Kosovo nije primljeno u Interpol | Insajder TV - Više od vesti\nNi posle dva kruga glasanja u Generalnoj skupštini Interpola, Kosovo nije primljeno u tu međunarodnu policijsku organizaciju, jer nije uspelo da obezbedi dvotrećinsku većinu koja je neophodna za prijem nove članice. Za članstvo Kosova u Interpol glasalo je 68 država, protiv je bila 51, a uzdržano 16.\nZasedanje Generalne Skupštine Interpola u Dubaiju Foto: https://www.interpol.int\nKako je objavio RTS, posle prvog kruga glasanja, zahtev Prištine za članstvo u Interpolu podržalo je 76 zemalja, 56 je bilo protiv, a 22 zemlje su bile uzdržane. Mediji su objavili da je nakon toga usledila pauza u trajanju od 20 minuta u toku koje se odvijala bitka za svaki glas. Međutim, ni u drugom krugu Priština nije uspela da obezbedi potrebnu većinu.\nNakon okončanog glasanja, ministar policije Nebojša Stefanović objavio je sliku sa Generalne skupštine Interpola na Tviteru, na kojoj piše "pobeda".\n— Небојша Стефановић (@NesaStefanovic) November 20, 2018\nPodršku Srbiji prve su uputile Namibija, Rumunija, Venecuela i Surinam. Nakon obraćanja Nebojše Stefanovića, koji je na sednici Generalne skupštine oštro reagovao zbog kršenja Rezolucije 1244, počela je rasprava u kojoj su se za reč javljali delegati iz pojedinih zemalja, koji su obrazlagali svoju odluku. U korist Srbije govorili su predstavnici Španije, Maroka, Kipra, Kine, Belorusije i Rusije.\nStefanović: Dokazano je da je pravo jače od lobiranja\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović ocenio je danas da je odbijanje zahteva Kosova da se učlani u Interpol veliki rezultat Srbije i dodao da je ponosan na sve ljude u tom ministarstvu, ali i na ostale državne organe koji su se "lavovski borili" da se to spreči.\nNovi članovi – Kiribati i Vanuatu\nPacifičke države Kiribati i Vanuatu primljene su danas u Interpol dok Kosovo na zasedanju Generalne skupštine u Dubaiju nije dobilo potreban broj glasova za članstvo, saopštio je Interpol. Prijemom te dve zemlje svetska policijska organizacija sada ima 194 članice.\n"Ovo je bio veliki uspeh ali i veliki ispit za Interpol", rekao je Stefanović i zahvalio svim zemljama koje su podržale Srbije i shvatile da bi se eventualnim prijemom Kosova u Interpol politizovao rad te institucije.\nStefanović je rekao da je bilo raznih pokušaja da se omogući prijem Kosova u Interpol, da je čak i određena pauza nakon prvog kruga glasanja da bi zemlje koje podržavaju Srbiju eventualno izašle iz sale, ali da je razlika nakon pauze bila čak i uvećana.\n"Nakon toga, nastavlja se sa raspravom o aplikacijama drugih zemalja. Glasaće se o tome i onda se nastavlja redovan rad sutra, izbor predsednika Interpola. Videćemo ko će se kandidovati i kako će to sve teći do kraja", rekao je on.\nOn nije želeo da prejudicira ko bi mogao biti izabran jer je "situacija neizvesna".\nMinistar Stefanović juče je, dan uoči odluke, izjavio da postoji namera da se članice Interpola zbune u vezi s načinom glasanja za prijem Kosova u tu međunarodnu policijsku organizaciju. Stefanović je, kako prenosi MUP, izjavio da su obaveštenja upućena delegatima nejasna i neblagovremena, a najavljena procedura u suprotnosti s pravilima.\nOn je rekao da je određivanje pauze posle prvog kruga glasanja u suprotnosti sa pravilima i da je glasanje o prijemu Kosova politizovano.\nZahtev Prištine prihvaćen tek četvrti put\nOvo je inače bio prvi put da se u Generalnoj skupštini Interpola glasalo o prijemu Kosova u tu organizaciju. Prethodno je Priština tri puta neuspešno podnosila zahtev, ali je sva tri puta odbijena. U martu ove godine, generalni sekretar Interpola Jirgen Štok obavestio je kosovske zvaničnike da je na sastanku Izvršnog odbora doneta odluka da molba Kosova za članstvo bude stavljena u Nacrt dnevnog reda. Agendu je juče potvrdio i Izvršni komitet, pa se danas glasalo o zahtevu Prištine.\nKosovski zvaničnici prethodnih dana su govorili da postoje realne šanse da Kosovo ove godine postane deo svetske policijske organizacije, dok je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio nedavno za Insajder da Kosovo, uprkos tvrdnjama vlasti u Prištini, nema ni blizu dovoljno glasova da bi postao članica Interpola.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nedavno je izjavio da postoje velike šanse da molba Prištine bude prihvaćena i da Kosovo postane članica te policijske organizacije, jer njihovu inicijativu podržavaju Francuska, Nemačka i SAD.


