PCVesti - Druga konferencija o bezbednosti informacionih sistema\nby newsmasteron 25.05.2010\nFakultet informacionih tehnologija, u sastavu Univerziteta METROPOLITAN u Beogradu, po drugi put ove godine organizuje Konferenciju “forum BISEC 2010”, ovoga puta sa Matematičkim institutom Srpske akademije nauka i umetnosti. Konferencija „forum BISEC 2010” održaće se 25. maja 2010. u zgradi Narodne banke Srbije, Nemanjina 17.\nOve godine Konferenciju „forum BISEC 2010“ podržava Ministarstvo za nauku i tehnološki razvoj, pa deo konferencije ima i deo naučnostručnog karaktera, gde će biti predstavljeni najbolji radovi iz ove oblasti. U radu konferencije učestvuje Odeljenje za visoko-tehnološki kriminal Republičkog javnog tužilaštva, Odeljenje za visoko-tehnološki kriminal MUP-a Srbije, a Narodna banka Srbije je partner kao i prošle godine.\nTema konferencije “forum BISEC 2010” je bezbednost informacionih sistema i računarskih mreža, a posebne teme ove godine su i digitalna foreznika, visoko tehnološki kriminal, kriptologija, standardi i procedure, rešenja u primeni i praktična iskustva, i druge teme vezane za bezbednost informacionih sistema.\nNeke od atraktivnih tema koje su privukle IT stručnjake iz sektora bankarskog poslovanja su:\n– Procedure i standardi koji se primenjuju danas: ISO 27000 / COBIT / ITIL;\n– Visoko tehnološki kriminal i odbrana (u Sjedinjenim Američkim Državama i kod nas);\n– Digitalna foreznika\n– Bezbednost i upravljanje informacijama u bankarskom i finansijskom sektoru:\n– Rešenja za sigurnu IT infrastrukturu u bankama i finansijskim organizacijama, l\n– Najnovije tehnologije za bezbedno organizovanje, rukovanje i upravljanje podacima;\n– Alati koji se mogu primenjivati interno i eksterno.\nKonferencija “forum BISEC” privlači iz godine u godinu sve veću pažnju, što opravdava i organizovanje master studijskog programa “Bezbednost informacija” na Univerzitetu METROPOLITAN, koji je otvoren prošle godine. Adekvatno obrazovanje u ovoj oblasti, osijm što mora biti realizovano u savremenim tehničkim uslovima, podrazumeva i znanje primenjivo u bankama i finansijskim institudijama danas, prema standardima prakse u svetu. To je razlog organizovanja ove konferencije, koja treba da doprinese kvalitetu obrazovanja u oblasti bezbednosti informacionih sistema kod nas.\nAmerička vojska privremeno zabranila korišćenje USB memorija\nSymantec je odabrao APCOM kao svog strateškog partnera za distribuciju za Srbiju i Kosovo, Crnu Goru i Albaniju


Zašto su roditelji u Srbiji ranije krili prava imena dece\nBeba i porodica Piše:Ljubica Sokić04. sep. 202023:16\nFoto: STEVIE GRAND / Sciencephoto / Profimedia\nU srpskoj kulturi i tradiciji davanje imena novorođenčetu oduvek je imalo veliki značaj jer ime, prema verovanju, kao lični znak čoveka određuje njegovo mesto u univerzumu i društvu, određujući mu dalju sudbinu i život. Imenom je dete sticalo status čoveka, a pravila davanja imena zavisila su od tradicije, trenutnih trendova ili posebnih uslova u kojima se nalazila porodica.\nTako na primer, ime Anđela potiče od grčke reči „angelos“, a u prevodu znači anđeo, glasnik, vesnik. U kontekstu imena, Anđelka se prevodi kao „anđeoska“ ili „ona koja je data od anđela“. Veruje se da su osobe koje nose ovo ime poput anđela, dobre, neiskvarene i nežne.\nEtnolog Narodnog muzeja u Čačku, Snežana Ašanin kaže da se uvek vodilo računa da se neko ime ponavlja u porodici, a naročito ako je neko imao dobre osobine, pa su se naslednici i potomci zvali baš po njemu.\nPersonalni nakit, srebro. #handmadejewelry #handmade #personaljeweler #personaljewelry #personaljeweller #personalninakit #lancicsaimenom #lancicisaimenom #ogrlica #ogrlice #ogrlicesrbija #ogrlicasrbija #imena #nakit #nakitsrbija #nakitpozelji #srebro #srebrninakit #srebrninakit925 #srebrnaogrlica #srebrnaogrlicasaimenom #ogrlicasaimenom #ogrlicesaimenom #rucnoradjennakit #unikatannakit\nA post shared by Ogrlica sa imenom (@ogrlicasaimenom) on May 7, 2019 at 1:05pm PDT\n„Pored toga, gledalo se koji svetac se slavi toga dana kada je dete rođeno ili koji je praznik njemu najbliži, a ukoliko bi u nekoj porodici deca umirala, davana su neobična imena, sa zaštitnom funkcijom, kako bi se odagnala nečista sila koja odnosi novorođenčad“, kaže Ašanin.\nTako nastadoše Vuk, Vukan i druga imena izvedena od naziva ove gorske zveri, a smatralo se da će dete biti jako, zdravo, snažno i glasovito, da će se odupirati nedaćama ukoliko bi nosilo neko od blagoslovenih imena, kakvo je ime, na primer, Živko.\n„Kod slovenskih naroda, pa i u Srba, pravo ime je skrivano, nije se javno obelodanjivalo, jer se verovalo da će preko imena negativne i opake sile i zli ljudi putem čini moći da naude njegovom nosiocu“, kaže Ašanin.\nPored zaštitnih, postoje i zaustavna imena, poput Stanke, Stane, Stanoja, Stojana, koja su davana u slučajevima kada se rađalo mnogo, naročito ženske dece, što je u ona teška i oskudna vremena bilo veliko opterećenje za zajednicu, kako bi to prestalo.\n“Posle poletanja prve žene u svemir Valentine Terješkove, deca su masovno nazivana po njoj, dok je ime Tito bilo popularno među nesvrstanima“, kaže Ašanin i dodaje da je svako vreme imalo svoje osobenosti kada su u pitanju imena, budući da su neka popularnija od drugih.\nU drugoj polovini 20. veka, za vreme socijalizma, kod nas se vodilo računa da se daju međunarodna imena jer se smatralo da su tradicionalna prevaziđena i da ih treba zaobići.\n„Pojedina međunarodna, hrišćanska imena, kakva su Stefan, Uroš, Teodora, Đorđe, i danas se često daju, ali se za njih može reći i da su srpska jer su oduvek zastupljena kod nas i bilo je istorijskih ličnosti koje su se tako zvale“, navodi dalje Ašaninova.\nMeđutim, sada su stara srpska imena ponovo zastupljena, ali se mnoga od njih, koja sežu u duboku prošlost, sve ređe čuju i polako nestaju, kao na primer ime Ikonija, koje je poreklom sa Kosova, a zatim i Gospava.\nPre prihvatanja hrišćanstva, imena su kod Srba mahom označavala poreklo neke porodice, najčešće ukazivala na povezanost sa šumom, gorom, planinom, a neka su i danas zastupljena, na primer Gorica.\nKako ističe Ašanin, iz te stare kulture najduže se očuvalo ime Vid, dok su pojedina, poput Peruna i Perune odavno otišla u zaborav.\n„Setimo se prvih poznatih srpskih vladara na Balkanu, Vlastimira, koji se i danas može naći, ali ne i imena pojedinih njegovih potomaka, Mutimir, Strojimir, Gojnik, dok Časlav i danas živi među Srbima“, objašnjava ona.\nIme je, prema njenim rečima, imalo i značajnu magijsku funkciju, nekome se mogla naneti šteta uz pomoć imena, a u nekim krajevima ljudi su se prilikom susreta sa zverima ili priviđenjima štitili izgovaranjem imena umrlih rođaka.\nPrema srpskim običajima prethrišćanskog porekla, ime detetu treba da da kum, koji predstavlja vezu između kumčeta i viših natprirodnih sila.\n„Zbog toga kum ima veliki ugled, na najvažnijim događajima je najistaknutiji gost i veoma je prisutan u životu deteta i čoveka. On je nekada davao ime, vodeći računa o svim navedenim stvarima, osobinama deteta i porodice, ali je to vremenom olabavljeno, pa se danas roditelji uglavnom dogovore sa njim, ali gotovo nikada ne daju ime bez razgovora sa kumom kako bi zvanično i dalje on davao ime“, priča ona.\nAšanin ističe da su nekada Srbi odmah po rođenju deteta odlazili u crkvu po vodicu, koju bi sveštenik osveštao, očitao molitvu za zdravlje i tom prilikom dete je dobijalo ime “na vodici“. Nije bilo obavezujuće da se kum složi sa tim imenom, ono se nosilo od rodenja do krštenja i veoma se poštovalo.\nImeneobična imenaznačenje imena


OGLASIO SE KFOR: Poruka Srbiji i severu Kosmeta\nKFOR nije upoznat sa bilo kakvim planom, o kojem se danas spekulisalo u pojedinim medijima, o navodnoj nameri Prištine da uđe na sever Kosova i preuzme “Trepču”, tvrdi portparol KFOR-a Vićenco Graso.\nOn takođe u izjavi za Tanjug ističe da je situacija na Kosovu pod kontrolom i da nema naznaka mogućih dešavanja.\nNa pitanje Tanjuga, kako će KFOR delovati u slučaju ulaza sever KiM, Graso je kratko naveo da KFOR održava stalne i dobre odnose sa svim bezbednosnim činiocima na Kosovu, kao i sa Vojskom Srbije, kako bi sprečio bilo kakvu neočekivanu akciju ili događaj.\n– KFOR je u potpunosti posvećen izvršavanju svog mandata u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti kako bi garantovao bezbednost i sigurnost za sve ljude na Kosovu. KFOR radi na sprečavanju i spreman je da interveniše u slučaju bilo kakvog ugrožavanja bezbednosti”, dodao je Graso.


Teško preko Romanije! - Srpskacafe\nTeško preko Romanije!\nUtorak, 29.11.2016., 08:15\nNa području Hercegovine povremeno dolazi do jakih udara vjetra. Vozačima se savjetuje maksimalno oprezna i sporija vožnja, prilagođena uslovima na putu, a zakonski je obavezno posjedovanja zimske opreme.\nZbog izgradnje vijadukta “Mahovljani” na auto-putu Banjaluka-Doboj, dionica Banjaluka-Prnjavor, petlja “Mahovljani”, zatvorena je za saobraćaj, a vozači mogu koristiti petlju “Aleksandrovac”. S ciljem bezbjednog saobraćanja na auto-putu “9. januar”, uspostavljen je poseban režim saobraćanja kod petlji “Prnjavor” i “Johovac”, kao i na regionalnom putu R-474 i magistralnom M-17. Radi izvođenja minerskih radova na magistralnom putu Banjaluka-Crna Rijeka, kod “Male hidroelektrane Bočac”, od 14.00 do 14.30 časova doći će do privremene obustave saobraćaja.\nZbog izgradnje vijadukta na regionalnom putu R-405, dionica Stari Majdan 2 – Lamovita, potpuno je obustavljen saobraćaj. Na dionicama magistralnog puta Čelinac-Kotor Varoš i Kotor Varoš-Obodnik zbog sanacije gradske vodovodne mreže biće izmijenjen režim saobraćaja.\nZbog izgradnje mosta preko rijeke Ukrine u Dragalovcima, na dionici regionalnog puta Gornja Vijaka dva-Razboj potpuno je obustavljen saobraćaj za sva vozila i preusmjeren na lokalni put kroz selo Brestovo gdje je zabranjen saobraćaj za teretna vozila preko 15 tona nosivosti. U toku su radovi na dionici magistralnog puta Brčko-Lončari, u naselju Gorice, te izgradnja obilaznice oko Brčkog na magistralnom putu Brčko-Bijeljina, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja.\nZbog deminiranja terena na dionici magistralnog puta Tuzla-Ugljevik u mjestu Banj Brdo, lokalitet Simina cesta, biće povremeno obustavljan saobraćaj od 8.00 do 16.00 časova. Obustave će trajati 30, a propuštanje saobraćaja 15 minuta. Od 8.00 do 16.00 časova, zbog deminerskih radova, aktuelne su privremene obustave saobraćaja na dionici magistralnog puta Teslić-Kotor Varoš, u mjestu Rujevica, i to 30 minuta obustave i 15 minuta propuštanja.\nZbog deminerskih radova u mjestu Klakar Donji, u opštini Brod, do 16. decembra biće povremenih obustava saobraćaja na dionici magistralnog puta Brodsko Polje/Brusnica radnim danima od 8.00 do 15.00 časova.\nU Federaciji BiH snijeg na kolovozu mjestimično usporava odvijanje saobraćaja u višim planinskim predjelima, posebno na pravcima Travnik-Donji Vakuf, Bugojno-Novi Travnik, Gornji Vakuf-Prozor, Livno-Glamoč-Mrkonjić Grad i Livno-Kupres. Povremene obustave saobraćaja zbog minerskih ili deminerskih radova tokom dana aktuelne su na magistralnim putevima Stolac-Ljubinje i Tuzla-Ugljevik .\nBiHstanje na putevimanovembar2016rs


