećanje vrijednosti ambijenta.\nElementi i uređaji groblja da bi normalno i savremeno funkcionisalo:\ndeponije smeća locirane u blizni kolskog ulaza na groblje,\npeć za spaljivanje vijenaca, locirana uz deponiju smeća,\nkorpe za otpatke, klupe.


- Tjurdenjev: NIS očuvao stabilnost i nastavlja investicije\nsreda, 20.01.2021. u 12:44\nTjurdenjev: NIS očuvao stabilnost i nastavlja investicije\nGeneralni direktor NIS-a Kiril Tjurdenjev rekao je da je ta kompanija očuvala stabilnost u 2020. godini uprkos krizi i da će nastaviti sa značajnim ulaganjima i u tekućoj godini.\nPrema njegovim rečima, NIS će u kapitalne projekte u 2021. godini uložiti više od 20 milijardi dinara, a tokom godine počeće da radi Termoelektrana-toplana Pančevo, navodi se u autorskom tekstu objavljenom u Biltenu Nacionalnog naftnog komiteta Srbije.\n„Ulagaćemo u sve osnovne pravce poslovanja – istraživanje i proizvodnju, preradu i modernizaciju naše maloprodajne mreže. Fokus će biti na najisplativijim projektima u Srbiji i regionu, a naša vizija je jasna – NIS će ostati stabilna kompanija, veliki investitor i uplatilac u budžet, stabilan izvor prihoda za akcionare i zaposlene, kao i pouzdan partner zajednici u kojoj posluje. Siguran sam da će na tom putu biti još mnogo izazova, ali smo pokazali da posedujemo dovoljno znanja i energije da te prepreke uspešno prevaziđemo”, zaključio je Tjurdenjev.\nOn je kazao da je NIS kompanija od posebnog značaja za Srbiju i da su u prošloj godini, kada smo se suočili sa naglim padom cena nafte i teškoćama u poslovanju usled pandemije kovida-19, prioriteti bili da se zaštiti zdravlje zaposlenih i potrošača, očuva likvidnost kompanije i socijalna stabilnost zaposlenih.\n„NIS je uprkos volatilnom tržištu ostao pouzdan izvor prihoda za svoje akcionare i na ime dividende za 2019. godinu isplatio 4,4 milijarde dinara. Međusobno razumevanje i jasno postavljanje prioriteta omogućilo nam je da u 2021. godinu uđemo spremni na izazove koji nas očekuju. Takođe, u toku su ključni projekti koji će nam omogućiti dalji rast u budućnosti, pre svega izgradnja Termoelektrane-toplane u Pančevu koju realizujemo u saradnji sa „Gasprom energoholdingom””, naveo je Tjurdenjev.\nNajugroženiji se već prijavljuju, ostali vagaju\nNovi kolektivni ugovor za radnike „Krušika”\nU Crnoj Gori prodata prva krava plaćena bitkoinom


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Srbije - Avio karte Šri Lanka Srbija - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Srbije\nPretražite letove iz Šri Lanke do Srbije\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Srbije\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Srbije na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Srbije?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Srbije, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Srbije?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Srbije uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Krug 99: Zadovoljni smo stepenom našeg angažmana u protekloj godini – Krug99\nKrug 99: Zadovoljni smo stepenom našeg angažmana u protekloj godini\nSri, 28.12.2016. 19:09\nSARAJEVO, 28. decembra (FENA) – Članovi Asocijacije nezavisnih intelektualaca “Krug 99” zadovoljni su stepenom angažmana u protekloj godini.\n– Nismo u cjelini zadovoljni refleksijama svega onoga što radimo i što pokušavamo da racionalnim stavom prema zbivanjima u našoj zemlji prenesemo i na neki način utičemo na razumijevanje društvenih i kulturnih tokova u BiH – kazao je Feni predsjednik Asocijacije Adil Kulenović tokom večerašnjeg novogodišnjeg prijema u Galeriji Crkve svetog Ante u Sarajevu.\nMeđutim, dodao je, nastojat će to ispraviti djeliimčnom promjenom metode rada, tako da aktivnosti neće biti samo nedjeljom, već će se manje grupe članova okupljati i specijalistički razmatrati pojedine bitne teme.\nFokus u sljedećoj godini, zaključio je Kulenović, bit će na državi i izgradnja njenih institucija te stvaranje državotvornog političkog bloka BiH koji bi u većoj mjeri iskazivao stvarne interese kao što su mir, stabilnost i perspektiva.\nPrevious Begić: Ustavni sud BiH poklekao pred pritiscima!\nNext Akademija posvećena Aliji Isakoviću