Nezaposleni - 1\nBANJALUKA, SARAJEVO - Da je situacija izazvana virusom korona i te kako uzdrmala tržište rada u BiH, pokazuje podatak da je spisak zvanično nezaposlenih lica u proteklih nekoliko mjeseci povećan za više od 23.000 imena.\n11. 08. 2020 07:31\n08. 05. 2020 13:41\nSARAJEVO - Broj zaposlenih u Federaciji BiH (FBiH) je za 26.876 manji nego na početku pandemije virusa korona.\n07. 05. 2019 18:33\nSARAJEVO - U BiH je, zaključno sa 31. martom, na evidencijama bilo prijavljeno 423.419 nezaposlenih, što je za 6.634 lica ili 1,54 odsto manje u odnosu na 28. februar, podaci su zavoda i službi zapošljavanja.\nU martu evidentirano 466.330 nezaposlenih\nSARAJEVO - Na evidencijama zavoda i službi zapošljavanja u BiH na kraju marta bilo je 466.330 lica, što je u odnosu na februar za 6.627 ili 1,40 odsto manje nezaposlenih, podaci su Agencije za rad i zapošljavanje BiH.\nKraj finske revolucije: 560 EUR bez rada samo san\n25. 04. 2018 09:49\nFinska vlada odlučila je da ne produži pilot projekat isplate osnovnog dohotka, koji je privukao veliku pažnju svjetske javnosti.\nDaktilograf iz Vlasenice na posao "čeka" 42 godine\n24. 11. 2017 07:02\nBANJALUKA - Gotovo 29.000 nezaposlenih u Republici Srpskoj na evidenciji Zavoda za zapošljavanje se nalazi duže od devet godina i očigledno ne može ili ne želi da pronađe posao.


UNS osudio napad na N1 i Nova S u Skupštini: Vređanje medija neprihvatljivo\nVesti Autor:Beta02. dec. 202020:42 > 20:46\nUdruženje novinara Srbije (UNS) osudilo je izjavu poslanice Srpske napredne stranke (SNS) Biljane Pantić Pilje koja je danas u Skupštini Srbije označila televizije N1 i Nova S kao "antisrpske", "domaće izdajnike" i "strane plaćenike".\nU saopštenju se navodi da je Biljana Pantić Pilja tokom izlaganja navela da u „nezavisnim medijima N1 i Nova S, antisrpskim medijima nema trunke nezavisnosti“ i da ih može „opisati samo jedna rečenica – domaći izdajnik, strani plaćenik“.\nVređanje medija neprihvatljivo, posebno u najvišem zakonodavnom telu, i zaslužilo je reakciju predsedavajućeg, istakao je UNS.\nDodaje se da UNS očekuje da se poslanica Pantić Pilja izvini zbog ovog napada na novinare, kao i da se SNS ogradi od njene izjave.\nUNS je pozvao učesnike u političkom životu kao i celokupnu javnost da civilizovano raspravljaju o sadržaja medija i da se, ako smatraju da su im prava ugrožena, obraćaju Savetu za štampu, sudovima časti udruženja novinara i regulatornim telima.\nklevetamedijiNOVA SnovinariposlaniciSkupština SrbijeSNSTV N1\nMaletin: Nije dobro kada se smanjuju stečena prava, nova strategija žena u SAD


Newsletter # 50\nUpravljanje otpadom u Srbiji: Gurni pod tepih do narednih izbora\nNačin na koji se (ne)upravlja otpadom u Srbiji je jedan od najočitijih primera pogrešno postavljenog sistema zaštite životne sredine i njegovog finansiranja.\nUslovi koje će naša zemlja morati da ispuni u toj oblasti u procesu pristupanja EU će svakako doneti poboljšanja i u upravljanju otpadom, ali upravo zato što Srbija nije do sada radila i ne radi na ispunjenju sopstvenih ciljeva, u procesu evrointegracija ćemo se fokusirati da ispunimo tuđe, upozorava Radmilo Pešić, profesor Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu i ekspert za zaštitu životne sredine.\n„Visoki troškovi, neracionalna organizacija, nizak kvalitet usluga i nedovoljna briga za okolinu rezultat su poraznog stanja u organizaciji upravljanja otpadom”, piše na zvaničnoj stranici portala Agencije za zaštitu životne sredine. Retko koja državna institucija situaciju u sopstvenom dvorištu opisuje ne birajući reči, ali čini se da to samo ukazuje na veličinu problema u sektoru iz koga, sada već redovno, stižu uznemiravajuće vesti.\nKako do savremenog sistema upravljanja otpadom?\nJavno komunalno preduzeće "Čistoća", zaduženo za upravljanje otpadom u Novom Sadu, kako je nedavno pisao VOICE nema dozvolu za njegovo odlaganje, kao ni upotrebnu dozvolu za gradsku deponiju. Ova tvrdnja potakla nas je razmišljanje o tome kako bi trebalo da izgleda jedna savremena deponija i koliko smo kao zemlja daleko od jednog takvog savremenog sistema upravljanja otpadom. O tome smo u emisiji "U kakvoj zemlji želim da živim" razgovarali sa Igorom Jezdimirovićem iz udruženja Inženjeri zaštite životne sredine i sa Danijelom Jankov iz JKP "Čistoća" Novi Sad.\nIgor smatra da je veoma bitno da shvatimo da je u ovom periodu dinamičnog razvoja društva došlo do promene sastava samog otpada koji odlažemo na deponije i da zbog toga više nije dovoljno samo baciti otpad na mesta na koja smo to do sada radili. On kaže da treba upravljati čitavim sistemom otpada i to tako da on ne predstavlja opasnost po životnu sredinu i zdravlje ljudi. Igor nam je objasnio i kako bi trebalo da izgleda savremena deponija.\nKako učiniti da Srbija bude zemlja bez otpada\nU poslednje vreme sve češće smo svedoci da javnost prepoznaje pitanje upravljanja otpadom, kao jedno od najvećih problema sa kojima se suočava društvo, posmatrano sa aspekta zaštite životne sredine. Kako ističe Siniša Mitrović, rukovodilac službe za cirkularnu ekonomiju Privredne komore Srbije, u našoj zemlji ne postoje strateška postrojenja za upravljanje opasnim otpadom.\n- Početna nastojanja Vlade da izgradi neophodna strateška postrojenja su naišla na protivljenje javnosti. Ovo je dovelo do toga da se, pre skoro 15 godina, već opredeljena sredstva od EU, a reč je o 14 miliona evra za izgradnju postrojenja za fizičko-hemijski tretman otpada i prve faze deponije, nisu iskoristila - navodi Mitrović. - Izgradnja ovog postrojenja i dalje je predviđena važećom Strategijom upravljanja otpadom za period 2010-2019. godine. Nažalost, Republika Srbija ovaj cilj nije ostvarila.\nPored toga, kako navodi Mitrović, ne postoji ni lokacija uređena za odlaganje opasnog otpada, kao ni centralna skladišta.\nOko 10 milijardi dinara uplatila su srpska preduzeća u budžet Srbije u prošloj godini na ime ekološke takse, izjavio je danas direktor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović.