Putnik čeka rezultat testa na Covid na aerodromu Schiphol u Holandiji, 29. novembra 2021. (Foto: AFP/Kenzo Tribouillard)\nPrema novim dokazima, omicron varijanta koronavirusa je već bila prisutna u Zapadnoj Evropi znatno prije nego što su prvi slučajevi zvanično identifikovani u Južnoj Africi.\nHolandske vlasti saopštile su u utorak da su otkrile tu varijantu u testovima na Covid čak 19. novembra - čitavu nedjelju prije nego što su, prošlog petka, pozitivni slučajevi otkriveni kod putnika koji su sletjeli u Amsterdam iz Južne Afrike.\nZdravstveni zvaničnici u Japanu i Francuskoj također su potvrdili prve slučajeve omicron soja u utorak, i pridružili se sve većoj listi zemalja na kojoj su i Britanija, Kanada, Škotska, Australija, Austrija, Španija i Švedska.\nZbog pojave i brzog širenja omikrona, Stephane Bancel, direktor farmaceutskog giganta Moderna, upozorio je u utorak u intervjuu za Financial Times da bi postojeće vakcine protiv Covida mogle da budu manje efikasne protiv novog soja, u poređenju sa deltom i drugim, ranijim varijantama.\nNakon što je Bancel predvidio "materijalni pad" u efikasnosti vakcina - uključujući onu koju je razvila Moderna - došlo je do velikog pada na svjetskim berzama.\nMeđutim naučnici Oxfordskog univerziteta, koji su razvili vakcinu za Covid u saradnji sa kompanijom AstraZeneca, izdali su saopštenje u kome se navodi da postojeće vakcine "i dalje pružaju veoma visoki nivo zaštite od ozbiljnih oblika bolesti, i da za sada nema dokaza da je situacija drugačija sa omicronom".\nU saopštenju se dodaje da, ukoliko bude neophodno, postoje "sredstva i procesi za ubrzani razvoj modifikovane vakcine za Covid-19".\nEmer Cooke, šefica Evropske medicinske agencije (EMA), regulatora lijekova za područje Evropske unije, također je pokušala da ublaži strahovanja, poručujući poslanicima EU u Briselu da su postojeće vakcine i dalje djelotvorne protiv omicrona ali da će, ukoliko bude potrebno, u roku od četiri mjeseca nove verzije vakcine biti odobrene za upotrebu unutar Unije.\nŽena sa maskom prolazi pored tržnog centra u istočnom dijelu Londona, 30 novembra 2021.\nDan ranije, Tedros Adhanom Ghebreyesus, direktor Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), poručio je na specijalnoj sjednici Svjetske zdravstvene skupštine u Ženevi, da je samo pojavljivanje omicrona podsjetnik da "iako mnogi od nas misle da smo završili sa Covidom-19, on nije završio sa nama".\n"Prolazimo kroz cikluse panike i zanemarivanja. Teško izvojevane pobjede mogle bi da za čas budu izbrisane. Naš neposredni zadatak je, zato, da se okonča ova pandemija", rekao je Tedros.\nWHO je saopštio da je "globalni rizik zbog omikron varijante procijenjen kao veoma visok, iako za sada nema podataka o smrtnim slučajevima koje je izazvao novi soj".\nZbog prijetnje novog virusa, i SAD i Britanija su u ponedjeljak preporučile svim odraslima da prime "booster" doze vakcine protiv Covida.\nZabrane putovanja zbog omicrona\nOsoblje na aerodromu Narita istočno od Tokija dočekuje putninke kojima su potrebna kolica, prvog dana nakon što je Japan zatvorio granice da spriječi širenje nove, omicron varijante virusa, 30. novembra 2021.\nIzrael i Maroko su također potpuno zatvorili granice. Druge zemlje, među kojima su SAD, Kanada, Brazil i neke zemlje Evropske unije, zabranile su ili ograničene ulaz putnicima iz južnih regija Afrike.\nGeneralni sekretar UN-a Antonio Guterres izjavio je da je "duboko zabrinut zbog izolacije južnih afričkih zemalja" kojima su uvedene putne restrikcije.\nPredsjednik Južne Afrike Cyril Ramaphosa naglasio je da je njegova zemlja "duboko razočarana" zbog zabrane putovanja. "Te restrikcije su potpuno neopravdane i nepoštenon diskriminišu našu zemlju i sestrinske zemlje na jugu Afrike", rekao je u nedjelju, u televizijskom obraćanju naciji.\nUnben Pillay, ljekar opšte prakse u pokrajini Goteng u Južnoj Africi, izjavio je za AP da, uprkos velikom povećanju novih slučajeva Covida-19, čemu je doprinijela pojava varijante omicron, zaraženi uglavnom imaju blage simptome bolesti. Rekao je da se većina ljudi liječi kod kuće a vakcinisani se po pravilu osjećaju bolje od onih koji nisu primili vakcinu protiv Covida.\nU izvještaju su korištene i informacije agencija Reuters i AP.


Prvi Obamin govor o stanju nacije\nAmerički predsjednik Barack Obama održaće danas svoj prvi govor o stanju nacije, tradicionalni "State of the Union", u kojem će, kako se očekuje, predstaviti najavljene nove mjere za pomoć srednjoj klasi.\nObama će pozvati na trogodišnje zamrzavanje budžetske potrošnje za mnoge domaće programe kao dio strategije obuzdavanja deficita, javljaju američki mediji pozivajući se na zvaničnike administracije.\nPrijedlogom, koji neće uticati na potrošnju za nacionalnu sigurnost, uštedilo bi se procijenjenih 250 milijardi dolara u 10 godina i smanjio deficit u 2011. za 10 do 15 milijardi dolara, kazala su dvojica zvaničnika na brifingu za novinare.\nProšle godine budžetski manjak iznosio je rekordnih 1.400 milijardi dolara, a Kongresni ured za budžet (CBO) u utorak je objavio prognozu da će u ovoj godini manjak saveznog budžeta biti 1.350 milijardi dolara.\nKako je kazao portparol Bijele kuće Robert Gibbs, američki predsjednik održaće govor na zajedničkoj sjednici oba doma Kongresa u srijedu naveče, uz direktan prenos na nacionalnim televizijskim kućama i na internet stranici Bijele kuće.\nNakon prve godine u Ovalnom uredu, očekuje se da će Obama Kongresu i naciji predstaviti svoj zakonodavni program i nacionalne prioritete.\nNjegova administracija muči se sa oporavkom privrede nakon recesije, raspravom oko reforme zdravstva.\nObama je želio da prije njegovog govora o stanju nacije, Kongres prihvati zakon o reformi zdravstva, ali to nije uspjelo, pa zastupnicima tek predstoje pregovori o konačnoj verziji zakona u kojim moraju riješiti ključne razlike.\nGodišnji govor predsjednika države zasniva se na tradiciji i odredbi američkoga Ustava koja traži da predsjednik s vremena na vrijeme informiše Kongres o stanju nacije.\nPrvu godišnjicu madata u Bijeloj kući, za razliku od ogromne podrške građana sa početka mandata dočekao je sa jedva 50 odsto podrške javnog mnjenja.\nViše pročitajte u komentarima Teška prva godina američkog predsjednika i Obama - uspješan ili neuspješan?


Radovi na asfaltiranju ulica u Aradcu - asfalt dobili stanovnici ulice Đure Jakšića | Zrenjanin\nRadovi na asfaltiranju ulica u Aradcu - asfalt dobili stanovnici ulice Đure Jakšića\n12. jun 2020. 12:09:40\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, zajedno sa svojim saradnicima, obišao je danas naseljeno mesto Aradac gde su u toku radovi na asfaltiranju Ulice Đure Jakšića.\nMeštanin Aradca, Danko Đokić ukazao je da je asfalt u tom delu sela od velikog značaja za stanovnike, posebno za veliki broj dece koja tom saobraćajnicom idu u školu.\n- Na ovaj način, s jedne strane, praktično spajamo jedan deo sela sa drugim, s druge, ovde je veliki broj zaposlenih, budući da u ulici posluje nekoliko firmi, a oko dvadeset petoro dece ovuda ide u školu - kazao je Đokić.\n- Pored toga, u ovom delu sela živi i veći deo romske populacije, pa se i o tome vodi računa, o njihovoj deci, a asfaltiranje ulice je pravi pogodak - rekao je još Đokić, ukazujući na dobru saradnju Mesne zajednice “Aradac” i Grada Zrenjanina.\nGoran Kravarušić, načelnik Odeljenja za privredu Gradske uprave takođe je istakao značaj asfaltiranja pomenute ulice, a posebno zbog činjenice da tu posluje pet firmi.\n- Sada će dobiti asfaltnu podlogu, dužina ulice je 250 metara, a vrednost radova oko dva i po miliona dinara - kazao je Kravarušić.\nIzvođač radova je preduzeće “Put - invest” iz Novog Sada.


• Živeti sa demencijom\nGerontološki centar Sombor bio je domaćin, a Udruženje medicinskih sestara i tehničara iz Bačke Palanke organizator, ovogodišnjeg trećeg simpozijuma radnika zaposlenih u vojvođanskim gerontološkim centrima.\nPozivu da prisustvuju i učestvuju u radu skupa odazvalo se preko osamdeset medicinskih sestara i zdravstvenih tehničara iz svih oblasti medicine iz većina gerontoloških centara u Vojvodini (Bačke Palanke, Pančeva, Zrenjanina, Subotice, Novog Sada, Mola, Apatina, Vrbasa...) kao i zdravstveni radnici iz somborskog Doma zdravlja dr Đorđe Lazić i Opšte bolnice dr Radivoj Simonović. Tema je bila je iz oblasti gerontologije - Živeti sa demencijom, a cilj prezentovanje i osvetljavanje stručnih iskustava na stalnom unapređenju i poboljšanju kvaliteta života i zdravlja starijih ljudi.\nNakon muzičkog dela programa u kome su učestvovali Aleksandra Somer i Stefan Ivetić, učesnici somborske Srednje muzičke škole Petar Konjović u ime organizatora i domaćina, goste i učesnike pozdravili su Aleksandra Samatović, predsednica Udruženja medicinskih sestara i tehničara Bačke Palanke i Zoran Drča, direktor Gerontološkog centra Sombor. Skupu je prisustvovala Aleksandra Stajšić, iz Pokrajinskog sekretarijata za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova. Osim reči iskustva vojvođanskih zdravstvenih radnikla, na simpozijumu su se čula i izlaganja profesora beogradske Visoke škole socijalniog rada. Objavljen je i zbornik izlaganja na temu Živeti sa demencijom.\nPodršku u realzaciji Trećeg simpozijuma održanog u delu tek rekonstruisanog prostora Gerontološkog centra na Prvomajskom bulevaru pružile su firme Simbex i Inpharm. Skup je bio deo programa tradicionalne oktobarske manifestacije Sunčana jesen života.\ntam @ Čet, 10.10.2019. 17:00\naleksandra stajšić dom zdravlja dr đorđe lazić gerontološki centar opšta bolnica dr radivoj simonović sombor srednja muzička škola petar konjović sunčana jesen života udruženje medicinskih sestara i tehničara živeti sa demencijom zoran drča\n• Traktor za Gerontološki centar\nSomborska ustanova je na konkursu za sredstva prikupljena po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja (oportunitet) dobila tri miliona dinara za nabavku traktora sa utovarivačem, kašikom i vilama - Basak 2060 plus sa kabinom.\nDirektor Gerontološkog centra Sombor je u odgovorima SOinfo.org portalu naveo da se do sada u radu nailazio na probleme vezano za istovar peleta u džambo vrećama, tereta od po hiljadu kilograma i da su bili prinuđeni da iznajmljuju i plaćaju viljuškar koji ustanova ne poseduje. - Takođe, kada to vremenski uslovi nalažu, imali smo problem sa čišćenjem snega u krugu ustanove i isto tako velikom travnatom površinom koju su naši zaposleni održavali sa samohodnom kosačicom starom preko 25 godina. Tako da nabavkom malog vinogradarskog traktora koji poseduje priključne mašine tipa kosačica, vile i ralica rešavamo niz problema u našoj ustanovi sa jednom radnom mašinom - napisao je Zoran Drča, direktor Gerontološkog centra. Preneo je da je vinogradarski izabran zbog potreba ekonomije koja se nalazi u sklopu RJ „Dom za negu i stara lica”. - Ovde se nalazi preko 300 stabala voća, profesionalni plastenik koji smo postavili ove godine u kome se proizvode jednogodišnje povrtarske kulture, tako da radna mašina ovog tipa potpuno zadovoljava naše trenutne potrebe - piše u odgovorima upućenim SOinfo.org portalu.\nDirektor kaže da kupovina ove radne mašine nije bila predviđena planom javnih nabavki, jer se, prosto, nije moglo znati da ćemo biti dobijena sredstva od strane Ministarstva pravde, te da će upravni odbor, kao telo koje ima pravo i obavezu odlučivanja i izmena finansijskogo plana i plana nabavki, odlučivati o tome kada ugovor između Ministarstva pravde i Gerontološkog centra Sombor bude zaključen.\n- Nabavka ove radne mašine - traktora, ne podrazumeva nova zapošljavanja u Gerontološkom centru Sombor, nego je cilj da olakša rad zaposlenih, a sve u cilju podizanja kvaliteta života naših korisnika - naveo je Drča.\nsavamajstor @ Pon, 29.07.2019. 02:48\ndirektor društvo gerontološki centar ministarstvo pravde plan javnih nabavki po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja (oportunitet) sombor traktor zoran drča