Beograd, 23. decembar, 2016. godine – Kompanija LG Electronics (LG) predstaviće četiri nova modela iz svoje K serije smart telefona, kao i Stylus 3 na Međunarodnom sajmu potrošačke elektronike CES 2017 u Las Vegasu. Novi uređaji iz srednje klase kreirani su tako da pruže najbolju tehnologiju premium LG modela, poput prednje kamere sa širokougaonim objektivom od 120 stepeni i skenera otiska prsta.\nInformacije o datumima lansiranja i dostupnosti telefona na tržištima širom sveta biće objavljene u narednim nedeljama. Posetioci CES sajma imaće priliku da obiđu LG štand (Las Vegas Convention Center Booth #11100, Central Hall) i pogledaju neki od novih telefona. Za više informacija o proizvodima koje će kompanija LG predstaviti na sajmu CES 2017 posetite www.LGnewsroom.com/CES2017.\nmicroSD (do 2TB)\nZadnja 13MP / Prednja 5MP\nTehničke karakteristike modela K8*:\nTehničke karakteristike modela K4*:\nMSM8917 1.1 Quad-Core\nZadnja 5MP / Prednja 5MP\nTehničke karakteristike modela K3*:\nZadnja 5MP / Prednja 2MP\nTehničke karakteristike modela Stylus 3*:\nZadnja 13MP / Prednja 8MP


Ono si šta piješ?\nOvaj tekst je isključivo šaljive prirode i ne promoviše alkohol, opijanje ili druge zloubotrebe!\nSigurno oko vas ima ljudi koji vole da popiju po neku čašicu? Tipujemo na dedu, mamu, mlađu sestru, dečka, tetku, nervoznu snajku… E, pa evo kako da prepoznate tip ljudi na osnovu njegovog pića!\nPiju ga blejači ispred prodavnice u bloku, studenti tehničkih fakulteta, majstori, navijači, programeri, komšije, pecaroši i svi ostali pravi muškarci! „Ili jesi, ili nisi“, kaže pandur i dodaje: „Ajd, sad da duvaš!“


RTS :: Mihajlović: Potrebna stvarna reforma "Srbijagasa", a ne šminka\nEkonomija Mihajlović: Potrebna stvarna reforma "Srbijagasa", a ne šminka\nčetvrtak, 26. nov 2020, 12:51 -> 17:58\nU adaptaciju brodske predvodnice na HE "Đerdap 1", biće uloženo 28,5 miliona evra. Ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović rekla je da će radovi biti završeni na jesen 2021. godine i najavila velike promene u energetskom sektoru u smislu okretanja održivom energetskog razvoju i zelenoj energiji. "Transportgas" i "Distribucija gasa" moraju biti potpuno odvojeni od "Srbijagasa", i to mora da se završi do kraja godine, kaže ministarka.\nNavela je da praktično svoj mandate na mestu ministarke rudarstva i energetike počinje obilskom upravo HE "Đerdap" i najavila da će u buduće najmanje jednom nedeljno da obilazi tu najveću hidroelektranu u Srbiji koja je vrlo važan deo energetskog bilansa zemlje.\nMihajlovićeva je kazala da radovi na adaptaciji predvodnice na HE "Đerdap 1" idu po ustaljenoj i planiranoj dinamici, a izrazila je zadovoljstvo što će sigurno početi i revitalizacija predvodnice na HE "Đerdap 2".\n"Novac nije mali, i za jednu i za drugu predvodnicu izdvaja se 60 miliona evra", rekla je Mihajlovićeva i zahvalila EU na donaciji polovine iznosa potrebnih sredstava, a precizirala da je druga polovina obezbeđena saradnjom sa Evropskom investicionom bankom.\nNajavila je da će EPS nastaviti dalje da ulaže u revitalizaciju svojih hidroelektrana i da će se agregat 6 svakako revitalizovati ili će početi revitalizacija sledeće godine.\n"Moramo da mislimo i na HE 'Đerdap 2', investiciju procenjenu na oko 145 miliona evra", kaže Mihajlovićeva.\n"Moramo, ne korak po korak, moramo biti malo brži i okretati se pre svega održivom energetskom razvoju, zelenoj energiji, zelenoj agenda. Hidroelektrane jesu temelj te zelene agende. Verujem da ćemo zajedno sa parnerima u tome i uspeti", rekla je Mihajlovićeva.\n'"Transportgas' mora da se odvoji od 'Srbijagasa', isto kao i 'Distribucija gasa'. To je dobro za gasni sektor. I reformu moramo da sprovedemo ne samo zbog usaglašavanja sa direktivama EU, već jer će time pregled poslovanja biti bolji i preduzeća će nam donositi profit. Isto se odnosi i na EPS i elektroenergetski sektor. Mora da se popravi i distributivni sistem, ali i kod poslovanja", rekla je ona.