USKORO PUBLIKACIJA „NAMJERNOM SILOM NA REPUBLIKU SRPSKU“\n04.09.2014 | Vijesti\nBANJALUKA, 1. SEPTEMBRA /SRNA/\nRepublički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica uskoro će objaviti publikaciju „Namjernom silom na Republiku Srpsku“, koja je rezultat sistematičnog istraživanja svega što se dešavalo u vrijeme NATO bombardovanja Republike Srpske od 30. avgusta do 14. septembra 1995. godine.\n„U istraživanju se, između ostalog, došlo do zaključaka da su u napadima na Republiku Srpsku upotrijebljeni najsavremeniji tipovi oruđa i oružja, što je nanijelo višemilionsku materijalnu štetu, ali su najveće posljedice surove NATO kampanje ljudske žrtve“, istakao je direktor Centra Milorad Kojić.\nOn je u izjavi Srni naglasio da je NATO avijacija bombardovala položaje Vojske Republike Srpske, ali i civilne ciljeve pod izgovorom da se koriste u vojne svrhe tako da su u bombardovanju stradali i civili među kojima je, nažalost, bilo i djece.\n„Osim direktnih posljedica kojih su NATO napadi imali na Republiku Srpsku, treba naglasiti i indirektne posljedice koje je ova akcija izazvala. Na ovaj način, omogućena je prednost bošnjačkim i hrvatskim jedinicama koje su krenule u opštu ofanzivu na srpske položaje, što je, u krajnjem slučaju, dovelo do masovnog progona srpskog stanovništva sa okupiranih dijelova teritorije Republike Srpske“, podsjetio je Kojić.\nPrema njegovim riječima, nesporno je i to da je upotrijebljena municija sa osiromašenim uranijumom, te da se najmoćnija vojna sila na svijetu otvoreno stavila na raspolaganje jednoj od zaraćenih strana u sukobu, što je, između ostalog, nametnulo potrebu da se uradi sveobuhvatno istraživanje.\n„S ciljem utvrđivanja istine, te relevantnih istorijskih činjenica u vezi sa ratnim dešavanjima u BiH, ovo istraživanje ima višestruku vrijednost“, rekao je Kojić.\nNATO bombardovanje Republike Srpske, kodnog imena „Operacija namjerna sila“, predstavljalo je vojnu intervenciju snaga Alijanse, sa SAD na čelu, u rata u BiH i sa kraćim prekidima trajalo je 16 dana.\nPrema podacima Centra, u operaciju je bilo uključeno više od 5.000 vojnika NATO-a iz 15 zemalja i više od 400 letjelica, uključujući 222 borbena aviona koji su izveli 3.515 letova.\nDirektor Centra je pojasnio da podaci o ovim događajima nisu bili potpuni i sistematizovani, a da je prilikom istraživanja korišćena sva raspoloživa dokumentacija.\n„Koristili smo vlastitu dokumentaciju, a pomogla nam je i Radio-televizija Republike Srpske koja nam je ustupila obiman video materijal. Takođe, podatke smo dobili od Arhiva Republike Srpske, kao i Ministarstva unutrašnjih poslova, a korišćeni su i podaci Republičkog zavoda za statistiku, te Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske“, istakao je Kojić.\nOn je naveo da su zahtjevi za dostavljanje dokumentacije o civilnim žrtvama i materijalnoj šteti upućeni i svim opštinama u Republici Srpskoj koje su bile pogođene dejstvom NATO snaga.\nPrilikom izrade publikacije korišćeni su i svi ostali raspoloživi izvori, literatura domaćih i stranih autora. Publikacija se trenutno prevodi i na engleski jezik.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Gjenero: HR nema razloga da blokira CG\n10. 12. 2017. 12:41 >> 12:12 10\nHrvatska nema razloga da zbog otvorenog graničnog pitanja odgađa pristupanje Crne Gore Evropskoj uniji (EU), ocijenio je hrvatski analitičar, Davor Gjenero, dodajući da rješavanje pitanje granice između dvje države nije politički probem.\nZagrebački dnevnik "Jutarnji list" u utorak je objavio poruku iz nacrta strategije Evropske komisije (EK) u kojoj se navodi da će EU Srbiji i Crnoj Gori, kao uslov za članstvo do 2025. godine, postaviti rješavanje otvorenih pitanja o granicama sa Hrvatskom.\nGjenero je agenciji Mina kazao da rješavanje pitanja granice između Hrvatske i Crne Gore nije politički problem zbog toga što je uspostavljen privremeni režim koji zadovoljava interese obje strane.\n"Da li će Crna Gora i Hrvatska imati politička vođstva koja će imati strpljenja, pregovarati, potpisati i ratifikovati definitivni sporazum ili će se dvije države dogovoriti da se problem preda stranom međunarodnom sudu u ovom trenutku je manje važno", rekao je Gjenero.\nOn smatra da Hrvatska nema moralno pravo da traži od Crne Gore išta drugo, nego da se to pitanje rješi u uslovima potpune ravnopravnosti.\nZa rješavanje tog pitanja sa pozicije hrvatske politike, kako je naveo, irelevantno je da li je Crna Gora članica EU ili nije.