Christian Schmidt bi trebao zamijeniti Valentina Inzka, austrijskog diplomatu koji je na čelo Ureda visokog predstavnika (OHR) imenovan 2009., godine, nakon što je zvanično počeo proces zatvaranja OHR-a koji traje gotovo 13 godina.\nNjemačka federalna vlada (Bundeskabinett) potvrdila je u srijedu, 20. januara 2021. zvaničnu kandidaturu Christiana Schmidta (63) za poziciju novog visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini (BiH).\nZašto je formiran OHR?\nSredstva za financiranje OHR-a dodjeljuje Vijeće za provedbu mira (PIC). Budžet OHR-a za 2020. - 2021. godinu iznosi nešto više od 5,3 miliona eura, od čega Evropska unija izdvaja 54,37 posto, Sjedinjene Američke Države 22 posto, Japan 10 posto, Kanada 3,03 posto, Organizacija islamske konferencije 2,5 posto, Rusija 1,2 posto i ostali ukupno 6,9 posto.\nNajveći dio budžeta troši se na plaće i naknade, a upravo je plaća šefa OHR-a godinama bila politička tema u BiH.\nOna je poslovna tajna, ali su u domaćim i zapadnim medijima objavljivane informacije da je njegova osnovna plaća bila na nivou osnovne plaće komesara Evropske komisije ili oko 20.000 eura, dok je sam Inzko u medijima izjavljivao da se odrekao većeg dijela plaće. Neke zemlje znaju kasniti s kontribucijom, pa je Upravni odbor PIC-a u komunikeu nakon sastanka početkom decembra 2013. godine čak pozvao sve neplatiše da uplate svoj dio.\nŠto su Bonnske ovlasti?\nPrimjerice, visoki predstavnik je, nakon što se o njima nisu mogli dogovoriti lokalni političari, nametnuo zastavu i himnu BiH, zakone o državljanstvima, zakon o Vijeću ministara BiH, kao državnoj vladi, Izborni zakon BiH, Statut Grada Mostara.\nPoništavao je i odluke Centralne izborne komisije nakon izbora, te je smijenio dva člana Predsjedništva BiH, nekolicinu zastupnika u parlamentima i lokalnim skupštinama i ujedno im zabranio obnašanje bilo koje zvanične, izborne ili imenovane javne dužnosti, kandidiranje na izborima, te dužnosti unutar političkih stranaka nakon što je procijenio da krše Daytonski mirovni sporazum, preuzete obaveze i lokalne zakone.\nVećina odluka o zabrani političkog djelovanja kasnije je poništena novom odlukom OHR-a, bez prava na odštetu. Ukupno je OHR u periodu od 1997. do 2011. godine, zahvaljujući Bonnskim ovlastima, nametnuo gotovo 900 različitih odluka.\nTakođer, u duhu diplomate, Inzko često kaže da su građani ti koji na izborima imaju bonnska ovlaštenja da ocjenjuju i smjenjuju domaće političare, koji također moraju preuzeti veću odgovornost za stanje u zemlji.\nMeđutim, u izvještajima pred Vijećem sigurnosti Ujedinjenih nacija, koje podnosi dva puta svake godine, Inzko je, između ostalog, govorio da je, osim daytonske strukture, važno očuvati i instrumente koje međunarodna zajednica ima na raspolaganju, uključujući i Bonnske ovlasti, kao i vojnu misiju EUFOR.\nPredstavnici Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država iskazivali su otvorenu podršku visokom predstavniku u BiH, pa i da koristi Bonnske ovlasti, dok se Rusija glasno tome protivi i traži zatvaranje OHR-a zbog kojeg BiH, smatraju, nije suverena država već protektorat.\nKo ima zadnju riječ u OHR-u?\nOno se sastoji od 55 država, uključujući između ostalih SAD, Rusiju, Ukrajinu, Saudijsku Arabiju, Maroko ili Albaniju, te različitih međunarodnih organizacija poput Međunarodnoga monetarnog fonda (IMF), Vijeća Evrope, Međunarodnoga odbora Crvenog križa ili 31. decembra 2017. zatvorenoga Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY).\nLondonska konferencija, također, je uspostavila Upravni odbor PIC-a koji radi pod predsjedanjem visokog predstavnika, koji je tada definiran kao “izvršna ruka” PIC-a. Čelnik OHR-a ne može donositi odluke ako se s time ne slažu zemlje članice Upravnog odbora PIC-a.\nU posljednjih nekoliko godina Rusija se kao članica PIC-a redovito izuzima iz komunikeja smatrajući da OHR treba zatvoriti. Istovremeno, u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija podržava rezoluciju kojom se produžava mandat EUFOR-ovoj misiji Althea koja nadgleda provedbu vojnog dijela mirovnog sporazuma u BiH. Tu misiju čine vojnici iz 20-ak zemalja, a zanimljivo je kako su austrijski generali na čelu misije od 2009. godine, kad je za visokog predstavnika imenovan Austrijanac Inzko.\nUpravni odbor Vijeća za provedbu mira (PIC) imenuje novog visokog predstavnika, a potom ga potvrđuje Vijeće sigurnosti Ujedinjenih nacija, stoga je njegovo ime uvijek kompromis dogovoren između zemalja Zapada na čelu sa SAD-om, UK-om i Francuskom, te Rusije (i Kine koja je također bila članica PIC-a, ali se povukla u maju 2000. godine).\nZašto OHR nije do sad zatvoren?\nPolitički direktori Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira su na sastanku u Briselu 26. i 27. februara 2008. godine utvrdili zahtjeve koje organi BiH trebaju ispuniti prije zatvaranja OHR-a, no veći pomaci od tad nisu napravljeni.\nPrvi od pet ciljeva je prihvatljivo i održivo rješenje pitanja raspodjele imovine između države i drugih nivoa vlasti, no on nije ispunjen, budući da politički predstavnici iz Republike Srpske smatraju da imovina pripada samo entitetima, uključujući primjerice pravo na izgradnju hidroelektrana na rijeci Drini, što vlasti RS-a žele graditi sa Srbijom.\nPolitički predstavnici bošnjačkih, kao i stranaka koje se deklariraju kao građanske, smatraju da ta imovina treba pripasti državi, te da se o primjeru izgradnje hidroelektrana Srbija mora dogovoriti s državnim nivoom, a ne entitetom.\nKnjiženje vojne imovine na državu, odnosno Ministarstvo obrane BiH predmet je dugogodišnjeg spora, uključujući i sudskog i jedan je od uvjeta koje je Sjevernoatlantski savez (NATO) postavio pred BiH kako bi ušla u Akcijski plan za članstvo (MAP).\nBrčko distrikt BiH je zasebna administrativna jedinica u BiH definirana kao kondominij, odnosno teritorij koji je pod suverenitetom BiH, ali koji ima svoju vladu (odjeljenja) na čelu s gradonačelnikom, skupštinu, sudstvo kao i zakone.\nJedna od specifičnosti je da, dok Brčko ne pripada ni RS-u ni Federaciji BiH, njegovi stanovnici jedini u BiH imaju u ličnim dokumentima upisano i državljanstvo jednog ili drugog entiteta, jer na općim izborima glasaju ili za srpskog člana Predsjedništva BiH koji po Ustavu BiH dolazi iz Republike Srpske ili za bošnjačkog ili hrvatskog člana koji se bira u Federaciji BiH.\nUpravo treći cilj koji vlasti BiH moraju ispuniti prije zatvaranja OHR-a je potpuna provedba Konačne odluke za Brčko.\nČetvrti cilj je fiskalna održivost BiH, dok je peti cilj definiran kao “zaživljavanje vladavine prava”, a koje podrazumijeva usvajanje Državne strategije za ratne zločine, donošenje Zakona o strancima i azilu i usvajanje Državne strategije za reformu sektora pravosuđa. Osim ovih pet ciljeva tu su i dva uvjeta.\nJedan je potpisivanje Sporazuma o stabilizaciju i pridruživanje s Evropskom unijom, koji je ispunjen, a BiH je predala i zahtjev za članstvo u EU, odgovorila na Upitnik Evropske komisije i dobila mišljenje (avis). Posljednji uvjet je pozitivna procjena situacije u BiH koju bi trebao dati Upravni odbor Vijeća za provedbu mira i koja će biti zasnovana na punom poštivanju Daytonskoga mirovnog sporazuma, odnosno da se s tim slože sve zemlje članice Upravnog odbora, o čemu 25 godina nakon rata i osnivanja OHR-a nema konsenzusa.\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope, najstarije evropske organizacije sa sjedištem u Strasbourgu koja obuhvaća 47 država članica i sve zemlje kontinenta osim Bjelorusije, još je 2004. godine ocijenila da je “ključni cilj članstva Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope bio promicanje domaće odgovornosti za reforme”.\n“Skupština primjećuje da se smanjio broj nametnutih zakona i broj domaćih dužnosnika koje je Visoki predstavnik smijenio i potiče visokog predstavnika da nastavi s tim trendom, a posebno da zaustavi praksu uklanjanja dužnosnika, uključujući suce i izabrane predstavnike”, navodi se, između ostalog, u toj rezoluciji.\nBosna i Hercegovina je podnijela zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji 15. februara 2016. godine.\nU mišljenju (avis) Evropske komisije o tom zahtjevu iz maja 2019. se među 14 tačaka navodi i da “ovakva ekstenzivna međunarodna supervizija u principu nije u skladu sa suverenitetom Bosne i Hercegovine, a time ni s članstvom u EU”.


Sobe i apartmani - Konak Nordic\nProslave i banketi\nKonak “Nordic” poseduje 31 trokrevetnu sobu i 3 apartmana. Sobe i apartmani pružaju osećaj prijatne atmosfere i kao takvi omogućavaju kvalitetan odmor i miran san u privlačnom i udobnom ambijentu. Sobe su opremljene udobnim krevetima, funkcionalnim kupatilima, garderobnim ormanima, televizorima, telefonima i direktnom internet linijom.\nSobe su opremljene nameštajem modernog dizajna i gostima nudimo francuski ležaj (200×180 cm) ili dva odvojena ležaja (200×100 cm), sa mogućnošću da se doda jedan extra krevet, sopstveno kupatilo (tuš kabina), fen za kosu, kozmetički set, Wi-Fi internet konekciju, LCD televizor, direktnu telefonsku liniju, klima uređaj sa individualnim podešavanjem, mini bar, uslužno pranje i peglanje.\nApartmani su opremljeni nameštajem modernog dizajna, sa jednom, delimično podeljenom, prostorijom, i gostima nudimo francuski ležaj (200×180 cm) ili dva odvojena ležaja (200×110 cm), kao i mogućnost da se dodaju još dva extra ležaja, sopstveno kupatilo (hidromasažna kada), fen za kosu, kozmetički set, Wi-Fi internet konekciju, LCD televizor, direktnu telefonsku liniju, klima uređaj sa individualnim podešavanjem, mini bar, sef, bade mantil, papuče, uslužno pranje i peglanje.\nPonuda za smeštaj tokom sabora


Da li je potraga za naftom u FBiH uzaludan posao? - LTK - INFO | Info blog-portal\nHome / BiH / TK info / Da li je potraga za naftom u FBiH uzaludan posao?\nDa li je potraga za naftom u FBiH uzaludan posao?\nrujna 29, 2019 BiH, TK info\nNaime, Sejfudin Vrabac, profesor na Rudarsko-geološko-građevinskom fakultetu u Tuzli, kaže za “Nezavisne” kako je svu dokumentaciju u vezi sa istraživanjem nafte u Federaciji ranije istraživala poznata kompanija “Shell”, lider u svijetu za istaživanje i eksploataciju nafte, i na kraju odustala od daljih aktivnosti.\n“To je najbolji znak da su male šanse da se nađu neka ležišta koja bi bila u dovoljnoj mjeri dobra da bi se mogla vršiti eksploatacija”, kaže Vrabac.\n“Ne treba gajiti iluzije i očekivati spektakularne rezultate, ali treba istraživati, jer je na ovom prostoru bilo vrlo malo bušotina, oko 50. Primjera radi, na području Srbije i Hrvatske je do sada bilo preko 1.000 bušotina u potencijalnom prostoru”, zaključio je Vrabac.\nFederalna vlada je donijela i odluku o angažovanju stručne konsultantske kompanije za pomoć u realizaciji ovog projekta pa je 2018. postupkom javne nabavke izabrana konsultantska kompanija “IHS Global Ltd” iz Londona kao stručni konsultant koji će pružiti usluge Vladi u izradi tenderske dokumentacije, promociji projekta i sprovođenju javnog nadmetanja za dodjelu koncesije.\n“Nakon završenih pregovora i pripremljenog prijedloga ugovora stručna komisija će Vladi FBiH dostaviti izvještaj na osnovu kojeg će Vlada FBiH pripremiti i utvrditi prijedlog odluke o dodjeli koncesije s prijedlogom ugovora o njenoj dodjeli. Ovako utvrđeni prijedlog odluke biće dostavljen Parlamentu FBiH na usvajanje, koji bi odlukom trebalo da ovlasti federalnog premijera da potpiše ugovor o dodjeli koncesije”, navodi se u saopštenju.\nDa li je potraga za naftom u FBiH uzaludan posao? Reviewed by LTK-INFO.COM - Lukavački info blog-portal on rujna 29, 2019 Rating: 5


VODIČ ZA PUTOVANJA U DOBA KORONE Od Švedske, preko Nemačke, Italije... pa sve do Turske i Egipta, saznajte kakvo je stanje u svakoj od zemalja i da li LUPAJU PO DŽEPU ako nemate masku\nIzvor: Blic, 23.Maj.2020, 08:18\nRelaksacija mera usled pandemije Covidom 19 počela je u većini svetskih zemalja. Države su popuštale mere u fazama, koje u nekima još traju. Maske su i dalje ili obaveza ili preporuka. "Blic" objavljuje najnovije podatke o stepenu epidemije, broju obolelih i šta se sme ili ne sme u državama u koje želimo da putujemo. (Da biste nastavili sa čitanjem, potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic premium" paketa)\nIz daljine, ruska elita deluje konsolidovana pod ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, ali je stvarna slika drugačija. Ruska elita je ekstremno podeljena i puna sukoba, ne samo za uticaj i bogatstvo već i ideologiju. (Da biste nastavili sa čitanjem, potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic...