Stigao odgovor iz državnog Ministarstva: Hoće li vozački ispiti u BiH biti skuplja\nMinistarstvo finansija i trezora zatražilo je od Ministarstva komunikacija i transporta da obrazloženje odluke dopune i da ga ponovo dostave radi davanja mišljenja.\nMinistarstvo komunikacija i transporta u Vijeću ministara dostavilo je Ministarstvu finansija i trezora tražene analize i dopune u vezi sa odlukom o jedinstvenim minimalnim budžetskim elementima vrijednosti časa iz teorijskog i praktičnog dijela osposobljavanja kandidata za upravljanje motornim vozilima.\nU Ministarstvu finansija i trezora je rečeno da još nisu dali mišljenje na dopunjeni materijal Ministarstva komunikacija i transporta, odnosno na odluku kojom treba da bude regulisana cijena vozačkih ispita. Ministarstvo komunikacija i transporta još prošle godine zatražilo je od Ministarstva finansija i trezora mišljenje na prijedlog odluke koja bi dovela do povećanja cijene polaganja vozačkih ispita.\nU obrazloženju prijedloga odluke navedeno je da važećim pravilnikom nisu propisane cijene osposobljavanja kandidata za vozače motornih vozila i da auto-škole slobodno određuju cijenu. Kao cilj donošenja odluke Ministarstvo komunikacija i transporta navelo je eliminisanje nelojalne konkurencije i neprirodno nisku cijenu osposobljavanja u pojedinim auto-školama, uz ocjenu da to ide nauštrb kvaliteta procesa osposobljavanja kandidata.\nRazmatrajući predloženu odluku, Ministarstvo finansija i trezora tada je konstatovalo da ne postoji jasna uporedna analiza koja bi potvrdila postojanje konkurencije, te da nisu dostavljena mišljenja nadležnih ministarstava, kao ni izvještaj o obavljenim javnim konsultacijama.\n“Predlagač nije dostavio ni uporednu analizu postojećeg stanja na osnovu važećeg obračuna i utvrđivanja cijena časa i obračuna u odnosu na novopredložene cijene”, dodaje se u mišljenju Ministarstva finansija i trezora.\nJedna od primjedaba Ministarstva finansija odnosila se i na navode Ministarstva komunikacija i transporta da sredstva uplaćena na ime osposobljavanja vozača predstavljaju zaradu auto-škola, uz podsjećanje da zarada auto-škola predstavlja osnovu za obračun entitetskog fiskalnog prihoda na osnovu dobiti.\nZbog svega navedenog Ministarstvo finansija i trezora zatražilo je od Ministarstva komunikacija i transporta da obrazloženje odluke dopune i da ga ponovo dostave radi davanja mišljenja.\n“Čim se završe neophodne analize i provjere, Ministarstvo finansija i trezora daće mišljenje na dostavljeni materijal imajući u vidu važnost ove odluke i njen uticaj na polaznike auto-škola i opravdan interes javnosti u vezi s ovim pitanjem”, rečeno je u ovom ministarstvu.\nIz Ministarstva finansija i trezora podsjećaju da je njihovo mišljenje obavezno u pripremama materijala za sjednice Savjeta ministara, jer je tako propisano Zakonom o Savjetu ministara i Poslovnikom o radu, dok materijale za sjednicu priprema Generalni sekretarijat Savjeta ministara.\nOdluke o dnevnom redu u nadležnosti su predsjedavajućeg Savjeta ministara, zbog čega u Ministarstvu finansija nisu u mogućnosti da kažu kada će se neki materijal naći na dnevnom redu.\nCijene i do 2.100 KM\nPodsjetimo, kako je ranije objavljeno, a prema računicama banjalučkih auto-škola, kandidat za vozačku dozvolu B kategorije, a koji sve položi iz prvog pokušaja, sada može proći sa troškom nešto većim od 800 KM, a usvoji li se ova odluka, cijena će, tvrde, iznositi više od 1.600 KM.


poplava Archives - AgroSmart\nNajnovije iz oznake poplava\nklimatske promene poplava susa\nStalna predstavnica UNDP-a u Srbiji Fransis Pikap izjavila je da je privreda Srbije pretrpela gubitke…\nsreda, 31. marta 2021.\nmobilne brane poplava\nVode Vojvodine dobile mobilne brane za odbranu od poplava\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, Čedomir Božić predao je na upotrebu v.d. direktoru…\nProkuplje: Šteta od poplava u poljoprivredi veća od 22 miliona dinara\ngrada poplava vlada\nVlada daje 400 mliona za saniranje posledica nepogoda\nPrioritet i obim izvođenja radova na otklanjanju posledica poplava i grada na objekatima u javnoj svojini u oblasti obrazovanja, zdravstva i socijalne zaštite biće definisan na osnovu stepena oštećenja.\nponedeljak, 09. jula 2018.\ngodine poplava voice\nPoplave koje su zahvatile deo Srbije u proteklom periodu prouzrokovane su bujicama nastalim zbog ogromne količine padavina, kažu sagovornici VOICE. Dok jedni smatraju da nema opasnosti da se ponovi situacija sa katastrofalnim poplavama iz 2014. godine, drugi tvrde suprotno. Svi se međutim slažu da nema garancija da neće i dalje biti sporadičnih bujičnih poplava, jer su neobično obilne padavine sve češće zbog promene klime.\nDomaćinstvo Trajilović iz zaseoka Planinica kod Kladova jedno je od 3.800 kojima je FAO pomogao posle poplava