\n"Hrvatska nema nikakvog razloga da odlaže pristupanje Crne Gore EU zbog otvorenog graničnog pitanja", poručio je Gjenero.\nOn je podsjetio da u vrijeme pristupanja Hrvatske EU pitanje razgraničenja sa Slovenijom bilo otvoreno i da je izazivalo konkretne sukobe i problem.\n"Nečeg takvog između Hrvatske i Crne Gore nema", dodao je Gjenero.\nPrema njegovim riječima, Hrvatska je u napetim pregovorima sa Slovenijom uspjela postići konačno rješenje problem onog trenutka kada su obje države postale ravnopravne članice EU.\nOn je istakao da ono što je objavljeno u "Jutarnjem listu" nije dokument hrvatske Vlade, već Evropske komisije "koja pokušava smanjivati mogući problem".\nGjenero je ponovio da ne postoji nikakav razlog da Crnoj Gori bude postavljen taj uslov.\n"Jer granični problem između Zagreba i Podgorice nije politički nego pravni", naglasio je analitičar.\nGjenero smatra da EK tim dokumentom vrši pritisak na obje strane da zaključe pregovore prije postupanja EU ali, kako je dodao, za taj pritisak nema nikakve opravdanosti.\nOn je rekao da na granicu Crne Gore gleda sa velikim poštovanjem.\nPrema riječima Gjenera, Crna Gora niti u razgraničenju sa Bosnom i Hercegovinom niti sa Kosovom nije bila ta koja je stvarala probleme.\nOn je kazao da je i sa Hrvatskom plodonosno pregovarala o kvalitetnom privremenom sporazumu.\n"Crnogorska administracija ne bi smjela u EU biti opterećena pitanjem razgraničenja. Ona se ponaša vještije nego ostale vlade na području bivše Jugoslavije", zaključio je Gjenero.\nPrevlaka Davor Gjenero


Hrvatska predstavila mjere za smanjenje deficita | Ekonomist\nHrvatska je Evropskoj komisiji u Briselu predstavila paket mjera za smanjenje deficita. U nacionalnom programu reformi, hrvatski predstavnici predočili su moguće dalje uštede kako ne bi došlo do uskraćivanja novca iz evropskih fondova.\n„Ima poslova koji se obavljaju na tehničkom nivou i postoji zajednička volja za napretkom kako bi se izbjegli bilo kakvi dodatni problemi, bilo u procedurama za prekomjerni deficit ili procedurama za makroekonomsku neravnotežu“, rekao je Pierre Moscovici, komesar za ekonomske i finansijske poslove. Dodao je da je primjetan napredak u fiskalnoj konsolidaciji i definisanju plana strukturnih reformi, ali da nije još sve završeno.\n„Sve su to procesi koji na neki način opterećuju nas u ovom trenutku. No mi moramo taj dio odraditi što zbog nas, što zbog ispunjavanja ovih kriterijuma kvalitetne i dobre saradnje sa Komisijom.“\nOznake Branko Grčić Evropska komisija Hrvatska


Skat: SAD ne traže od Srbije da bira između EU i Rusije\nFoto: N.N. | Skat: SAD ne traže od Srbije da bira između EU i Rusije\nTanjug 09.11.2017 13:48\nBEOGRAD - Sjedinjene Američke Države ne traže od Srbije da bira između EU i Rusije, snažno podržavaju Srbiju na njenom putu ka EU i ne misle da to isključuje dobre odnose sa Rusijom, izjavio je danas ambasador SAD u Srbiji Kajl Skat.\n"Međutim, pridruživanje EU nije samo pitanje usaglašavanja zakonodavstva, kako bi se ispunili zahtjevi EU, to je i politički proces u kojem zemlja kandidat mora da ubijedi članice EU da će svojim pridruživanjem doprinijeti EU zajednici, a to znači prihvatanje i sprovođenje zajedničkih vrijednosti", rekao je Skat za Novi magazin.\nSrbija će morati da bude potpuno posvećena EU, smatra ambasador SAD, uključujući i to da prihvati i sprovodi njenu zajedničku spoljnu i bezbjednosnu politiku, kako bi time okončala proces pridruživanja.\nPrema njegovim riječima, zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara Hojt Brajan Ji u nedavnoj posjeti Beogradu sugerisao je da što se Srbija brže bude kretala u tom procesu, biće uspješnija, a na pitanje da li se Hojtova poruka o "sjedenju na dvije stolice" odnosi na spoljnu politiku Srbije i uvođenje sankcija Rusiji, Skat kaže da to nije tako shvatio.\n"Mislim da je Hojt bio prilično jasan, a nedavno je i dodatno objasnio svoj stav. Ali mi smo, kao i druge članice NATO, oduvijek poštovali odluku Srbije o vojnoj neutralnosti i namjeru da se ne priključuje NATO i niko u stvari i ne vrši pritisak na Srbiju da uđe u NATO", rekao je Skat.\nSrbija je u programu Partnerstvo za mir, dodaje on i kaže da SAD aktivno sarađuje sa Vojskom Srbije i da misle da je to pozitivna stvar, a da nemaju ni primjedbi na to što Srbija takođe vojno sarađuje sa Rusijom na usavršavanju svoje vojske.\n"Naš cilj je da osiguramo da Vojska Srbije bude maksimalno sposobna da se pridruži međunarodnim mirovnim operacijama, a to znači da imamo standarde koje primijenjuju UN, EU, NATO", rekao je Skat.