Transparentne donacije neophodne za fer i efikasnu pomoć u pandemiji - European Western Balkans\nAutor Nikola Cuckić 04. 05. 2020. 04. 05. 2020.\nBEOGRAD – Srbija, region i svet suočavaju se sa krizom usled pandemije koronavirusa (COVID-19) čije političke, ekonomske i društvene posledice tek treba da postanu vidljive.\nOsnovni princip liberalnih demokratija, vladavina prava i sistem kontrole i ravnoteže dovedeni su u pitanje, jer se sve više moći akumulira u izvršnoj vlasti, što ostavlja prostor za zloupotreba, ako je ne prati efikasna kontrola parlamenata, nezavisnih kontrolnih tela, medija i javnosti.\nKako su u svakoj krizi potrebni dodatni ljudski i materijalni resursi u odnosu na one dostupne u redovnim okolnostima, postoji velika potreba i za međunarodnim i domaćim donacijama u cilju jačanja kapaciteta zdravstvenih sistema i podrške najugroženijim građanima.\nMeđutim, ako upravljanje tim donacijama nije transparentno, što znači da javnost nema pristup informacijama o tome ko donira, šta se donira, u kojoj količini ili kom iznosi i gde se novčana i druga materijalna sredstva raspodeljuju i zašto, to može dovesti do oticanja donacija u pogrešne ruke, čime se ugrožava borba protiv pandemije i samim tim života građanki i građana.\nNetransparentno upravljanje donacijama – neefikasan i nepravedan prema donatorima\nVlada Republike Srbije je krajem marta objavila Instrukciju o uplati donacija za pomoć u borbi protiv COVID–19, međutim i danas podaci o ovim uplatama i distribuciji sredstava nisu sistematski objavljeni, već javnost o njima informaciju dobija iz medijskih izveštaja ili saopštenja samih donatora.\nTransparentnost Srbija uputila je inicijativu Ministarstvu finansija i Vladi za objavljivanje sveobuhvatnih podataka o pomoći koju su institucije Republike Srbije dobile od stranih država, međunarodnih organizacija, privrednih subjekata, drugih pravnih lica ili pojedinaca za suprotstavljanje pandemiji COVID-19.\n„Ako Vlada ne objavi tačno koje su joj potrebe i koje su donacije već primljene, kao u slučaju Srbije, donator može uložiti značajan napor i resurse za doniranje opreme koja u tom trenutku uopšte nije prioritet“, kaže za European Western Balkans programski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić i dodao da netrasparentnost u prikupljanju, distribuciji nosi rizike od zloupotrebe ali i da štetne posledice postoje i kada zloupotreba nema.\nOn je naveo da u nedostatku verifikovanih i potpunih informacija o pristiglim donacijama, možemo pogrešno zaključiti „ko je dao više“ ističući neke donatore a ignorišući one druge, umesto da svima bude na primereni način odata zahvalnost za plemeniti čin.\n„Objavljivanje podataka o pomoći je bitno kako bi se videlo da li je bilo zloupotreba ili lošeg rada u doba pre nego što je uopšte nastupila pandemija.“ Istakao je Nenadić i naveo primer da ukoliko smo tek iz donacija prikupili potrebna medicinska sredstva, može se otvoriti pitanje zbog čega ona nisu nabavljena u većoj meri ranije (zaštitne maske) i da li su sredstva “bila na stanju”, ali su u stvarnosti nestala.\n„Nakon elementarnih nepogoda, bili smo svedoci da je bilo mnogo sumnji u vezi sa pravičnošću distribucije pomoći, ali to će sada verovatno biti zastupljeno u znatno manjoj meri, jer je glavni primalac javno zdravstvo”, objašnjava Nenadić.\nPrema njegovim rečima Srbije je tek iz donacija prikupila potrebna medicinska sredstva, može se otvoriti pitanje zbog čega ona nisu nabavljana u većoj meri ranije (zaštitne maske).\nČudne izjave predstavnika vlasti stvarale sumnje u pravilnosti procesa\nPošto celoviti podaci o nepravilnostima u vezi donacija nisu objavljeni Nemanja Nenadić smatra da nije sada moguće izvesti jasan zaključak o pravilnosti postupanja državnih organa i napominje da do Transparentnosti Srbija do sada nisu stizale pritužbe da je bilo nekakvih zloupotreba.\n“Međutim, ono što je stvaralo najviše sumnji u pravilnost postupanja jesu veoma čudne tvrdnje predstavnika vlasti, na primer, da nešto predstavlja “donaciju predsednika Republike”, kao kod pomoći socijalno ugroženima u južnoj Srbiji ili da “Grad Beograd donira dobijene zastave u ime predsednika Republike”, ističe Nenadić.\nPrema njegovim rečima institucija predsednika Republike nema u svom budžetskom razdelu sredstva koja bi bila deljena kao humanitarna pomoć građanima, već samo ono što je toj instituciji potrebno za rad.\n“Ako je u pitanju lični dar Aleksandra Vučića, onda tako treba i reći, jer bi to bilo nešto što on čini kao građanin, a ne kao nosilaca javne funkcije”, kaže Nenadić dodajući da ako pomoć potiče od darodavaca koji su se odazvali pozivu predsednika Republike, onda treba reći da je baš to u pitanju, ali i u tom slučaju, pomoć treba da prikupljaju oni organi države i lokalne samouprave koji su nadležni za taj posao.\nOn zaključuje da je Vlada Srbije u prošlosti, kada su pitanju poplave iz 2014. godine, pozitivno reagovala i objavila informacije o donacijama, a posle pritiska javnosti, međutim kada su u pitanju donacije koje se tiču aktuelne krize to se još uvek nije desilo.\nO tome kako se u regionu upravlja donacijama i koji su aktuelni izazovi, možete pročitati u našem tekstu na engleskom jeziku.\nCOVID-19DonacijeNemanja NenadićTransparentnost Srbija\nNIN: Srbija po ekonomiji četvrta u regionu iza Rumunije, Bugarske i Hrvatske\nEvropa razlika ili različita Evropa – Imamo li izbor?


Vlašić će konačno dobiti adekvatan značaj u odbrambeno-oslobodilačkom ratu: Najvaljena manifestacija „Ljuta greda 2019“\nU zgradi Općine Travnik sinoć je održan sastanak članova Organizacionog odbora za izradu, planiranje i realizaciju projekta „Vlašić u odbrambeno-oslobodilačkom ratu“ na kojem je najavljena tradicionalna manifestacija „Ljuta greda 2019“ koja će se održati 24. i 25. augusta na Vlašiću.\nOdbor je formiran od svih boračkih udruženja sa područja općine Travnik, a cilj projketa jeste da se Vlašiću konačno i u pisanoj formi i kroz određene sadržaje omogući adekvatna historijska uloga, onakva kakvu je imao u bliskoj prošlosti, rečeno je večeras na sastanku.\nProjekat je u završnoj fazi, a u mjesecu oktobru se očekuje njegovo predstavljanje. Ove godine pod okriljem navedenog projekta realizuju se tri manifestacije. Protekle sedmice održana je tradicionalna manifestacija „Meokrnje 2019“, sljedeća je „Ljuta greda 2019“, a nakon toga početkom mjeseca septembra slijedi i manifestacija na Galici.\nPredsjednik Organizacionog odbora za izradu, planiranje i realizaciju projketa „Vlašić u odbrambeno-oslobodilačkom ratu“, ratni komandant Munir Karić je istaknuo da sve navedene manifestacije treba da pokažu i kažu šta je to Vlašić polučio u prošlost i šta su heroji sa ovoga područja uradili za cijelu BiH.\nKarić je također naglasio da je Vlašić simbol odbrane i oslobađanja, te da Ljuta greda danas zauzima veoma važno mjesto u historijskim činjenicama odbrambeno-oslobodilačkog rata u periodu od 1992. do 1995. godine i da se održava u čast boraca Armije RBiH iz proteklog rata koji su branili i odbranili područje srednje Bosne.\nManifestacija obično uključuje niz programskih sadržaja, od planinarskog pohoda “Stazama heroja”, memorijalnog turnira u malom nogometu, časa historije, obraćanja brojnih zvaničnika i gostiju, do prigodnog kulturno-zabavnog i vjerskog programa.\n„Ljuta greda i brojni bosanski sinovi koji su dali svoje živote za našu odbranu i slobodu, obavezuju nas za naš cijeli život da ih se sjećamo i na ovaj način. Kako njih, tako i svih uspješnih oslobodilačkih akcija jedinica Armije RBiH, kao i ratnih vojnih invalida i svih boraca “, kazao je Karić te uputio poziv svima da dođu na Vlašić


Multimedijalni spektakl otvara treći Kaleidoskop kulture – Explore Novi Sad\nHomeExplore vestiMultimedijalni spektakl otvara treći Kaleidoskop kulture\nIzložbe, predstave, projekcije filmova, opera na prostoru nekadašnjeg velikog Limana\nCelogodišnji projekat kulture zajedništva, koji kroz različite procese spaja umetnike, ustanove kulture, nevladine organizacije, građane i publiku, jedinstveni Kaleidoskop kulture, počinje danas, 4. septembra u 20 časova, na prostoru nekadašnjeg Velikog Limana. Svečano otvaranje, u četiri dana, obeležiće umetničko – programski koncept „Liman 5“, na mestu gde se susreću industrijsko nasleđe i savremeno stvaralaštvo.\nProjekat „Liman 5“ najavljuje otvorenost ka promenama i razvoju Kaleidoskopa kulture, kao platforme kulturno-umetničke produkcije, ali i transformacije prostora nekadašnjeg Velikog Limana u kreativni distrikt, kao dinamičnog mesta u kojem ovakva kultura i umetnost mogu da nastanu.\nSama ceremonija svečanog otvaranja počeće audio-vizuelnim spektaklom, koji kroz spajanje različitih linija scenskog dizajna, poput dizajna svetla i videa, za koji je zadužen Izvanredni Bob (Incredible Bob), scenografskog rešenja, čiji su autori scenski dizajneri Milica Stojšić i Aleksandra Tatić, kao i kompozicije koju potpisuje novosadski tehno producent Lag, najavljuje Kaleidoskop kulture kao prostor za nastanak umetnosti kroz kulturu zajedništva. Kinetička instalacija „Wirefull“ umetničkog kolektiva Karkatag, kreirana je u odnosu na prostor nekadašnjeg velikog Limana, a premijerno će biti prikazana u sklopu Kaleidoskopa kulture. Ceremoniju otvaranja publika će moći da isprati u prenosu uživo na Prvom programu Radio-televizije Vojvodine u petak, 4. septembra u 20 časova, ali i putem onlajn prenosa na sajtu Kaleidoskopa kulture, kao i Fejsbuk stranice Kaleidoskop kulture i Fejsbuk stranice Novi Sad 2021.


Šta treba da radimo ako primetimo prve simptome i posumnjamo na korona virus - Bebac.com\nEvo kome bi trebalo da se obratite\nVAŽNO: U slučaju da primetite prve simptome nije potrebno da idete kod lekara u domove zdravlja niti u bolnicu.\nNe idite među ljude, ne šetajte i ne izlažite druge građane potencijalnim rizicima!\nNa ovom spisku nalaze se adrese i brojevi telefona svih Zavoda za javno zdravlje, ustanove koje su zadužene za problem Covid - 19 te prema mestu prebivališta. Telefoni su otvoreni za građane u periodu od 08 do 22h.\nOd 01. aprila 2020. u Srbiji važi nova procedura za građane sa simptomima korona virusa\nViše o tome pročitajte: Nova procedura: Evo šta bi trebalo da uradite ako osećate simptome korona virusa\nPozivom broja nadležnog Zavoda za javno zdravlje od dežurnog epidemiologa dobićete sve potrebne informacije, ali i preporuke o daljem postupanju.\nUkoliko primetite neki od ovih simptoma:\npozovite broj nadležnog Zavoda za javno zdravlje prema mestu prebivališta (pogledaj tabelu ispod)\nZa bliže informacije možete kontaktirati i broj 064 8945 235 (broj koji je otvorilo Ministarstvo zdravlja), zatim Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović–Batut" (ul. Dr Subotića br.5, 11000 Beograd; Tel: 011 2684 566) ili institute/zavode za javno zdravlje na teritoriji na kojoj boravite.\nKORONA VIRUS: Informativan vodič za roditelje - infografik\nSta ce da rade majke kojima istice porodiljsko, vrtici ne rade,ne moze kod babe i dede dete da se ostavi,a posao ne moze od kuce da se radi?


Ognjen Vranješ ima novu srpsku tetovažu\nIgrac reprezentacije BiH u fudbalu nosi grb Lazarevica, srpske vladarske porodice iz srednjeg vijeka.\nPoslje tetovaze sa granicama genocidne republike srpske mnogi su, a posebno navijacka grupa BHFanaticos, pokusali otjerati igraca koji igra za Sporting Gijon Ognjena Vranjesa. Ognjen Vranjes je kasnije sklonio tetovazu genocidne republike srpske dok su navijaci i dalje trazili odlazak Vranjesa koji ocigledno ima cetnicke pretenzije.\nOgnjen Vranjes i dalje nastavlja provocirati sve navijace reprezentacije BiH. Ovaj put se pojavila slika na internetu kada Vranjes sjedi na plazi bez majice. Na njegovom desnom ramenu se nalazi grb Lazarevica, srpske vladarske porodice iz srednjeg vijeka.\nDo kada ce Bosnjaci, reprezentacija BiH i navijaci tolerisati da jedan igrac koji igra za nasu svetinju Bosnu nosi grbove druge zemlje? Posebno zemlje koja je pocinila genocid u nasoj drzavi! Ipak odgovor jos necemo saznati...\nOGNJEN VRANJES ODLAZI!