Premijer Fadil Novalić: Vrlo brzo ćemo krenuti sa 300 miliona km pomoći privredi putem garantnih aranžmana – Razvojna banka FBiH\nPremijer Fadil Novalić: Vrlo brzo ćemo krenuti sa 300 miliona km pomoći privredi putem garantnih aranžmana\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić u intervjuu za Faktor je govorio kada se može očekivati drugi set mjera za pomoć privredi koja je pogođena usljed pandemije. Otkrio je i kada turizam može očekivati pomoć od 20-30 miliona KM.\nNovalić je za Faktor.ba. objasnio je i kako će to administracija podnijeti teret krize, da li se smiju dirati plaće državnih službenika i kakve bi to posljedice ostavilo po Federaciju, odnosno, da li će i dalje sav teret pandemije na svojim plećima nositi samo radnici u realnom sektoru.\nMožete li nam na početku reći da li se priprema drugi set ekonomskih mjera za stabilizaciju privrede u FBiH koja je pretrpjela znatne štete usljed pandemije? Ukoliko se pripremaju u čemu će se ogledati i kada će početi njihovo provođenje s obzirom da je “korona zakon” prestao važiti?\nTreba kazati da Vlada Federacije BiH od početka pandemije uzrokovane koronavirusom stalno radi na ublažavanju njenih posljedica, prvenstveno kako bi se sačuvalo zdravlje ljudi, ali i oporavila i stabilizirala ekonomija. Nakon Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica, Vlada FBiH priprema i drugi set ekonomskih mjera za stabilizaciju privrede.Uspostavljen je Garancijski fond pri Razvojnoj banci Federacije BiH, usvojen je Program ekonomske stabilizacije i oporavka, a sljedeći korak je pojedinačno pomaganje najpogođenijih sektora privrede. Mi već na tome radimo. Opredjelili smo se da u ovoj drugoj fazi podrške idemo ciljano na pomoć pojedinim oblastima privrede koje su najviše pogođene. U pripremi je zakonska regulativa kojom planiramo direktno pomoći turistički sektor sa iznosom od 20 do 30 miliona KM, a koja bi trebala biti donesena u septembru. Potom na isti ili sličan način planiramo direktnu pomoć i za ostale pogođene sektore, kao što je recimo prijevoznički, ali i drugi sektori koji bilježe najveću pogođenost ovom pandemijom.\nU čemu će se još ogledati drugi set ekonomskih mjera?\nŠto se tiče drugog, aktivnog, seta ekonomskih mjera Vlada FBiH je u usvojenom Programu ekonomske stabilizacije i oporavka, taksativno utvrdila ciljeve koji se žele postići, a to su očuvanje radnih mjesta, makroekonomska stabilnost, podrška izvozu, jačanje zdravstvenog sektora, sistema socijalne zaštite i ubrzavanje implementacije javnih investicija. Pored toga, Program ima jasne i mjere koje će voditi postizanju tih ciljeva, a odnose se na unapređenja poslovnog ambijenta, povećanja konkurentnosti i povećanja javnih investicija. Stoga nam je u narednom periodu potrebna ubrzana implementacija javnih investicija, posebno u putnu infrastrukturu s obzirom na to da ima najveći multiplikator efekat na ekonomski rast. Također su nam bitni i sektor energetike i željezničke infrastrukture. Naravno, istovremeno se radi i na donošenju legislative koja se odnosi na unapređenja poslovnog ambijenta, te povećanja stepena konkurentnosti privrede. Kada je riječ o oporavku ekonomije u Federaciji BiH, napravili smo dva seta mjera, jedan je pri kraju provedbe, a u narednom dužem periodu ćemo raditi korake koje radi cijeli svijet, podupirati javne investicije.\nKao što je već sada poznato za subvencioniranje doprinosa bit će izdvojeno otprilike 110 miliona KM, a za stabilizaciju privrede je planirano 500 miliona KM. Na što će se usmjeriti taj novac?\nSvjedoci smo da i mnogo jače i razvijenije ekonomije nemaju jasan odgovor na pandemiju. Ove mjere koje smo za sada provodili kroz takozvani antikorona zakon daju efekt. Zakon o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica prestao je da važi 30. jula, ali je dao značajnu kratkoročnu podršku privredi. Prema podacima Poreske uprave FBiH za tri mjeseca, april, maj i juni, subvencije na doprinose obuhvatile su više od 390 hiljada radnika u ukupnom iznosu od 91,1 milion KM. Ta mjera pomoći bila je subvencioniranje doprinosa na minimalnu plaću za PIO, zdravstveno osiguranje i osiguranje u slučaju nezaposlenosti u ukupnom iznosu od 244,85 KM radnicima onih privrednih subjekata koji ovim zakonom ispunjavaju uslove za to, za što su i podnosili zahtjev Poreznoj upravi FBiH. Pored toga, 200 miliona KM sredstava iz MMF-a, koja su krajem jula direktno raspoređena kantonima, trebaju značajno poduprijeti ekonomiju. Također i onih dodatnih 30 miliona iz Budžeta Federacije za općine i gradove.\nKakva je koordinacija viših i nižih nivoa vlasti u FBiH?\nOno na čemu svi trebamo aktivno i ubrzano raditi prilikom provođenja novih mjera u FBiH, jeste intenzivnija i brža koordinacija između različitih nivoa vlasti kako bi te mjere bile efektnije, pravičnije i efikasnije u provedbi.Ovih dana Garancijski fond pri Razvojnoj banci Federacije BiH, koji je Vlada FBiH uspostavila, je aktiviran, tako da već naredne sedmice očekujemo prve operativne korake. Okončanje javnog poziva za izražavanje interesa komercijalnih banaka za učešće u kreditno-garantnim programima, a potom i donošenje ovih programa. Preliminarni pokazatelji govore da su stvorene operativne pretpostavke, da ćemo vrlo brzo krenuti sa 300 miliona KM u okviru ovog paketa pomoći privredi putem garantnih aranžmana.\nKoja je uloga Garancijskog fonda pri Razvojnoj banci u ublažavanju ekonomskih posljedica?