\nNakon nekih kritika iz Vlade Srbije na njegove opaske, Skat kaže da svaki ambasador predstavlja svoju zemlju, kao i njene interese i stavove, ma gdje da je postavljen i da je dio tog posla i uključivanje u trenutna događanja koja utiču na bilateralne odnose, te da je njegov posao u Srbiji da prenosi poziciju SAD po pitanjima koja su od interesa za obje zemlje, kako bi se povećalo međusobno razumijevanje i krenulo naprijed ka još bližim odnosima.\n"I da, kada god odgovorim pozitivno na postavljeno pitanje, to biva skoro neprimijećeno, međutim, kada iznesem iskrenu zabrinutost, moji komentari izazovu različite emocije u Srbiji. Ipak vjerujem da je svaka debata - dobra debata", smatra ambasador.\nDodao je da su sada odnosi Srbije i SAD "snažni", a da bilateralni odnosi dvije zemlje datiraju još iz 19. vijeka, kao i da se sljedeće godine obilježava stogodišnjica odluke predsjednika SAD Vudroa Vilsona da na Bijeloj kući istakne srpsku zastavu.\nNaše dve nacije, ističe Skat, borile su se rame uz rame protiv fašizma u Drugom svjetskom ratu, ali je tačno, međutim, da smo se u kratkom periodu, ''90-ih godina prošlog vijeka "našli na suprotnim stranama zbog našeg protivljenja politici koju je Slobodan Milošević vodio u regionu".\n"No, taj period bio je izuzetak u našim odnosima. Kada je srpski narod svrgnuo Miloševića, naše partnerstvo je raslo i danas podrazumijeva blisku saradnju sa zvaničnicima Srbije na jačanju demokratskih institucija, promociji vladavine prava, poboljšanju poslovne klime i izgradnji kapaciteta vojnih snaga Srbije putem zajedničkih vježbi i obuke", kaže Skat.\nSAD podržavaju strateški cilj Srbije da se pridruži EU, ističe on i dodaje da je pomoć koju SAD pružaju Srbiji preko njenih programa fokusirana na sprovođenje reformi, kako bi Srbija ispunila uslove za članstvo u EU.\nPodseća da američke kompanije zapošljavaju više od 17.000 radnika u Srbiji, a da sa sobom donose važne tehnologije i menadžerska iskustva.\nKajl Skat Srbija EU


Francuski novinari prvi put u poseti Zlatiboru – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 25 septembra, 2019 · Updated 25 septembra, 2019\nZLATIBOR – Turistička organizacija Zlatibor bila je domaćin grupi šest francuskih novinara iz medija „Tour Mag“, „Quotidien du tourisme“, Magazine „Proces Alimentaire“, Magazine „Prestige et Sante“, Magazine „La Provence“ i Magazine „Monde à Valeurs actuelle Rubrique Art de vivre de voyage“.\nUpoznali su se sa autentičnim zlatiborskim specijalitetima, a tokom dvočasovnog razgledanja Zlatibora, gde su uz priču o dugoj tradiciji razvoja turizma i potencijalima kojima raspolaže ova planina, obišli centar, sportske terene, Dino i Avantura park, početnu stanicu gondole, zlatiborsku pijacu i broje druge lokalitete. Posebno interesovanje privukao im je projekat buduće zlatiborske gondole i saradnja sa francuskom kompanijom „Poma“ koja je proizvođač opreme za gondolu, saopšteno je iz TO Zlatibor.\nFrancuski novinari na Zlatiboru, foto: TO Zlatibor\nPoseta novinara Zlatiboru realizuje se u okviru projekta „Prezentacija turističkih potencijala Beograda, Topole i Zlatibora“ koje organizuje udruženje „Ja volim Francusku“ uz podršku Ministarstva turizma Republike Srbije.\nby Vesna Đurović · Published 10 avgusta, 2018\nPočinje prodaja karata za 22.JPF\nby Vesna Đurović · Published 23 avgusta, 2017\nby Vesna Đurović · Published 9 januara, 2019\nNext story Očišćeno jezero Perućac\nPrevious story Novac za nove ekološke projekte


Kontrola finansiranja lokalnih medija – logosfera\nKoalicija novinarskih i medijskih udruženja, neformalno partnerstvo Udruženja novinara Srbije (UNS), Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), Asocijacije nezavisnih lokalnih medija Lokal Pres (LP) i Asocijacije nezavisnih elektronskih medija (ANEM), smatra da je pravilna primena pravila u oblasti projektnog sufinansiranja medija od izuzetnog značaja za razvoj medijskog sektora, jer treba da obezbedi da se budžetska sredstva umesto za direktno finansiranje medija, koriste za podršku proizvodnji medijskog sadržaja od javnog interesa, i to na transparentan i nediskriminatoran način, kroz konkursne procedure, koji ne dovodi do narušavanja konkurencije na tržištu. Stoga Koalicija, od raspisivanja prvog konkursa po novom Zakonu o javnom informisanju i medijima, sprovodi monitoring realizacije procesa projektnog sufinansiranja medija, ukazuje i reaguje na nepravilnosti, i aktivno učestvuje u njemu, predlažući kandidate za članove komisija, pod uslovom da su konkursi u skladu sa propisima.