Vodovod Subotica - ZDRAVA VODA U SVAKOM DOMAĆINSTVU - PRIORITET GRADA I JKP „VODOVOD I KANALIZACIJA“ SUBOTICA\nZDRAVA VODA U SVAKOM DOMAĆINSTVU - PRIORITET GRADA I JKP „VODOVOD I KANALIZACIJA“ SUBOTICA\nIzgradnja Postrojenja za preradu vode na drugom centralnom gradskom izvorištu vodosnabdevanja, Vodozahvatu II, koje treba da reši dugogodišnje probleme u snabdevanju vodom stanovnika Palića, Radanovca i Novog grada, je završeno i uskoro će početi sa probnim radom. U njegovu izgradnju uloženo je 5.5 miliona evra finansiranih putem kredita Evropske banke za obnovu i razvoj.\n- Izgradnja postrojenja za preradu vode na drugom centralnom gradskom kompleksu vodosnabdevanja Vodozahvata II na Magnetnim poljima počela je u jesen 2017. godine sa rokom završetka od dve godine. Očekuje nas još probni rad postrojenja i potvrda svih projektovanih performansi, od kojih je najznačajnija dozvola za početak rada koju izdaje Ministarstvo zdravlja, na osnovu analiza zavoda za javno zdravlje, koji potvrđuje kvalitet vode u objektu, na njegovom izlazu i u distributivnoj mreži, u delu grada na Radanovcu i Paliću – objašnjava Đerđ Šugar, direktor JKP „Vodovod i kanalizacija“. - Filter stanica za tretman sirove vode kapaciteta 80 litara u sekundi, rezervoar za balansiranje potrošnje vode od 2.500 kubika, crpna stanica visokog pritiska od 200 litara u sekundi i objekti za tretman mulja klasifikovanog kao inertan otpad, predstavljaju najznačajniju izgrađenu infrastrukturu ovog postrojenja. Tehnologija prerade vode je slična onoj koja se primenjuje na Vodozahvatu I koji se nalazi u severnom delu grada, s tim da se neće primenjivati tehnika gasnog hlora koja predstavlja rizik. Kvalitet izlazne vode je smanjen kod arsena na sedam mikrograma po litru u odnosu na deset mikrograma, koji predstavlja maksimalnu dozvoljenu koncentraciju u prerađenoj vodi na osnovu pravilnika o zdravstvenoj ispravnosti vode za piće.\nRok za završetak radova i puštanje postrojenja u probni rad je pomeren iz više razloga, a najznačajniji su oni koji se odnose na dugotrajne procedure izdejstvovanja svih dozvola pre početka izvođenja radova, kao i usporen rad za vreme trajanja proteklog vanrednog stanja.\nCrpna stanica visokog pritiska i rezervoar za balansiranje potrošnje vode će uz postojeće postrojenje na Vodozahvatu I omogućiti ujednačenost pritiska u mreži i dovoljne količine vode, koja je obezbeđena bušenjem i opremanjem dva dodatna bunara na ovom objektu, realizovanih u prethodnim fazama ovog projekta.\n- Moram napomenuti i to da je ovim činom završena prva faza izgradnje ovog postrojenja, uz mogućnost da u budućnosti, kada Paliću kao turističkom centru budu neophodne veće količine vode, da se kapaciteti povećaju dvostruko sa sadašnjih 80 litara u sekundi na 160 litara u sekundi – dodaje direktor.\nGradilište su prošle nedelje obišli članovi tehničke komisije koji su dobili su sve materijale od izvođača radova za dokaz kvaliteta.\n- Oni će sagledati šta treba i ako je bezbednost na radu obezbeđena onda oni izdaju svoje mišljenje subotičkom građevinskom odeljenju da se pokreće probni rad. Taj probni rad može da traje par meseci, to će minimalno sigurno toliko uzimati, a u zakonu je to ograničeno na godinu dana – objašnjava Čaba Šanta. - Nadamo se da, zbog te poznate tehnologije koju smo već primenili na drugom našem vodozahvatu, da tu nećemo imati velikih problema. Ono što je interesantno za nas, to je taj novi deo tehnologije, prerada mulja i jako nas interesuje kakav će biti rezultat, da li će izvođač radova sa primenjenom tehnologijom uspeti da dostigne taj naš zahtevani kvalitet da taj otpad bude inertan i da se može odlagati na deponiju.\nStanovnici Novog grada, Palića i Radanovca imaće zdravu vodu u česmama za najviše godinu dana.\n- Radi se o veoma značajnom projektu za Grad Suboticu, koji je finansiran iz zajma koji je uzet od strane grada od Evropske banke za obnovu i razvoj. Projekat je sasvim u skladu sa Master planom razvoja Palića i osim što obezbeđuje pijaću vodu stanovnicima Novog grada, Palića i Radanovca, doprinosi još i kvalitetnijoj pijaćoj vodi, jer zahvaljujući ovome nema više arsena u pijaćoj vodi - naglasila je zamenica gradonačelnika Timea Horvat. - Uvek smo se zalagali za zaštitu životne sredine, i osim ovog projekta, podržali smo i projekat sa KfW bankom, koji je takođe veoma značajan za Palić. U toku su radovi na izgradnji 12 kilometara kanalizacione mreže i ovo je bitan projekat za Palić zato što je pokrivenost kanalizacionom mrežom porasla sa 35 odsto na 65 odsto trenutno a izgradnjom ovih kanalizacionih cevi možemo doprineti poboljšanju kvaliteta Palićkog i Ludaškog jezera. Ova fabrika vode je značajna i ako se Palić bude turistički razvijao i dođe do potrebe povećanja kapaciteta ovog prostrojenja, ona može da odgovori svim zahtevima.


KOMPAS apartman Beograd, Strogi centrar, Brankova\nKOMPASapartman Beograd, Brankova, Strogi centar\nPovršina: 110m2, četvorosoban\nRezerviši apartman "KOMPAS"\n6 osoba 70 140 210 280 350\n7 osoba 80 160 240 320 400\n8 osoba 90 180 270 360 450\nKOMPAS je izuzetno prostran, četvrosoban stan salonske arhitekture koji je temeljno preuređen za svrhu kratkročnog najma. Sa dve velike i jednom malom spavaćom sobom, kupatilom, dodatnim toaletom i velikom dnevnom sobom, ovaj apartman u Beogradu je predviđen da smesti čak 8 osoba. Kako zbog velike zapremine prostorija, tako i zbog prisustva samo najneohodnijeg nameštaja, ambijent KOMPASA na trenutke može delovati spartanski, no to ga čini i izuzetno zgodnim za veće grupe gostiju koje inače sa sobom donesu veću količinu stvari. Kuhinja je opremljena najneophodnijom aparaturom, kupatilo ima veš mašinu, a dve veće spavaće sobe imaju svoje televizore. Izuzetno fleksibilan aranžman spavanja (2+1+2+1+1+2), čini ga pogodnim za najrazličitije grupe posetilaca, no treba imati u vidu da cena značajno varira u zavisnosti od broja gostiju tako da obavezno konsultujte detaljan cenovnik pre bukiranja. Ipak pošto je u pitanju jedan od retkih četvorosobnih apartmana u Beogradu, to je umnogome i opravdano.\nKOMPAS je lociran u jednoj od najprometnijih (i moguće najzagađenijih) ulica u Beogradu – Brankovoj - koja vodi do istoimenog mosta i spaja staru i novu čast grada. Uprkos tome, apartman je izuzetno tih, a tome pored dobre izolacije doprinosi i dvorišna orjentacija čitavog stana. U pitanju je dakle centar grada, izuzetno blizu četvrti zabave Savamali (a samim tim i glavnoj autobuskoj i železničkoj stanici), prilično blizu Kalemegdanu i Terazijama i konačno na svega nekoliko desetina koraka od jednog od najbitnijijh čvorišta linija gradskog prevoza u gradu - Zelenog Venca. Prednosti lokacije su brojne – gotovo svaka uslužna delatnost u okruženju radi do sitnih sati, a gostima je na pešačkoj udaljenosti čak i zelena pijaca. Ipak najverovatnije je da će KOMPAS biti najpraktičniji za veće grupe posetilaca na gradskom odmoru, ili grupi prijatelja koja je došla da provede vikend u noćnom provodu u prestonici.\nklima uređajmikrotalasna rernaTV u spavaćoj liftkablovska TV Centralno grejanjebežični internet mašina za vešodvojen toalet


U NESREĆI POGINUO SUVOZAČ, PIJANOG VOZAČA POLICIJA PRONAŠLA KOD KUĆE | Hayat.ba\nD.T. iz Gradiške poginuo je u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u Gornjoj Šnjegotini kod Teslića.\nPolicijskoj stanici Teslić, jutros oko 7 časova prijavljena je saobraćajna nezgoda slijetanjem sa kolovoza u korito rijeke Lukavac, u mjestu Šnjegotina Gornja”, saopšteno je iz PU Doboja.\nU saopštenju navode da je izlaskom na lice mjesta u koritu navedene rijeke zatečen putnički autobobil reno kilo dok se na mjestu suvozača nalazilo beživotno tijelo nepoznatog lica a vozač nije zatečen na licu mjesta, pišu Nezavisne.\nUtvrđeno je da je u navedenoj saobraćajnoj nezgodi smrtno stradalo lice inicijala D.T. iz Gradiške, dok je vozilom upravljalo lice inicijala M.T. sa područja opštine Čelinac, koji je pronađen kod kuće, te je isti zbog vidnih povreda prevezen u Dom zdravlja Teslić gdje mu je ukazana ljekarska pomoć”, stoji u saopštenju.\nOvom prilikom je utvrđeno da je do nezgode došlo sinoć oko 22. 00 časova.


Đokić: Novi Zakon o radu moguć prije početka predizborne kampanje\n16.01.2014 19:28 | SRNA\nBanjaluka - Ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić očekuje da novi zakon o radu bude donesen u ovoj godini, znatno prije početka izborne kampanje, ukoliko bude spremnosti socijalnih partnera.\n"Problem koji Vlada Republike Srpske trenutno uočava jeste taj da ovaj zakon može biti predmet političke manipulacije. Biće mi žao ako bi se to desilo, jer to može biti samo na štetu zaposlenih radnika u Srpskoj", ističe Đokić u intervjuu Srni.\nOn smatra da najava Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske da će povući potpis sa Opšteg kolektivnog ugovora, jer nije usvojen novi zakon o radu, predstavlja ozbiljan povod da se sjedne za sto sa socijalnim partnerima i razgovara o ovom zakonskom rješenju.\nĐokić upozorava da postoji procedura izlaska iz Opšteg kolektivnog ugovora jednog od socijalnih partnera, te da metod koji je najavila Unija nije u skladu sa Opštim kolektivnim ugovorom, niti je povezan sa Zakonom o radu iz kojeg proizilazi mogućnost zaključenja Opšteg kolektivnog ugovora.\n"Postoji definisan postupak kako neka od strana može da ospori dalje učešće u realizaciji Opšteg kolektivnog ugovora i taj postupak se može desiti, ali Unija nije u formalno pravnom smislu još povukla takav potez, već ga je samo najavila", pojašnjava Đokić.\nMinistar najavljuje da će Vlada i resorno ministarstvo narednih dana intenzivirati razgovore sa socijalnim partnerima – Unijom udruženja poslodavaca Republike Srpske i Savezom sindikata Republike Srpske u vezi sa izradom novog zakona o radu, koji su bili intenzivirani u posljednjem kvartalu prošle godine.\nResorno ministarstvo uputilo je poziv Uniji udruženja poslodavaca i Savezu sindikata Republike Srpske da se uključe u sastav radne grupe za izradu novog zakona o radu.\nĐokić navodi da je Unija udruženja poslodavaca, za razliku od Saveza sindikata Srpske, već dala određene prijedloge i mišljenja o pojedinim dijelovima Zakona o radu, dok Savez sindikata to još nije učinio i daje nepotreban otpor ponuđenom radnom materijalu zakona o radu.\n"Nije mi poznato zbog kojih razloga Savezu sindikata Republike Srpske ne odgovara da dođe do novog zakona o radu. S druge strane, mi u okviru Vlade Srpske osjećamo potrebu i obavezu da predlažemo određena rješenja u oblasti radnog zakonodavstva zato što smo ranije donijeli neke zakone, kao što je Zakon o PIO", pojašnjava Đokić.\nĐokić poručuje da je Vlada Srpske opredijeljena da zaštiti dostignuti nivo prava građana, te da aktivnosti radi donošenja novog zakona o radu ni u kom slučaju ne treba biti shvaćena kao atak na radnike, te da lično nikada neće podržati zakonska rješenja koja će biti na štetu radnika.\nMinistar naglašava da Vlada Srpske planira da i u ovoj godini obezbijedi redovnost isplata penzija, plata, sredstava za materijalne troškove i svega onoga što obezbjeđuje normalno funkcionisanje Republike Srpske i svih njenih institucija.\n"Trenutno problem predstavlja opstrukcija koju imamo na nivou institucija u BiH i problemi u Federaciji BiH, koji pogađaju Srpsku. Na taj način je Srpska nepravedno kažnjena i trpi ogromnu štetu iako se svih proteklih godina pokazala kao partner za pregovovore, koji preuzima obaveze i izvršava ih", naglašava Đokić.\nDrugi problem predstavljaju deponovana sredstva koja Republika Srpska ima u "Elektroprenosu BiH", napominje Đokić i navodi da Srpska ima potpuno pravo da raspolaže tim novcem i da utiče na njegovu potrošnju.\nĐokić smatra da Republika Srpska mora pronaći način da izabere model na osnovu kog će zaštititi svoje interese od štetnih djelovanja Federacije BiH.\n"Plašim se da se stalno pronalaze načini kojima će biti isprovocirano neko ponašanje u Federaciji BiH, koje će zatim pogađati Republiku Srpsku s ciljem da se izaziva nestabilnost u Srpskoj i narušava autoritet njenih institucija i vlasti", zaključuje Đokić u intervjuu Srni.\nĐokić obećava da će u ovoj godini u potpunosti biti realizovan Program stambenog zbrinjavanja boračkih kategorija, utvrđen 2008. godine, za čiji završetak je potrebno obezbijediti 38 miliona KM.\n"Preostaje nam da za 1.531 porodicu obezbijedimo nepovratna novčana sredstva za rješavanje njihovog stambenog problema, a za 772 porodice treba da obezbijedimo stanove", navodi Đokić i napoinje da je ovaj program potrebno završiti prije početka izborne kampanje da ga niko ne bi zloupotrebljavao u političke svrhe.\nOn pojašnjava da će Program potpunog stambenog zbrinjavanja dostići vrijednost od oko 100 miliona KM, navodeći da je ovo najhumaniji program koji je nakon rata vodila i provela Republika Srpska.\n"Vlada Republike Srpske je budžetom za ovu godinu planirala povećanje osnovice za lične i porodične invalidnine za pet odsto, što će se i desiti već od januara. To govori da je vlada, uprkos ekonomskoj i finansijskoj krizi, opredijeljena da boračkoj populaciji da značaj" - kaže Đokić.\nResorno ministarstvo je u potpunosti izvršilo plan u 2013. godini, izuzev jednog dijela koji se odnosi na zakonodavnu aktivnost – donošenje novog zakona o radu.\nMinistar Đokić najavljuje da će resorno ministarstvo u ovoj godini nastaviti da provodi aktivnu brigu o boračkim kategorijama, okončati program stambenog zbrinjavanja, te afirmisati ulogu borbe srpskog naroda iz istorije i posljednjeg odbrambeno-otadžbinskog rata.\nMinistarstvo će posebnim mjerama djelovati radi smanjenja nezaposlenosti, kaže Đokić i navodi da je u Srpskoj smanjen broj nezaposlenih lica za 7.150 u odnosu na početak 2013.godine, te da je to veliki uspjeh u odnosu na zemlje u okruženju, jer je u Hrvatskoj i Srbiji rastući broj nezaposlenih.\nĐokić najavljuje da će do kraja januara biti završen akcioni plan zapošljavanja u 2014.godini, kojim je predviđeno da se direktno podsticajnim mjerama Vlade Republike Srpske zaposli 5.000 radnika.\n"Najvećim dijelom idemo na zapošljavanje u privredi, dok bi u poljoprivredi trebalo da bude zaposleno oko 400 ljudi prema projektima koji se ovih dana privode kraju i sklapaju ugovori, a značajan iskorak smo napravili u zapošljavanju 350 djece iz kategorije porodica poginulih boraca", zaključio je Đokić.\nMnogi već mjerkaju fotelju šefa SDS-a\nIstraga obračuna trojice Prijedorčana: Krvav došao u bolnicu i otkrio napadače\nMilion maraka gasi žeđ viših dijelova Česme i Jagara\nSelak: Mlade zanima rad, a ne prazne priče\nBanjalučki bankari najviše zaradili\nPljačka u Banjaluci, razbojnik izgubio noževe na putu\nTajna zelene knjižice: Da li je Kenedi zaista bio meta?\nCNN: Već poznat pobjednik Mundijala – Putin\nDodik: Obavještajna služba u BiH prisluškuje zvaničnike Srpske i Srbije\nGrad u BiH u koji migranti ne žele\nNakon 26 godina vozom od Bihaća do Sarajeva\nPet razloga zbog kojih su ljevoruki u prednosti nad dešnjacima\nProglašenje dobitnika nagrade “Skender Kulenović” u septembru