\nGarancijski fond pri Razvojnoj banci Federacije BiH za osnovni cilj ima podršku održavanju dostignutog nivoa ekonomskih aktivnosti kroz osiguranje tekuće likvidnosti, obrtnog kapitala i investicija za privredne subjekte. Podsjetit ću da je tu planirano da početni kreditni potencijal bude 500 miliona KM, i s namjerom da taj potencijal bude uvećan i na milijardu KM. Kreditna sredstva iz ovog fonda će, kroz odgovarajuće programe, privrednim subjektima omogućiti finansiranje tekuće likvidnosti, dovršavanje započetih investicija, kao i pokretanje investicija manjeg obima.Uspostava Garancijskog fonda je dio paketa mjera za ublažavanje posljedica na ekonomiju. Cilj kreditno-garantnih programa je da se poboljša pristup finansiranja za privredne subjekte na način efektivnog prenošenja rizika putem garancije. U okviru kreditno-garantnih programa Razvojna banka daje garancije odabranim komercijalnim bankama, koristeći sredstva osigurana od strane Vlade Federacije BiH, kao i drugih izvora utvrđenih propisima.\nS obzirom da ste najavili smanjenje plaća u administraciji, na koji način ćete to izvesti jer su zakoni koji reguliraju plaće u javnom sektoru “zabetonirani”. Niko ne smije u njih da dira i ne želi, a vi ste u martu ove godine naglasili kako “svi trebamo jednako podnijeti teret krize”. Do sada su teret podnosili samo radnici u realnom sektoru.\nS trenutnim zakonima i kolektivnim ugovorima, smanjenje plaća u javnom sektoru bi moglo proizvesti brojne tužbe koje bi proizvele kolaps Federacije i federalnog budžeta. Međutim, naša namjera je ista, kao i na početku pandemije, a to je da svi moraju podnijeti ravnomjerno teret ove krize. Izmjene radnog zakonodavstva Vlada FBiH je uradila i sada je potez na Parlamentu FBiH. Ta izmjena će ozakoniti fleksibilnost radnog vremena i primanja za vrijeme proglašenih vanrednih, odnosno stanja nesreće, bilo kojeg oblika. Usvajanje izmjena zakona će omogućiti da svi, pa i javni službenici podnesu teret krize, a da poslije ne nastanu tužbe koje su višekratno veće od ušteda, kao što je to bilo do sada.Također treba uzeti u obzir i druge mogućnosti ušteda u administraciji. Siguran sam da ćemo morati pokazati svi, pa tako i administrativni aparat, veću solidarnost, ali i fleksibilniji socijalni partnerski dijalog, a sve kako bi sačuvali što veći broj radnih mjesta i kako bi opstala naša privreda, te kako bi izašli iz ove neizvjesne situacije uzrokovane pandemijom.


Nikolas Gvosdev, o izgledima za napredak u SCG - 2003-12-02\n02 decembar, 2003\nN.G.: U Srbiji još uvek postoji problem sa institucijama, posebno u pogledu politièkih stranaka, koje nisu u stanju da protumaèe šta narod i društvo žele i da to sprovedu u delo. Pošto institucije nisu delotvorne, biraèi nisu motivisani da glasaju, što za uzvrat uzrokuje paralizu institucija, koje ne uživaju dovoljno poverenja medju biraèima. To se, uostalom, odrazilo i na tri puta neuspelim predsednièkim izborima u Srbiji. Kao rezultat toga, politièke stranke poènu da igraju svoje strateške igre, podstièuæi biraèe da izadju ili ne izadju na izbore, što možda pomaže njihvoj politièkoj stategiji, ali šteti njihovoj efikasnosti. B.M.: Da li bi neizvesna politièka situacija u Srbiji mogla da podstakne ponovno oživljavanje ekstremnih stranaka ?\nN.G.: Imamo istorijske presedane takvih situacija u Evropi. Kada demokratske institucije nisu delotvorne i ne služe interesu naroda, gradjani poèinju da se priklanjaju ekstremnim strankama. Jedan od najboljih primera je Rusija, poèetkom 90-tih, kada demokratske snage nisu bile u stanju da stvore delotvorne institucije, pa su politièku arenu preuzeli oživljena komunistièka partija i ekstremni nacionalisti. Slièna situacija se dogodila i u drugim istoènoevropskim zemljama.\nB.M.: Kakve mere bi medjunarodna zajednica trebalo da preduzme u sluèaju Srbije i Crne Gore?\nN.G.: Važno je da medjunarodna zajednica, posebno SAD, ne tretiraju nove, krhke demokratije kao božiænu jelku i ne prenatrpavaju ih ukrasima, postavljajuæi im previše zahteva. To je svakako sluèaj sa Srbijom, gde je medjunarodna zajednica pretpostavila da je posle svrgavanja Slobodana Miloševiæa uspostavljena funkcionalna demokartija, jednaka onoj u Britaniji, Francuskoj ili SAD, i da joj se mogu istovremeno postavljati svi ti uslovi, bez potpunog razumevanja politièke situacije. Nove demokratske vlasti nisu u stanju da se istovremeno bore protiv korupcije, organizovanog kriminala, neproduktivne ekonomije i drugih problema, pošto im je potrebno vreme da se konsoliduju. Politièkim liderima tih zemalja potrebno je dati do znaja da æe za svoja nastojanja biti nagradjeni da bi mogli da kažu svojim biraèima da saradnja sa medjunarodnom zajednicom daje korisne rezultate.\nB.M.: Imate li na umu neke konkretne akcije medjunarodne zajednice?\nN.G.: U ovom momentu medjunarodna zajednica bi trebalo da poveæa svoja nastojanja na uèvršæivanju stabilnosti i na integraciji Srbije i Crne Gore u evro-atlantske strukture. Toj zemlji treba pokazati da æe ona, na osnovu svoje saradnje i napora, biti ukljuèena u te institucije i ekonomski nagradjena. Ako se zemlje u tranziciji drže u neizvesnoj situaciji, kao što je to bio sluèaj sa Bugarskom i Rumunijom, dok im nisu dati odredjeni datumi za uèlanjenje u NATO i Evropsku uniju, demokratske strukture u tim zemljama su bile krhke. Situacija se promenila onog momenta kada je gradjanima postalo jasno da æe videti svetlo na kraju tunela, odnosno da æe napedovati. Slièna situacija je i sa Srbijom i Crnom Gorom, kojoj je potrebno pružiti odredjena uveravanja tako da njeni gradjani znaju da nisu u æorsokaku, veæ da postoji odredjen pravac u kome se ta zemlja kreæe.