\nKako bi što sveobuhvatnije i uspešnije pratila ceo proces, Koalicija je predvidela niz zajedničkih aktivnosti i sistem rada u okviru projekta „Biti ili ne biti za medijsku reformu u Srbiji – praćenje projektnog sufinansiranja medija” koji se realizuje od 1. aprila 2015. godine do 31. marta 2016. godine, uz podršku Britanske ambasade u Srbiji (British embassy Belgrade). Cilj je da se na osnovu praćenja i evaluacije procesa projektnog sufinansiranja medija, kao ključnog za uspeh medijske reforme u Srbiji, doprinese unapređenju regulative u toj oblasti i stvaranju održivog sistema u kom će novac poreskih obveznika namenjen medijima biti trošen u interesu javnosti. UNS je nosilac projekta, a partneri su: NUNS, NDNV, Lokal pres i ANEM.\nNeke od ključnih aktivnosti Koalicije su: formiranje petočlanog Medijskog pula, u kom svaka organizacija ima po jednog predstavnika, koji prati raspisivanje konkursa i regularnost procesa, u slučaju uočenih nepravilnosti javno reaguje i na raspolaganju je organima vlasti kao i drugim zainteresovanim učesnicima procesa za eventualne konsultacije, a takođe predlaže organima vlasti kandidate za članove konkursnih komisija; monitoring procesa projektnog sufinansiranja medija – sprovođenja konkursa na republičkom, pokrajinskom i lokalnom nivou, pri čemu je svaka organizacija zadužena da prati proces u određenom broju gradova i opština – o rezultatima monitoringa Koalicija će redovno obaveštavati javnost, koristeći sajtove i društvene mreže organizacija Koalicije; formiranje baze prikupljenih podataka, radi sistematskog praćenja procesa i poređenja u narednom periodu; izrada izveštaja o rezultatima monitoringa procesa projektnog sufinansiranja u određenom periodu, koji će biti javno predstavljeni na planiranim zajedničkim događajima. Planirana je i izrada i javno predstavljanje izveštaja koji sadrži pravnu analizu rezultata monitoringa sa preporukama za unapređenje zakonskih i podzakonskih rešenja, kao i izveštaja koji sadrži sveobuhvatnu medijsku analizu procesa – Bela knjiga.\nPrevious Post: Regionalna saradnja na zapadnom Balkanu\nNext Post: Arheološki radovi na Municipiumu u Skelanima


Trideset druga sednica Administrativnog odbora\nNa sednici Administrativnog odbora, koja je održana 20. februara, razmotreni su zahtevi bivšeg sudije Ustavnog suda Republike Srbije, Svetozara Čiplića za utvrđivanje prava na naknadu plate po prestanku funkcije, kao i zahtevi narodnih poslanika Vuković Milana i Petković Čedomira za ostvarivanje prava na isplatu mesečne naknade na ime zakupa stana i naknade za odvojen život, a razmatran je i prigovor Đuričić Milutina na Rešenje 28 Broj 120-4106/07 od 24. decembra 2007. godine.\nUtorak, 29. januar 2008.\nTrinaesta sednica Odbora za inostrane poslove\nNa sednici održanoj 29. januara, članovi Odbora za inostrane poslove obavili su razgovor sa novomenovanim ambasadorima Srbije pri Svetoj stolici dr Vladetom Jankovićem i u Kraljevini Belgiji Radomirom Diklićem.\nDvanaesta sednica Odbora za inostrane poslove\nNa sednici održanoj 15. januara, članovi Odbora za inostrane poslove obavili su razgovor sa novoimenovanim ambasadorom Republike Srbije u Republici Sloveniji Predragom Filipovim, pre odlaska na diplomatsku dužnost.\nČetrdesetprva sednica Zakonodavnog odbora\nZakonodavni odbor je, na kraćoj sednici koja je održana 28. decembra, ocenio da su pravno moguća četiri amandmana sa ispravkama podneta na Predlog zakona o teritorijalnoj orgasnizaciji Republike Srbije, dva amandmana Odbora za lokalnu samoupravu podneta na Predlog zakona o lokalnoj samoupravi i jedan amandman podnet na Predlog zakona o lokalnim izborima.\nČetrdeseta sednica Zakonodavnog odbora\nZakonodavni odbor je, na sednici koja je održana 28. decembra, razmatrao amandmane podnete na predloge zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije, o lokalnoj samoupravi, o lokalnim izborima i o glavnom gradu.\nJedanaesta sednica Odbora za inostrane poslove\nČlanovi Odbora za inostrane poslove obavili su na sednici 27. decembra razgovor sa novoimenovanim ambasadorkama Srbije u Finskoj i Italiji, Verom Mavrić i Sandom Rašković-Ivić,u skladu sa obavezom koja proizlazi iz novog Zakona o spoljnim poslovima.\nŠesta sednica Odbora za lokalnu samoupravu\nOdbor za lokalnu samoupravu održao je Šestu sednicu na kojoj je obavljena objedinjena načelna rasprava o predlozima zakona o teritorijalnoj organizaciji, o lokalnoj samoupravi, o lokalnim izborima i o glavnom gradu, koje je podnela Vlada.