Potrebno obrazovanje za oko 2.100 dece migranata u Srbiji\nTanjug | 20. 03. 2017 - 11:08h\nŠkolu u Srbiji pohađa 50 dece migranata, a prema podacima Unicefa trenutno ima oko 2.100 dece, uzrasta od šest do 18 godina, kojima je potrebno obrazovanje, rečeno je danas na sastanku ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladena Šarčevića i direktora Unicefa u Srbiji Mišela Sen Loa.\nŠarčević je izjavio da je veoma važno obezbediti vezu između onoga što su deca migranata učila i onoga što bi trebalo da znaju i dodao da su najveći izazovi u obrazovanju kratak boravak u Srbiji i raspoređenost dece u 17 različitih centara.\nSen Lo je rekao da je tokom posete Kanjiži saznao da je čak 90 odsto migrantskih porodica voljno da decu pošalje u školu, jer je strah od novog i nepoznatog prevaziđen.\n- Reakcije zajednice, porodica i školskog sistema u Srbiji su veoma pozitivne, time je još jednom pokazano ljudsko lice vaše zemlje kada je reč o odnosu prema izbeglicama - rekao je Sen Lo.\nOn je naglasio da je za potrebe obrazovanja dece migranata Evropska unija spremna da pruži finansijsku pomoć Ministarstvu prosvete, dok je Unicef spreman da pruži tehničku podršku pri pisanju projekata u saradnji sa Sekretarijatom za izbeglice.\nU dualni sistem obrazovanja ulaze tehničari…\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež rekao je danas da će sledeći obrazovni profili koji će se školovati po dualnom sistemu, posle trgovaca, biti…\nUČIONICE U PARKOVIMA, A ĐACI MEDITIRAJU Ovako…\nŠkola budućnosti biće preseljena iz učionica u parkove i muzeje, đaci će učiti da meditiraju, a glavni asistent nastavnicima biće veštačka inteligencija. Vreme…\nZa porodične penzije, potvrde učenika do kraja…\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje podsetio je danas da je kraj septembra rok do kada učenici koji koriste porodične penzije, ako su stariji…\nPovezane teme: Migranti , Deca , Školovanje


Bećiri: Medicinske sestre nezadovoljne Zakonom o platama - Kosovo Online\nBećiri: Medicinske sestre nezadovoljne Zakonom o platama\n12. Maj 2020. • 18:07\nMedicinske sestre Univerzitetsko kliničkog centra Kosova, uprkos teškim uslovima rada i malim platama, kažu da su nedostatak Zakona o medicinskim sestrama i problemi sa Zakonom o platama takođe izazovi sa kojima se suočavaju, prenosi Koha.\nGlavna sestra Ljirije Bećiri izjavila je da uprkos poteškoćama medicinske sestre veoma dobro obavljaju posao u situaciji izazvanoj pandemijom koronavirusa.\n"Nedostaje Zakon o medicinskim sestrama, a Zakon o platama je nesumnjivo jedan od izazova, a ima i drugih. Mi kao sestrinstvo, uz školsku spremu koju sada imamo, zahtevamo da se uvede i specijalizacija u našoj profesiji", istakla je Bećiri.\nPrema njenim rečima, pored rizika u situaciji sa pandemijom kovid-19, zalaganje i posvećenost medicinskih sestara nije izostala, istovremeno naglašavajući da su se medicinske sestre javljale dobrovoljno da rade.\n"Sve medicinske sestre su se izuzetno dobro odazvale pozivu za rad. To kažem sasvim pouzadano, jer se vrlo veliki broj medicinskih sestara, kako na Klinici za infektivne bolesti, tako i na drugim mestima, dobrovoljno javljalo za rad, iako je svima nama bilo mnogo toga nepoznatog. Nepoznata je bolest, ali one nisu oklevale", poručila je Bećiri.\nNavela je da su politički lideri prevideli medicinske sestre u Zakonu o platama i dodala i da sada nema medicinskih sestara samo sa srednjom školom već i sa visokim stepenom stručne spreme.\n"Medicinske sestre se suočavaju sa mnogim problemima. Nezadovoljne smo sa donosiocima odluka, nezadovoljne smo sa Zakonom o platama, kategorizacijom medicinskih sestara… Nekada su medicinske sestre imale samo srednju školu i svi smo se slagali sa tim odnosom plata, ali, s vremenom su i medicinske sestre napredovale, profesionalno i akademski", istakla je Bećiri.\nNa Međunarodni dan medicinskih sestara, ona je pozvala medicinske sestre da pružaju kvalitetne usluge u cilju održavanja zdravlja građana Kosova.\nKosovo koronavirus Kliničko univerzitetski centar Kosova Zdravstveni radnici\nTači zahvalio medicinskim sestrama na borbi protiv kovid-19\nPredsednik Kosova Hašim Tači uputio je danas čestitku medicinskim sestrama povodom Međunarodnog dana medicinskih sestara, izrazivši duboku zahvalnost na njihovom trudu, posebno tokom pandemije kovid-19.\nVeselji: Kurtijeva vlada uvredila medicinske radnike dozvolivši ulaz srpskim lekarima na Kosovo


Nightflier's Bookspace: EuroGiunti otvara nove knjižare\nEuroGiunti otvara nove knjižare\nEvo šta mi je danas stiglo na mejl...\nTRI NOVE KNJIŽARE BOOKSTORE EVROGIUNTI\nU CENTRU BEOGRADA I U NIŠU\nIzdavačka kuća Evro–Giunti nastavila je sa realizacijom svog plana da do kraja 2010. godine otvori deset knjižara u Srbiji, svojevrsnih kulturnih centara namenjenih ljubiteljima knjige.\nLanac knjižara Bookstore Evrogiunti postao je tako bogatiji za još tri nove knjižare, dve u najužem centru Beograda, u ulici Kralja Milana 22–24 i Bulevaru kralja Aleksandra 44 i jednu u samom centru Niša.\nKnjižara u ulici Kralja Milana, koja se prostire na 280 m2, biće otvorena za posetioce od petka, 15. oktobra, a svečano otvaranje planirano je posle Sajma knjiga. Opremljena po najsavremenijim evropskim standardima, poput Đuntijevih knjižara u Italiji, pored raznovrsnih naslova domaćih i stranih izdavača, biće to mesto gde se može kupiti kompletan gift program kao i igračke, muzički kompakt diskovi, razglednice i slično.\nKnjižara u Bulevaru kralja Aleksandra 44 na čak 480 m2 počeće sa radom 15. novembra.\nОбјавио Nightflier у уторак, октобар 12, 2010\nОзнаке: EuroGiunti, knjižare\nJedan petak na sajmu\nKratak izveštaj sa sajma\n"Čarobna knjiga" na sajmu knjiga - 2010.\nDemokratska devolucija, ili Things that go bump in...\nDOWN THESE STRANGE STREETS - najava


Najveća domaća investicija u regionu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Najveća domaća investicija u regionu\nNajveća domaća investicija u regionu\nponedeljak, 04 jun 2012 08:07\nKragujevačka kompanija'' Nikom'', koja je postala regionalni distrtibuter i serviser brendova FIAT investiraće u izgradnju novog poslovnog centra oko 2 miliona evra. U zoni Servis 2 na ulazu u Kragujevac kompanija „Nikom“ gradiće regionalni distributivni i poslovni objekat površine oko 5.000 kvadratnih metara. Ova kompanija koja uspešno posluje od 1991. godine postala je nedavno regionalni distributer i serviser game vozila FIAT sa pet brendova.\nPrema rečima generalnog direktora Slobodana Nikolića, u zajedničkoj strategiji sa menadžmentom FIAT automobila Srbija rodila se i ideja o izgradnji regionalnog distributivnog i poslovnog centra po najvišim standardima.\nU izgradnju regionalnog distributivnog i poslovnog centra „Nikom“ će investirati oko 2 miliona evra.\nZa realizaciju najveće domaće investicije u regionu „Nikom“ očekuje i podršku banaka kroz povoljne aranžmane. Objekat će se graditi na zemljištu čiji je vlasnik „Nikom“, pošto je kompanija kupila 2 hektara od grada Kragujevca za 1,2 miliona evra.\n„Nikom“ je proizvodno prometna spoljno trgovisnka firma koja zapošljava 70 radnika.\nNovi poslovni korak i izgradnja objekta otvoriće mogućnosti za razvoj kompanije i zapošljavanje još oko 30 radnika.


VIDEO: Ronioca progutao kit !!! - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nRajner je 15 godina radio kao ronilac, a pre nekoliko dana odlučio je da sa svojom ronilačkom ekipom ode u Južnu Afriku i da zabeleži fenomenalni prirodni fenomen. U pitanju je lov na sardine u kojem učestvuju gotovo sve morske grabljivice, uključujući kitove, foke, delfine i druge velike ribe koje se njima hrane. Oni sardine usmeravaju u jednu veliku kuglu, kako bi lakše mogli da se hrane njima.\nRajner je hteo da dokumentuje ovaj fenomen i u jednom trenutku našao se u samoj lopti sardina. Tada je usledilo nešto što niko nije mogao da očekuje. Kit koji je hteo da pojede sardine, greškom je zahvatio Rajnera i progutao ga.\nLjudi koji snimali sa brodova samo su videli Rajnerove noge koje polako nestaju u kitovim ustima. Kit je zatim zaronio i Rajner je sa njim nestao. Taman kada su svi pomislili da mu nema spasa, on je izronio u šoku.\nRajner je kasnije izjavio da ga je kit odmah pustio, jer je osetio da on nije njegova hrana i da ga je bukvalno ispljunuo iz usta zajedno sa sardinama.\npojeo ga kit\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Šaolin monasi protiv MMA boraca


Škoda najboljim odnosom cene i kvaliteta osvaja posetioce manifestacija\nObjavljeno 11.07.2015. u 01h\nAuto centar Cune i ove godine predstalja besprekorna Škodina vozila na manifestacijama u Banatu. Ova vozila plenila su pažnju na nedavno održanoj manifestaciji Pile fest u Žitištu.\n– Auto Centar Cune je u proteklih 5 godina veliki poštovalac i prijatelj ove manifestacije, trudimo se da svake godine izložimo naše najatraktivnije, najtraženije i najnovije modele iz Škodine palete vozila na ovoj i mnogim drugim manifestacijama u Zrenjaninu i okolini, istakli su iz ovog renomiranog auto centra.\nNova Fabia i Novi Superb i Škoda Octavia A7\nŽitiste kao opština je važan deo tržista u kome se trudimo da se sto bolje pozicioniramo i da zauzmemo što bolje mesto, a sama manifestacija nam povećava mogućnost za to. Ove godine smo se odlučili da izložimo tri modela iz Škodinog asortimana koja su ujedno i nešto najnovije što je Škoda plasirala na tržistu, u pitanju su Nova Fabia i Novi Superb i Škoda Octavia A7.\nOvi modeli su već izazvali posebnu paznju i interesovanje prvo na svetskom tržistu. a zatim i kod nas. Sigurnost svih putnika je prioritet u Škodi, ovaj beskompromisan standard važi za sve klase vozila od gradskog automobila Škoda „Citigo“, do našeg borca Škoda „Superb“.\nNovi mali automobil Škoda „Fabia“ jasno pokazuje koliko se naglasak stavlja na Škoda sigurnosne sisteme. Model treće generacije nude niz sigurnosnih inovacija koje su do sada bile rezervisane samo za veće automobile, što znači da je naša Skoda „Fabia“ neuporediva sa bilo kojim malim automobilom izvan Wokswagen Grupe.\nSvih sedam modela ovog proizvođača nagradjeni su najvišom ocenom od pet zvezdica na testovima Erro NCAP, a i sama Fabia je početkom novembra dobila najveću ocenu.\nŠkoda „Superb“ je drugi model koji ovde mozete videti, sa njim ujedno najvljujemo i dolazak treće generacije ovog modela. Ovaj model je sinonim za najkvalitetnije vozilo iz Česke u posledjih 14 godina. Nova Skoda Superb prevazilazi sve što je Škoda ikada proizvela i ukazuje na budućnost brenda.\nNaziv modela potiče od latnske reči “Superbus” što znači “ponosan” ili “dostojanstven”.\nDanas je Superb jedan od najboljih i najuspešnijih modela automobila i pripada samom vrhu atuomobilske ”srednje klase”.\nTreća generacija je Škoda „Superb“ je dostigla novi nivo u smislu dizajna i tehnologije. Škoda je potpuno redizajnirana i sadrži najnovije inovacije Skoda dizajnerskog tima.\nNadprosečna veličina ptničkog prostora još jednom je povećana, nanovi Superb je dobio inovativne tehnologije, porstrani interijer, inovativni sistem pomoći vezanih za bezbednost, okrženje i bezbednost moćni Euro 6 motor i Škoda tipični „Simply clever“ detalji pomeraju ovaj automobil ka samom vrhu automobilsle srednje klase.\nUkoliko ste propustili manifestaciju u Žitištu, ne zaboravite da svi gore navedeni modeli mogu da se pogledaju i u novootvorenom auto salonu „Cune“ u ulici Dimitrija Tucovića 45 u Zrenjaninu.\nTagovi:Škoda, Škoda Fabia, skoda superb cena\nAuto Centar Cune u novom modernom objektu u industrijskoj zoni „Bagljaš“ (VIDEO)\nNova Škoda Superb premijerno u centru Zrenjanina\nAuto centar Cune: Najviše ineteresenata za novu Škodu Superb