CGO: Ministarstvo kulture istrajno u primjeni odluke suprotne javnom interesu – Portal Kolašin\nCGO: Ministarstvo kulture…\nCGO: Ministarstvo kulture istrajno u primjeni odluke suprotne javnom interesu\nGrupa nevladinih organizacija, koje su tokom proteklih sedmica pokušale skrenuti pažnju javnosti na nezakonitosti koje su pratile proces ocjenjivanja projekata i donošenja Odluke o raspodjeli sredstava nevladinim organizacijama na osnovu Javnog konkursa „Razvijajmo kulturne navike!“ , podnijele su nadležnom Ministarstvu kulture i formalnu Inicijativu za poništenje te štetne Odluke. Nažalost, ministar kulture Aleksandar Bogdanović i njegovi saradnici ostali su pri stavu da se takva Odluka primijeni, saopšteno je iz Centra za građansko obrazovanje.\nOni podsjećaju da je ta odluka izazvala brojne i utemeljene kritike među stručnom i zainteresovanom javnošću.\n„Kako je Odluka proceduralno manjkava, pripremićemo tužbu Upravnom sudu. Takođe, budući da postoje osnovane sumnje da je proces odlučivanja bio praćem netransparentnošću, konfliktom interesa i koruptivnim radnjama, i da postoje indicije o elementima organizovanog kriminala na relaciji procjenitelji – članovi komisija – nevladine organizacija, namjeravamo da podnesemo krivičnu prijavu Specijalnom državnom tužilaštvu.\nBudući da je ovo moralo biti poznato svima koji su učestvovali u ovom procesu u Ministarstvu kulture, odgovorna lica u ovoj instituciji će takođe biti obuhvaćena ovom prijavom. Nesporno je da Komisija nije bila nezavisno i objektivno kolektivno tijelo, a ostaje na nadležnim organima da utvrde i zašto ministar i njegovi saradnici nisu prekinuli taj lanac nezakonitosti kroz poništenje Odluku koja je napravila ogromnu štetu javnom interesu i organizacijama u oblasti kulture.\nŽalimo što su na ovaj način afirmisani sitni i partikularni interesi, a degradiran dobar dio kulturne zajednice crnogorskog društva. Obavještavamo javnost da ćemo iskoristiti sva pravna i druga legitimna demokratska sredstva kako bi se slučaj ove skandalozne Odluke rasvijetlio i odgovorni procesuirali.\nAktivnosti koje sprovode nevladine organizacije u oblasti kulture su uglavnom van fokusa donatora i stoga je važna podrška iz Budžeta Crne Gore. Zato ćemo uložiti napore da se uspostave dugoročni sistemski mehanizmi koji mogu prevenirati slične situacije, jer je jasno da je postojeći sistem izmanipulisan i kompromitovan zahvaljujući manjkavostima Zakona o nevladinim organizacijama i spremnosti pojedinih članova/ica komisija da naprave nevjerovatne vratolomije kako bi pomogli sebi bliske NVO, ali i nespremnošću nadležnih u Ministrstvu da čuvaju javni interes i brinu se da novac poreskih obveznika budu raspodjeljivani zakonito i pravično“, navode iz CGO u saopštenju.\nOmladinski kulturni centar Herceg Novi\nUdruženje pozorišnih kritičara i teatrologa Crne Gore\nNOVA Centar za feminističku kulturu\nUmjetnicko-muzičko udruženje “Scena”


Da li smo položili test solidarnosti, šta najviše škripi | 013 info\nRTS\tPon, 01/06/2020 - 11:33\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković rekla je za RTS da je epidemija pokazala koliko je bitna solidarnost. Relativno brzo smo se dobro organizovali kao i svi servisi na lokalnim niovima, rekla je poverenica.\nTokom prethodna dva meseca, kabinet poverenice za zaštitu ravnopravnosti je imao najviše posla verovatno od kada postoji kabinet Poverenika. A 10 godina institucije proslavili su pre neki dan.\nGostujući u Jutarnjem programu RTS-a, Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, rekla je da je izazov bilo ograničenje kretanja što je nosilo probleme za normalno funkcionisanje.\nPrema njenim rečima, epidemija je pokazala koliko je bitna solidarnost, jer nije isto kada se ograniči kretanje osobama koji ima potrebu za nekom vrstom pomoći.\n"Uspevali smo da rešavamo sve u razumnom roku, recimo personalnim asistentima je bilo dozvoljeno kretanje", kaže poverenica.\nKome su se obraćali za pomoć\nJankovićeva kaže da su svi u nekim trenucima bili pod stresom i tužni, a kabinetu poverenice su se u početku obraćali roditelji koji su imali problem sa čuvanjem dece.