VARDAROVO ČUDO za rekordan dan u istoriji Balkan-Handball.com – Balkan-Handball.com\nHome / Analize / VARDAROVO ČUDO za rekordan dan u istoriji Balkan-Handball.com\nVARDAROVO ČUDO za rekordan dan u istoriji Balkan-Handball.com\nPetak, 26. april 2019. godine ostaje upisan kao dan u kome je Balkan-Handball.com postavio novi rekord u broju poseta! Tome je doprinela spektakularna pobeda skopskog Vardara nad mađarskim Pik Segedom, koja je makedonske šampione približila plasmanu na Final4 EHF Lige šampiona treću godinu zaredom.\nUtakmica u hali „Jane Sandanski“ imala je posebnu emotivnu notu, s obzirom da je posle saopštenja Sergeja Samsonenka, i zvanično obnarodovano da je klub u velikim finansijskim problemima i da se se postojeći igrački kadar raspasti po završetku sezone.\nTo je praktično značilo da su Karačić i drugovi po poslednji put izašli pred skopsku publiku u jednom velikom meču, kakvih je bilo na desetine u prethodnih 6 godina.\nBroj poseta je za 369 premašio dosadašnji rekord koji je postavljen 31. marta 2014. godine, dan posle prvog-istorijskog plasmana dva makedonska kluba u četvrtfinala EHF Lige šampiona, Metalurga i Vardara.\nInteresantno, 13. januar 2018. godine, dan posle remija Nemačke i Makedonije na EP 2018, drži treću poziciju, a 14. januar ove godine, dan kada je naš kolega Mladen Miletić napisao kolumnu o Stojančetu Stoilovu, nalazi se na broj 4.\nDodajemo i to da su najbrojniji posetioci prošlog petka bili iz Makedonije – 61%, pa daleko iza, Srbije 12%, Hrvatske, Slovenije, BiH i Nemačke…\n← Prethodni članak KOLUMNA: Bili ste inspiracija sve ove godine\nNaredni članak → Nebojša Bokić vodi Želju protiv Partizana


Najbolji somelijer Balkana 2018,\nMenadžer restorana Podrum Novi Wine art\nVuk Vuletić je rođen u Beogradu 1991. godine, ali je detinjstvo proveo u Inđiji. Zbog mnogobrojnih posete Italiji studirao je gastronomiju na Univerzitetu u Novom Sadu. Vino ga je oduvek interesovalo, a pretvorilo se u ljubav tokom profesionalnog kursa Udruženja somelijera Srbije u Beogradu.\nZapočeo je profesionalnu karijeru u Steak & Wine baru, gde je za mentora i menadžera imao predsednika Udruženja somelijera Srbije, a što ga je kasnije dovelo do pozicije u hotelu Square Nine, u kom je radio sa vinima iz celoga sveta. Trenutno radi kao menadžer restorana Podrum Novi Wine Art u Beogradu, koji ima jednu od najboljih vinskih karata u Srbiji.\nVuk je takođe veliki ljubitelj ručno pravljenih kubanskih cigara i osvojio je treće mesto na Svetskom prvenstvu Habano World Challenge 2018. Pobedom na Nacionalnom takmičenju somelijera Srbije u Beogradu 2017. i Balkanskom prvenstvu 2018, dobio je priliku da predstavi svoju zemlju na ASI Svetskom takmičenju za najboljeg somelijera, organizovanom u Antverpenu u martu 2019, gde je prošao u polufinale i zauzeo 19. mesto od 66 takmičara.


Erdogan naredio hapšenje 249 diplomata | PCNEN\nObjavljeno: 20.05.2019, 11:48\nTurske vlasti su zatražile hapšenje 249 zaposlenih u ministarstvu spoljnih poslova zbog sumnje da su povezani sa mrežom sveštenika Fetulaha Gulena. Gulen živi u SAD, a zvanična turska smatra da je on sa svojim pristalicama organizova neuspeli državni udar 2016. godine. Vlasti su sprovele regularne operacije protiv navodnih sledbenika Fetulaha Gulena, koji živi u egzilu u Pensilvaniji od 1999. godine, prenosi Tanjug. Gulen poriče optužbe da je stajao iza pokušaja državnog udara 15. jula 2016. godine. Kancelarija glavnog tužioca u Ankari saopštila je da je hapšenje 249 zaposlenih u ministarstvu spoljnih poslova naređeno pošto je istraga pokazala da su uočene neregularnosti u njihovom radu u vezi sa prijemnim ispitima, javlja Rojters, pozivajući se na NTV. Navodi se da je 78 osumnjičenih do sada zatvoreno u operacijama u 43 provincije i da policija traga za ostalima. Više od 77.000 ljudi je zatvoreno i čeka suđenje, a oko 150.000 državnih službenika, vojnog osoblja i drugih je otpušteno ili suspendovano sa posla u okviru čistke sprovedene posle neuspjelog puča.\nTurske vlasti su zatražile hapšenje 249 zaposlenih u ministarstvu spoljnih poslova zbog sumnje da su povezani sa mrežom sveštenika Fetulaha Gulena.\nGulen živi u SAD, a zvanična turska smatra da je on sa svojim pristalicama organizova neuspeli državni udar 2016. godine. Vlasti su sprovele regularne operacije protiv navodnih sledbenika Fetulaha Gulena, koji živi u egzilu u Pensilvaniji od 1999. godine, prenosi Tanjug.\nKancelarija glavnog tužioca u Ankari saopštila je da je hapšenje 249 zaposlenih u ministarstvu spoljnih poslova naređeno pošto je istraga pokazala da su uočene neregularnosti u njihovom radu u vezi sa prijemnim ispitima, javlja Rojters, pozivajući se na NTV.\nNavodi se da je 78 osumnjičenih do sada zatvoreno u operacijama u 43 provincije i da policija traga za ostalima.\nViše od 77.000 ljudi je zatvoreno i čeka suđenje, a oko 150.000 državnih službenika, vojnog osoblja i drugih je otpušteno ili suspendovano sa posla u okviru čistke sprovedene posle neuspjelog puča.