Društvo Sudija Srbije - Linkovi\nNaslovna / Linkovi\tLinkovi\nSudska praksaHUDOC je izuzetno dobro organizovana baza sudske prakse Evropskog suda za ljudska prava. Daje mogućnost pretraživanja odluka tog suda po više različitih parametara - prema broju predmeta, strankama u sporu, odredbi Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda.\nJavni medijiStranica sa adresama najtiražnijih domaćih i stranih elektronskih medija.\nStrukovna udruženjaStrukovna udruženja\nNevladine organizacijeNevladina neprofitna organizacija za pravnu edukaciju i kulturu prava\n"PROJURIS" je nevladina organizacija neprofitnog karaktera koja okuplja pravnike sa osnovnim ciljem: da vrsi pravnu edukaciju i razvija kulturu prava na prostorima Srbije i sire.\nVladine organizacijeVladine organizacije\nSudovi - domaćiSudovi - domaći\nSudovi - straniSudovi: Nacionalni centar za državne sudove SAD. Internet prezentacija Nacionalnog centra za državne sudove SAD, sa velikim brojem korisnih linkova.\nSudovi - međunarodniHaški tribunal - Sajt Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju\nDrugi državni organi, institucije i agencijeDrugo opštinsko javno tužilaštvo u Beogradu\nDrugi državni organi, institucije i agencije - straniMinistarstvo pravosuđa Republike Hrvatske. Internet prezentacija Ministarstva pravosuđa Republike Hrvatske, sa korisnim informacijama za neka uporednopravna istraživanja i puno korisnih linkova ka srodnim sajtovima.\nLokalna samoupravaInternet prezentacija Opštine Novi Beograd\nZnačajne ustanovePravosudni centar za obuku i stručno usavršavanje\nPravni fakultetiPravni fakultet u Beogradu\nBibliotekeBiblioteke Biblioteke: Univerzitetska biblioteka "Svetozar Marković"\nSlužbena glasilaOficijelni sajt izdavača. Mogućnost pretraživanja izdanja.\nMeđunarodne organizacije i telaOrganizacija za Evropsku Bezbednost i Saradnju\nZaštita ljudskih pravaSajt profesora Bajefskog sa Univerzitata u Torontu, Kanada. Sadrži korisne materijale i linkove u vezi sa proučavanjem i primenom međunarodnih standarda u zaštiti ljudskih prava.


Test: Audi A4 2016 - AUTOMOBILI\n06/06/2020 12:09:32 PM\nNASLOVNA / TESTOVI / Test: Audi A4 2016 [Video]\nNovi Audi A4 se konačno pojavio i izgleda odlično, ali odmah treba reći da svi koji su očekivali veliku vizuelnu promenu nemaju čemu da se nadaju. Novi model dosta liči na prethodnika, jer nema previše kozmetičkih izmena. Novi model je baziran na platformi koju deli i sa velikim modelima kao što je Q7, Bentley Bentayga itd.\nRezultat je povećan prostor u kabini, tako da oni koji se voze pozadi imaju čemu da se raduju. Enterijer je možda i najviše unapređen, jer je dobio modernije gedžete kao što su infotainment sistem, navigacija sa podrškom za Google Earth, a i sama kabina je jako tiha. Ostatak možete saznati u Car Buyer testu koji je objavljen danas.\nTagovi2016 A4 audi Automobili car buyer limuzina recenzija review saloon Sedan test\nPrethodno Test: Toyota Fortuner 2016 [Video]\nSledeće Finalna verzija Lada XRAY modela ozvaničena


U sali Skupštine opštine Bar Asocijacija poslovnih žena Crne Gore - "Poslovna žena" je održala sastanak na temu "Podrška razvoju ženskog preduzetništva". Asocijacija povezuje poslovne žene u Crnoj Gori, i doprinosi razmjeni znanja i iskustva, kao i realizaciji zajedničkih projekata. U ime domaćina prisutne je pozdravila Branka Nikezić, predsjednica Skupštine opštine Bar.\nMilosava Mila Žugić, predsjednica Asocijacije, naglasila je značaj sastanka, jer samo ulaganjem zajedničkih napora i promocijom poslovnih interesa žena poboljšava se položaj žene-preduzetnice u crnogorskom društvu. Asocijacija poslovnih žena uz podršku njemačke organizacije GIZ-me, organizovala je sastanak u želji da zajedničkim radom i saradnjom sa državnim institucijama i lokalnom upravom, pruži podršku razvoju ženskog preduzetništva. Predsjednica Skupštine Asocijacije, Milica Vuksanović upoznala je prisutne sa dosadašnjim aktivnostima Asocijacije na ekonomskom osnaživanju poslovnih žena i naglasila spremnost "Poslovne žene" da utiče i na veću motivisanost nezaposlenih žena da se i one okrenu pokretanju sopstvenog biznisa. U cilju efikasnijeg angažovanja na poboljšanju ženskog preduzetništva Asocijacija je otvorila Poslovnu ambasadu koja će u saradnji sa Vladom i državnim institucijama raditi na stvaranju povoljnijeg ambijenta za razvoj ženskog biznisa, jer samo ekonomski samostalna žena može biti ravnopravna kako u porodici, tako i u cijelom društvu. Asocijacija poslovnih žena očekuje punu podršku Vlade, državnih institucija, banaka i Zavoda za zapošljavanje za ekonomsko osnaživanje žena, a sve u cilju ekonomskog razvoja Crne Gore, kao bitnog uslova za brži napredak Crne Gore u Evropske integracije.\nPočela realizacija projekta Balkanska ženska koalicija vol. II - Pokretač inicijative za podršku ženskom preduzetništvu na Balkanu


Ime i prezime Prvoslav Mihajlović\nRođen 13/04/1921 † 28/06/1978\nIgrao u klubovima VSK (Valjevo),\nSK Obilić (Beograd),\nRođen 13. aprila 1921. u Valjevu, umro 28. juna 1978. u Beogradu.\nProslavio se na trećoj, odlučujućoj kvalifikacionoj utakmici protiv Francuske (3:2) u Firenci 11. decembra 1949, na kojoj je postigao dva gola i pomogao da se naš nacionalni tim takmiči na Svetskom prvenstvu 1950. u Brazilu.\nKarijeru je počeo 1938. u Valjevskom sport klubu (VSK), tri godine kasnije došao je u beogradski SK Obilić, a posle toga postao član Beogradskog sport kluba (BSK). Nosio je dres beogradskog Partizana od njegovog osnivanja 1945. i do 1957. odigrao za "crno-bele" ukupno 393 utakmice i postigao 167 golova, najviše na mestu desnog krila. S Partizanom je osvojio dve titule državnog prvaka (1947. i 1949), a 1947. osvojio je i Fudbalski kup Jugoslavije.\nTokom 1951. dva meseca bio je član beogradske Crvene zvezde i odigrao 10 prijateljskih utakmica na kojima je postigao dva gola.\nZa reprezentaciju Beograda odigrao je devet utakmica i postigao tri gola, a dres reprezentacije Jugoslavije oblačio je 13 puta i postigao šest golova. Debitovao je 7. oktobra 1946. protiv Albanije (3:2) u Tirani, a poslednju utakmicu odigrao je 28. juna 1950. protiv Meksika (4:1) u Porto Alegreu, na Svetskom prvenstvu 1950. u Brazilu.\nBio je uspešan trener OFK Beograda (1957-1959), sekretar i tehnički direktor FK Partizan (1959-1963), radio je u Aleksandriji - Egipat (1963-1967) i u Minsteru - SR Nemačka (1967), zatim se 1967. vratio u Partizan, otišao za Kuvajt i ponovo došao u Partizan.\nOd 1960. do 1963. bio je član trojne selektorske komisije FSJ za sastav reprezentacije.\n1956-57 FK Partizan Beograd YUG 1 7 3\n1955-56 FK Partizan Beograd YUG 1 23 8\n1954-55 FK Partizan Beograd YUG 1 24 5\n1953-54 FK Partizan Beograd YUG 1 21 11\n1952-53 FK Partizan Beograd YUG 1 2 0\n1952 FK Partizan Beograd YUG 1 6 1\n1951 FK Crvena zvezda Beograd YUG 1 0 0\n1950 FK Partizan Beograd YUG 1 17 6\n1948-49 FK Partizan Beograd YUG 1 3 1\n1947-48 FK Partizan Beograd YUG 1 18 16\n1946-47 FK Partizan Beograd YUG 1 18 9\nCareer Totals: 139 60\nKSP 11.12.1949 Jugoslavija - Francuska 3-2 (1-1)\nImamo 1074 gostiju na mreži


Carnex pašteta treći domaći brend u prvoj polovini 2007. godine\nNa osnovu istraživanja koje sprovodi PGM Consult, Carnex pašteta je i dalje među najpopularnijim brednovima u Srbiji. Na listi deset najjačih brendova prisutno je pet domaćih i pet multinacionalnih robnih marki za prvu polovinu 2007. godine, među kojima naša pašteta zauzima osmo, a u konkurenciji domaćih treće mesto.\nPGM (Product Group Manager) je alat i model za praćenje stanja na tržištu u različitim kategorijama „brzo trošećih“ proizvoda. Istraživanja PGM-a sprovode se četiri puta godišnje, a ovaj model podrazumeva merenje petnaest različitih pokazatelja za svaku robnu marku na tržištu. Među njima je i pet osnovnih pokazatelja uspešnosti robne marke: prepoznatljivost, iskustvo, razmatranje kupovine, upotreba i lojalnost. Na osnovu ovih pet nivoa, formiran je Brend Performans Index (BPI) ili index uspešnosti brenda uz pomoć koga je moguće rangirati robne marke po njihovoj uspešnosti na datom tržištu.


NSinfo: Brkić i Krasić u FC “Vujadin Boškov” - treniraju sa Vošom\nPosle dva dana odmora, koja su od šefa stručnog štaba\nAleksandra Veselinovića dobili nakon povratka sa priprema na Zlatiboru, fudbaleri Vojvodine danas pre podne nastavili su sa treninzima u FC “Vujadin Boškov”, a u Vošinom trening centru, pojavilo se i jedno novo, a opet svima dobro poznato lice.\nNekadašnji kapiten Vojvodine Miloš Krasić, koji je prethodne tri sezone proveo u ekipi Lehie iz Gdanska, trenutno se nalazi u Novom Sadu i trenira sa prvotimcima svog bivšeg kluba. Po onome što se može videti, popularni Krasa se nalazi u veoma dobroj formi, a uskoro treba da bude poznato i gde će nastaviti svoju karijeru.\nTakođe, na popodnevnom treningu Vojvodine, očekuje se da će zajedno sa golmanima trenirati i nekadašnji čuvar mreže “stare dame” Željko Brkić, koji je trenutno bez kluba, a poslednji angažman imao je u grčkom PAOK-u. On je nedavno imao problema sa povredom, ali sada radi na tome da ponovo uđe u svoju prepoznatljivu formu.\nMiloš Krasić i Željko Brkić su prošli omladinsku školu FK Vojvodina, s tim da je Krasić član prvog tima crveno-belih bio od 2001. do 2004. (77 utakmica, sedam golova), a Brkić od 2004. do 2011. godine (96 utakmica).