\n"Obraćali su se oboleli od kovida. Čini mi se da će to biti izazov, svako od nas može da se nađe u toj situaciji a neki nisu naišli na rezumevanje i u zdravstvenoj ustanovi", rekla je Jankovićeva.\nJankovićeva kaže da su se obraćali Vladi za sve ono što je bilo vezano za početak vanrednog stanja za zaposlene roditelje, za decu sa invaliditetom, decu sa razvojnim poremećajem.\n"Naišli smo na razumevanja da žrtve nasilja koje su pobegle budu izuzete od kažnjavanja a bio je problem u nekim lokalnim samoupravama gde se tražio test za ulazak u sigurnu kuću - ne može ta osoba imati kod sebe test", rekla je ona.\nPoštovana većina preporuka\nPrema njenim rečima, većina preporuka je poštovana, a većina lokalnih samouprava bila je revnosna i ispravljali su ono na šta su se građani žalili, na primer, da volonterski centar nije poslao volontere.\nGovoreći o solidarnosti, Jankovićeva kaže da smo položili test solidarnosti na individualnom i na nacionalnom nivou.\n"Relativno brzo smo se dobro organizovali i svi servisi na lokalnim niovima", rekla je Jankovićeva i navela primer iz Crne Trave.\n"Šta je sa ljudima koji su oboleli od demencije a žive sami, ostavljeni su u selu, telefonom su ukazali na simptome na koronu, odneli su im paket, a osobe nisu videle ispred vrata zbog demencije. Sanitet ih je prevezao u Leksovac da bi se videlo da li imaju koronu", ispričala je Jankovićeva.\nGovoreći o strahu ljudi, Jankovićeva kaža da kada naiđete na nešto što je nepoznato, ljudi se uplaše i danas hiv pozitivni se susreću sa diskriminacijom, a ničije zdravstveno stanje ne možete da iznostite.\n"Hiljade rešenih slučajeva imamo za ovih deset godina, čitava Evropa se suočava sa problemima", kaže poverenica.\nKako protiv narastajućeg govora mržnje\nOsvrćući se na napad na lidera PSG-a koji je dobio pesnicu u glavu, Jankovićeva kaže da nasilje zavređuju osudu svih nas.\n"Imali smo reakciju nadležnih organa", kaže Jankovićeva i dodaje - vidite do čega se dolazi kada se govor mržnje prelije u fizičko nasilje.\n"Kao institucija smo osuđivali govore mržnje koji je dolazio od lidera PSG-a, ali dokazali smo da govor koji nije primeren i dovodi do nasilja", ukazala je poverenica.\nGovoreći o navodima Igora Jurića o političaru pedofilu, Jankovićeva kaže da moramao imati puno razumevanje za njegove strahove i nedoumice i ne možemo ga osuđivati.\n"Bilo bi dobro da stigne odgovor od nadležnih organa", istakla je poverenica.\nOpomena čitavom svetu\nOsvrćući se na ubistvo Afroamerikanca u Americi, Jankovićeva kaže da bi taj slučaj trebalo da bude opomena čitavom svetu.\n"Diskriminacija je opasna po društvo i može da dovede i do ozbiljnih oružanih sukoba", kaže Jankvićeva.\n"I u našem društvu ima skrivene diskriminacije koja se ne ipoljava, o kojima bi trebalo da razovaramo i sečemo u korenu, pa smo mi recimo ukazivali na ispisivanje kukastih krstova. Najstrašnije je da živimo u prošlosti u mitovima i bitno je da o svakom problemu razovaramo. Postoji politička volja da o tome razgovaramo, a ono što treba da radimo u budućnosti je da ispravimo sve ono što ne valja", zaključila je Brankica Janković\npoverenica za zastitu ravnopravnosti ravnopravnost


Prvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić zahvalio je danas Slovačkoj na kontinuiranoj podršci evrointegracijama Srbije, kao i na pricnipijelnoj podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije i pronalaženju održivog rešenja za pitanje Kosova i Metohije.\nU razgovoru sa novim ambasadorom Slovačke u Srbiji Fedorom Rosohuom, Dačić je izrazio uverenje da će saradnja sa specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Miroslavom Lajčakom biti uspešna i konstruktivna, kao što je bila u vreme kada je obavljao funkciju ministra spoljnih poslova Slovačke.\nKako je saopštilo Ministartsvo spoljnih poslova, Dačić i ambasador Slovačke su ocenili da su bilateralni odnosi dve zemlje tradicionalno dobri i prijateljski.\nKurti: Ilegalnim ponašanjem Tači bi da svede državu na paralelnu instituciju\nLajčak i Đurić o nastavku dijaloga, borbi protiv Kovida-19 i primeni ranije postignutih sporazuma\nNa sastanku je istaknuta neophodnost produbljivanja bilateralnih odnosa i daljeg jačanja u svim oblastima od zajedničkog interesa.