Kosovski ministar u srpskoj uniformi?\nPremijer Haradinaj je rekao da nadležne institucije nemaju dokaza o tvrdnjama protiv Rikala; Foto: Nenad Rikalo i Ramuš Haradinaj\nSkupština Kosova nije danas podržala predlog opozicionog Demokratskog saveza Kosova (DSK) da se Nenad Rikalo razreši funkcije ministra za poljoprivredu, šumarstvo i ruralni razvoj, budući da su ga njegove bivše komšije u Prištini optužile da je vršio nasilje tokom rata na Kosovu.\nProtiv smene Rikala glasalo je 40 poslanika, za je bilo 27, a jedan poslanik bio je uzdržan. Glasanje je usledilo nakon višečasovne rasprave u Skupštini o javnim optužbama na račun ministra Rikala, iz Srpske liste.\nNaime, nakon što je premijer Ramuš Haradinaj izabrao Rikala za ministra, pojedini građani naselja Dardanije u Prištini su kosovskim medijima izjavili da ga se sećaju uniformisanog i da je maltretirao svoje komšije.\nŠef poslaničkog kluba DSK Avdulah Hoti zatražio je od Haradinaja odgovor na iznesene optužbe građana Prištine.\nAvdulah Hoti zatražio istragu\n"Institucijama Republike Kosova trebaju da rukovode ljudi čistih ruku, oni koji nisu imali problema sa zakonom, a nipošto oni koji su optuženi za nasilje i torturu građana Kosova", kazao je Hoti.\nOn je zatražio i da se Rikalo odmah razreši dužnosti, a da nadležne institucije protiv njega sprovedu istragu.\nHaradinaj je u odgovoru Hotiju podsetio da je odmah nakon ovih optužbi od relevantnih institucija Kosova zatražio informacije u vezi tvrdnji građana, ali da Državno tužilaštvo, Kosovska obaveštajna agencija i Policija Kosova nisu posedovali nikakve dokaze o tome. Pored njih, o tome se izjasnio i Savez za zaštitu ljudskih prava, koji takođe nije imao informacije o optužbama na račun Nenada Rikala, naveo je premijer.\n"Istina je u interesu svih nas. Ukoliko ta istina dođe na videlo, onda je to druga situacija", kazao je Haradinaj.\nMoglo bi vas zanimati i ovo - Haradinaj: Bez dokaza da je ministar zlostavljao građane\nĐeljalj Svećlja iz pokreta Samoopredeljenje je izjavio da je do sada 20 svedoka dalo svoje iskaze pred tužilaštvom.\n"Svi svedoci su izjavili da je Nenad Rikalo tokom rata bio viđen u uniformi, sa crvenom beretkom, i da je bio naoružan", kazao je on.\nMemlji Krasniqi ispred vladajuće Demokratske partije Kosova (DPK) je kazao da se sve optužbe koje se tiču ratnih zločina moraju tačno istražiti, te dodao da su za to nadležni istražni organi.\n"Gospodin Rikalo je bio uključen u politički život na Kosovu tokom posleratnog perioda, bilo kao član civilnog društva ili kao član Centralne izborne komisije. Dakle, on nije od danas. Ali, začudo, do sada niko nije ništa rekao protiv njega. Da li to znači da je optužba protiv njega povezana sa političkom borbom unutar albanskih partija?", upitao je Krasnići.\nSaša Milosavljević ispred Srpske liste je kazao da ovo ne sme da bude tema skupštinskih rasprava jer je to politička tema koja služi predizbornoj kampanji.\n"Oni koji su je pokrenuli nemaju ideju o tome kako Kosovo da se ekonomski razvija, kako bi svi građani Kosova živeli bolje", kazao je on.\nInače, nakon što su u javnosti izašle optužbe o Rikalu, Tužilaštvo je saopštilo da je počelo da prikuplja informacije o ovom slučaju, nakon čega će se odlučiti o pokretnju zvanične istrage. Najavljeno je da će biti ispitan i Rikalo.\nOn je u međuvremenu u saopštenju naveo da su informacije o njemu netačne i zlonamerne sa ciljem da se diskredituje on, Srpska lista, nova Vlada i njegov budući rad kao ministra. Kako je rekao, on se ispred civilnog društva u poslednjih 18 godina zalagao za "pomirenje među zajednicama i multietničnost" i, tvrdi, ni jednog trenutka nije učinio bilo šta ružno bilo kom Albancu na Kosovu.\nOn je dodao da je do 1999. studirao, mirno živeo u Prištini i igrao košarku. Od 2001. do 2003, dodao je, radio je u Ministarstvu za omladinu, sport i kulturu. Bio je i član borda Soroš fondacije, a od 2003. bio je aktivan u civilnom sektoru i tada je učestvovao, kako je dodao, zajedno sa Albinom Kurtijem u pravljenju KAN-a (KosovActioNetwork), odnosno strategije nenasilne borbe za bolji život i pomirenje. Nastavio je da bude angazovan u inicijativama civilnog društva, a od 2013. do 2017. radio je u Centralnoj izbornoj komisiji u Prištini.\n"Javna sam ličnost, imam više stotina izjava i intervjua, za vreme rada u Centralnoj izbornoj komisiji sam stalno bio prisutan u medijima kroz direktna televizijska uključenja i izveštaje", dodao je.\nS druge strane, Kurti je nakon toga rekao da se ne seća Rikala i da je moguće da je bio učesnik konferencije !Novi pravci" 2003. godine, koja je oživela KAN, kojeg su 1997. formirali međunarodni aktivisti u cilju podrške studentskim protestima. Kurti je dodao da su učesnici te konferencije bili aktivisti i istaknute ličnosti, kao i predstavnici nevladinog sektora i manjinskih zajednica na Kosovu.\nKurti smatra da Rikala, nakon optužbi komšija, treba razrešiti dužnosti, te je konstatovao da "zločini ne zastarevaju, jer ih ljudi ne zaboravljaju".


U Njemačkoj do kraja godine povišene mjere bezbjednosti\nNjemačke vlasti saopštile su danas da će ta zemlja, najverovatnije, do kraja godine ostati u povišenom stanju bezbjednosne uzbune zbog mogućih terorističkih napada.\nŠef policije Matijas Zeger rekao je njemačkim medijima da je opasnost od napada veća nego ikad."Na skali opasnosti od jedan do deset trenutno smo na devetom podioku," rekao je Zeger, dodajući da ipak nema razloga za paniku.\nPrema riječima predstavnika policije Rajnera Venta, pojačane bezbjednosne mjere ostaće na snazi najmanje do kraja Božićnih i Novogodišnjih praznika.\nPolicija Namibije pronašla je 17. novembra sumnjivi predmet sa detonatorom i satom među prtljagom u avionu kompanije "Er Berlin" na liniji od Vindoeka ka Minhenu. U saopštenju se navodi da li je predmet koji je pronađen prilikom utovara prtljaga u avion "Erbas" bio zapaljivi eksploziv. Policija je 16. novembra uništila sumnjivi elektronski predmet ostavljen na aerodromu u Hamburgu.


Samit EU u Sloveniji ne nudi ništa novo | Novine Toronto\nSamit EU u Sloveniji ne nudi ništa novo\n"EU potvrdjuje svoju jednoglasnu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana....koja je naš zajednički strateški interes i ostaje strateški izbor koji delimo", navodi se u nacrtu deklaracije koja treba da bude uvojena na samitu na Brdu kod Kranja u Sloveniji, 6. oktobra. U nacrtu, u koji je uvid imao EUObserver, govori se o angažmanu na "političkoj, ekonomskoj i socijalnoj transformaciji regiona". "EU i Zapadni Balkan treba da saradjuju u rešavanju zadataka koji će definisati generacije", piše u nacrtu.\nDokument na Brdu kod Kranja treba da potpišu lideri 27 članica Unije i šest država Zapadnog Balkana, a Slovenija koja predsedava EU u tome vidi presudan dogadjaj u proširenju EU. U nacrtu se predlaže i da samiti EU-Zapadni Balkan postanu redovna praksa, pri čemu bi sledeći bio održan krajem 2022. godine, prenosi portal Euraktiv Srbija. Ipak, uprkos slavodobitnim najavama, malo ko očekuje bilo kakav pomak u pitanjima koja su najveća prepreka proširenju, piše EUObserver. Kao poslovičnog "slona u dnevnoj sobi", portal navodi problem bugarske blokade početka pregovora sa Severnom Makedonijom, i dijalog Srbije i Kosova. Portal prenosi ocenu diplomata da je malo verovatno da će Bugarska, u kojoj u novembru treba da budu održani izbori, odustati od svojih zahteva i od veta na otvaranje pregovora sa Skopljem.\n"Iskreno, ne očekujemo nikakvu odluku (o bugarskom vetu) pre samita. Zbog predstojećih opštih izbora u Bugarskoj...ne preostaje mnogo vremena za pregovore", rekao je jedan evropski diplomata. Lideri EU u Sloveniji planiraju i da poruče da "očekuju konkretan napredak dve strane (Kosova i Srbije) u punoj normalizaciji medjusobnih odnosa, što je od ključnog značaja za ceo region".\nMedjutim, dijalog Srbije i Kosova je gotovo potpuno zamro, konstatuje EUObserver, precizirajući da su tehnički pregovori nastavljeni, ali da predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Aljbin Kurti ne mogu da se dogovore ni da sednu za isti sto. U deklaraciji se ne spominje ukidanje viznog režima EU sa Kosovom, čemu se protive Danska, Francuska i Holandija, a što gradjani Kosova željno isčekuju od kako je Priština 2018. ispunila uslove.\n"Imajući u vidu ozbiljnost situacije u Avganistanu, EU je spremna da tesno saradjuje sa svim partnerima, uključujući i Zapadni Balkan, kako bi se uhvatila ukoštac sa sve prisutnijim izazovima", piše u dokumentu. Kako migracije postaju sve brizatnija tema i na predstojećim nemačkim i francuskim izborima, neki analitičari, piše portal, u pogledu proširenja EU ne očekuju nikakav istinski napredak pre francuskih izbora u aprilu 2022.\nAdrian Arifaj, bivši zvaničnik vlade u Prištini a sada urednik informativnog portala Demokracia.com, kaže za EUObserver da su veto Bugarske i dijalog Kosova i Srbije problemi koje zemlje Zapadnog Balkana ne mogu same da reše. "Francuska i Nemačka su tradicionalno bile motor promena na Zapadnom Balkanu, a one su sada preokupirane nacionalnim izborima", smatra Arifaj. "Avganistanska kriza samo će biti podstrek svim onim političarima u EU koji su protiv imigracije i koji se igraju tim pitanjima iz sopstvenih interesa", ocenio je Arifaj. I jedan neimenovani makedonski diplomata ocenio je da su predsednički izbori 2022. za Francusku prioritet i da neće imati mnogo vremena da se bavi Zapadnim Balkanom.\nPrema njegovim rečima, Skoplje ipak veruje da u Francuskoj i Nemačkoj postoji jaka podrška za dugoročno otvaranje pregovora sa Severnom Makedonijom. Ipak, "ovaj samit (na Brdu kod Kranja) neće biti posvećen proširenju, Mi pre očekujemo da će EU demostrirati privrženost planu ekonomske obnove Zapadnog Balkana", rekao je taj diplomata. U nacrtu deklaracije se govori i o potrebi borbe protiv "dezinformacija i drugih hibridnih pretnji, koje u prvom redu dolaze od trećih država koje žele da potkopaju evropsku perspektivu regiona".


Albanski izazovi izlaska iz ekstremnog totalitarizma - Javni servis\nSadašnja Albanija se promenila u odnosu na vreme Envera Hodže, vidljiv je progres u izgradnji pluralističkog političkog sistema, slobode medija, ekonomije…, ali pitanje je da li je to zaista demokratija.\nOva zemlja se suočava sa izazovima izgradnje demokratskog društva posle ekstremnog totalitarizma, što je jedan od razloga zbog kojih politika SAD i EU, koja je u Albaniji jako uticajna, nije uvek davala pozitivne efekte u njenoj demokratizaciji.\nI dalje postoji velika korupcija, politički angažman koristi se za lične ciljeve, a ne opštu društvenu i državni dobrobit – izjavio je programski direktor u Hjuman rajts voču Fred Abrahams preksinoć na Zoom konferenciji povodom predstavljanja srpskog izdanja njegove knjige „Savremena Albanija – od diktature do demokratije u Evropi“.\nU srpskom prevodu Indire Funduk Abrahamsovu zbirku eseja o putevima trasfomacije ove države, zvanično stvorene tek 1913. voljom velikih sila – od poslednjih sastanaka komunističkog Politbiroa, studentske pobune i pada komunističkog režima do izbegličnog talasa ka Zapadu, ratnih sukoba na Kosovu i Metohiji, uticaju SAD na politku zvanične Tirane, objavila je izdavačka kuća Clio.\nOvaj izdavač je zajedno sa alumnistima sa Filološkog fakulteta UB organizovao i predstavljanje ovog dela na Zoom konferenciji.\nNa njoj su o knjizi i aktuelnim društvenim zbivanjima u Albaniji govorili: Fred Abrahams, Oljimbi Veljaj, lektor za albanski jezik na Filološkom fakultetu, istoričari Dušan Fundić i Đorđe Nikolić, kao i moderator Branko Vuksan, glavni urednik Produkcije Alumnija Filološkog fakulteta.\nNa konferenciji je, između ostalog, ukazano je da je Albanija početkom ’90-ih godina 20. veka bila najzatvorenija i najrepresivnija evropska država u kojoj je tokom 40. godišnje samonametnute komunističke izolacije bilo zabranjeno praktikovanje religije, putovanja u inostranstvo, nošenje farmerki, čitanje „dekadentne“ zapadne literature…, što je i njen povratak u spoljni svet učinilo krajnje specifičnim.\nAbrahamsova knjiga, koji je više godina živeo u Albaniji, predstavlja istoriju tih dramatičnih promena.\nNjegovi tekstovi obuhvataju vremenski period od 1985. do 2014, a sam autor ukazuje na izvesna ograničenja ove knjige – „uglavnom se odnosi na događaje u Tirani, bavi se prvenstveno muškarcima koji dominiraju albanskim javnim životom i fokusirana je pre svega na odnose Albanije i SAD“.\nAbrahams, kao i srpski istoričari Dušan Fundić i Đorđe Nikolić, govoreći o odnosu kosovskih Albanaca i njihove „matice“ ukazali su da, uprkos stereotipima koji vladaju, Albanci na KIM i njihovi sunarodnici u Albaniji ne dele iste političke i ekonomske interese, kao ni poglede na zajedničku budućnost.\nPrema rečima učesnika konferencije, oni se do pada Hodžinog režima takoreći nisu dobro ni poznavali, a kosovski Albanci koji su „glorifikovali maticu i njenu prošlost doživeli su razočarenje posle otvaranja granice“.\n– Danas smo još daleko od bilo kakve odluke naroda o promeni granica, zajedničkim političkim i ekonomskim ciljevima. Albance u Albaniji sada brinu borba protiv virusa korona, velika nezaposlenost, finansijski problemi, korupcija… Politika Zapada u Albaniji uvek je stavljala stabilnost ispred demokratizacije, jer ova država ima važnu ulogu u regionu i uticaj na situaciju u Severnoj Makedoniji, Crnoj Gori, na Kosovu i u „Preševskoj dolini“ – naglasio je Fred Abrahams, ekspert za pitanje ljudskih prava, oružanih sukoba i političkih kriza na Balkanu i Bliskom istoku.\nOsim ove knjige o savremenoj Albaniji, objavljene 2015. u Njujorku, Abrahams je autor i dela iz 2002. „Porušeno selo: Ratni zločini na Kosovu“.\nSa i bez prevoda\nZoom konferencija o knjizi „Savremena Albanija“ narednih dana trebalo bi da sa prevodom na srpski, albanski i engleski jezik bude objavljena na Jutjubu. Na samoj konferenciji preksinoć Fred Abrahams je govorio na engleskom, a Oljimbi Veljaj na albanskom jeziku bez prevoda.