\nSagovornici su izrazili zadovoljstvo što dve zemlje ostvaruju intenzivan i kontinuiran politički dijalog na svim nivoima i spremnost da se on nastavi i ubuduće.\nAmbasador Rosoha preneo je spremnost Slovačke da sa Srbijom nastavi intenzivnu komunikaciju i saradnju na svim poljima.\nPonovio je da Slovačka ostaje privržena svom principijelnom stavu da ne prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova, kao i da će njegova zemlja i ubuduće nastaviti da pruža punu podršku evropskim integracijama Srbije.\nSPECIJALAC ZA BALKAN Ko je Miroslav Lajčak: Slovak koji je nadzirao referendum u Crnoj Gori, umešao prste u BiH i delio PACKE SRBIJI


Osnovni kurs italijanskog jezika A2 | Akademija Aleksandrija\nPočetna » Kursevi jezika » Italijanski jezik » A2 nivo italijanskog\nPripremna nastava (CELI i CILS, PLIDA)\nNuovo Progetto Italiano 1 (A2 nivo)\nUčenje italijanskog jezika na nivou A2 u Akademiji Aleksandrija\nOsnovni kurs italijanskog jezika (A2) je naredni nivo za učenje italijanskog jezika. Ukoliko imate predznanje ili ste možda ranije učili italijanski, ovo može biti pravi korak u poboljšanju vašeg znanja ovog jezika. Na nivou A2 se ponavljaju reči koje su naučene na prethodnom, uče se novi termini, ali i naprednija gramatika italijanskog jezika. Literatura za ovaj nivo učenja italijanskog je knjiga Nuovo Progetto Italiano 1 za nivo A2.\nOni koji uče italijanski su, dakle, u mogućnosti da razumeju informacije o sebi, porodici, da se sporazumevaju na poslu, kao i da opisuju jednostavnije događaje iz prošlosti.\nČasovi su organizovani tako da se vežba pravilna komunikacija između članova grupe, rade testovi, konstantno prati vaš napredak (što i sami možete pratiti), ukazuje se na nedostatke i to dodatno prorađuje. Nastava je intenzivnija nego na početnom kursu, ali je zato i napredak brži. Cilj ovog nivoa je da razvijete jezičke veštine neophodne za svakodnevni život u Italiji, tj. za započinjanje komunikacije na italijanskom u društvenom i radnom životu.\nNa kursu italijanskog jezika osnovni nivo A2 se postiže:\nObrađuju se teme o Italiji, situacije u baru, restoranu i za stolom, vreme, televizija, novine, moda, film, praznici, izleti, koncerti, a gramatički deo se odnosi na prideve quello, bello, glagole volerci, metterci, imperfektom i korištenjem imperfekta i passata prossima, modalne glagole, futur, direktne i indirektne lične zamenice, imperativ, bezlične glagole itd.\nNakon završenog osnovnog nivoa A1 kursa italijanskog jezika moći ćete:\nU tabeli su predstavljene karakteristike osnovnog nivoa kursa italijanskog jezika A2.\nUkoliko ste do sada učili italijanskii jezik uradite test kako bismo bili sigurni koji je vaš nivo poznavanja jezika.


Firma McGinnis Lochridge kao novi partner za lobiranje Republike Srpske podnijela je zahtjev za registraciju Ministarstvu pravde SAD.\nKako su naveli u zahtjevu, posao, za koji će ih bh. entitet RS plaćati 80.000 dolara mjesečno, između ostalog podrazumijeva „savjetovanje Vlade Republike Srpske o stvarima koje se tiču međunarodnog prava“.\nSve je na svom Twitter profilu objavio Casey Michel, istraživački novinar Think Progressa, napomenuvši da „internet stranica novog partnera za lobiranje Republike Srpske piše o Miloradu Dodiku, koji je pod sankcijama SAD-a.“\nObavezujući ugovor u ime RS-a je potpisao Zlatan Klokić, ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RS-a.\nOvaj rad uključuje „pružanje pisanih i usmenih savjeta članovima Vlade na zahtjev".\n"S vremena na vrijeme, Vlada može tražiti od nas da pružimo informacije koje se tiču takvih savjeta članovima administracije SAD-a i / ili Kongresa. Takve informacije se odnose na zakon i politiku odnosa vlade sa Sjedinjenim Državama i drugim međunarodnim organizacijama i suverenim državama. Registrant će takođe održavati web stranicu sa sadržajem koji se odnosi na pravna i politička pitanja relevantna za Bosnu i Hercegovinu“, navodi se u opisu aktivnosti koje će obavljati kompanija u ime bh. entiteta RS.