Raketni sistem Buk - najbolji za PVO zaštitu na malim i srednjim visinama\nRaketni sistem Buk – najbolji za PVO zaštitu na malim i srednjim visinama\nBeta 28. januara 2017. 12:40\nRaketni sistem protiv-vazdušne odbrane (PVO) tipa Buk, čiji je nabavku iz Belorusije najavio ministar odbrane Zoran Djordjević, predstavlja jedan od najmodernijih raketnih sistema srednjeg dometa i nalazi se u naoružanju gotovo 15 zemalja širom sveta.\nNamenjen je uništavanju aviona i helikoptera na malim i srednjim visinama ali ima mogućnost uspešnog dejstva i po krstarećim raketama, vodjenim bombama i bespilotnim letelicama.\nKoncepcijski je nastao sredinom 70-ih godina prošlog veka, kao radikalna modernizacija raketnog sistema Kub, koji se i dalje nalazi u naoružanju Vojske Srbije, da bi prve verzije Buk-a u naoružanje Svojetskog saveza počele da ulaze početkom 80-ih godina.\nPrvobitno je zamišljen da bude korišćen za PVO zaštitu mehanizovanih jedinica Kopnene vojske SSSR, ali je svojim dobrim karakteristikama prevazišao taktičko-tehničke zahteve pa je korišćen i za PVO zaštitu teritorije.\nPrednost Buk-a u odnosu na ranije sisteme za PVO teritorije je što je veoma mobilan, odnosno što su i osmatrački i nišanski radar, lansirno orudje, stanica za vodjenje i ostali uredjaji postavljeni na gusenična vozila, što znatno olakšava manevar u borbi i tako otežava dejstvo protivnika po rasporedu baterije.\nOsim toga, senzori su znatno otporniji na elektronsko ometanje u odnosu na sisteme Kub ili Neva, koji su u naoružanju VS, a Buk ima i veći domet (kosu daljinu do cilja) i može da dejstvuje po više ciljeva istovremeno.\nMinistar odbrane Zoran Djordjević najavio je juče, po povratku iz Belorusije, da će VS nabaviti dva diviziona (bataljona) raketnog sistema Buk M1, uz mogućnost da se onda taj sistem modernizuje na model BM.\nModel Buk M1, čiju je nabavku najavio Djordjević, predstavlja najčešći model u naoružanju širom sveta. Posle njega razvijen je i model M2, ali je on još u ograničenoj upotrebi u Rusiji, dok je Belorusija razvila svoj sistem modernizacije BM, koji znatno unapredjuje mogućnosti osnovnog modela.\nPrema dostupnim podacima, raketni sistem Buk M1 ima domet od 35 kilometra po (kosoj) daljini i 22 kilometra po visini. Na svakom samohodnom lansirnom orudju ima po četiri rakete koje lete brzinom tri puta većom od zvuka, a baterija Buk-a moze da dejstvuje po šest ciljeva istovremeno sa 12 raketa.\nVerovatnoća pogotka sa dve rakete na cilj koji manveriše je procenjena na više od 90 odsto.\nRaketni sistem Buk korišen je u nekoliko sukoba u poslednjoj deceniji a najveću pažnju privukao je u sukobima u Gruziji i u Ukrajini.\nPrema pretpostavkama analitičara, gruzijski Buk sa, kako se veruje, ukrajinskom posadom, odgovoran je za obaranje tri ruska jurišnika Suhoj 25 i jednog taktičkog bombardera Tupoljev 22M u kratkotrajnom ratu 2008. godine.\nNajveću pažnju privukle su tvrdnje da je Buk, za koji još nije definitivno utvrdjeno da li je pripadao Ukrajini, proruskim pobunjenicima u Donjecku ili čak i samoj Rusiji, oborio putnički avion Boing 777 iz Malezije u kojem je iznad istočne Ukrajine poginulo gotovo 300 ljudi.\nTaj sistem trenutno se koristi u 13 zemalja. Osim u Rusiji i Belorusiji, u aktivnoj je upotrebi u Ukrajini, Alžiru, Azerbejdžanu, Egiptu, Gruziji, Indiji, Iranu, Severnoj Koreji, Kini, Siriji i Venecueli, dok je Finska svoje Buk-ove stavila u rezervu.\nIzvučena „sedmica“: Dva i po miliona evra otišlo u ovaj…\nBeograd u borbi protiv zagadjenja vazduha


Šarčević sa sindikatima o suzbijanju vršnjačkog nasilja – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeDruštvoŠarčević sa sindikatima o suzbijanju vršnjačkog nasilja\nŠarčević sa sindikatima o suzbijanju vršnjačkog nasilja\n05/11/2019Redakcija BALKAN TVDruštvo, Za slajder0\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević razgovarao je danas sa predstavnicima sindikata o unapređenju mera za preventivno i interventno reagovanje na nasilje u školama.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva, na sastanku je rečeno da je Ministarstvo prosvete učinilo nasilje vidljivijim insistirajući na prijavljivanju, kao i da škole revnosnije prijavljuju nasilje, ali i druge nebezbedne situacije.\n„Ministarstvo je otvoreno za saradnju sa predstavnicima sindikata u cilju unapređivanja mera za preventivno i interventno reagovanje na različite pojave nasilja. Zastupajući interese svih zaposlenih, sindikati zajedno sa ministarstvom su u obavezi da rade na osnaživanju profesionalne uloge nastavnika i stručnih saradnika“, istakao je Šarčević.\nKako bi se postigla puna zaštita od nasilja neophodno je da svi postupaju u skladu sa svojim obavezama kako kolektivno, ali i individualno, jer je, navodi se u saopštenju, vršnjačko nasilje kompleksan psihološki i društveni fenomen koji se ne može uspešno i dugoročno rešavati bez intersektorske saradnje i dosledne primene propisa.\n„Neophodna je saradnja obrazovnog sistema, sistema socijalne zaštite, zdravstvenog sistema, policije i tužilaštva. Naš zadatak je da utičemo na roditelje da budu odgovorni kao i da im pružimo podršku u primeni adekvatnih vaspitnih stilova. Podršku porodici moraju da pruže i obezbede i drugi sistemi. Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja propisana je odgovornost roditelja za saradnju sa školom, ali i kaznene odredbe ukoliko ta saradnja izostane“, naglasio je Šarčević.\nOcenio je da je jedan od važnih projekata jednosmenska nastava, dodajući da u ovom trenutku u 300 objekata u kojima deca borave do 17 časova postoji mogućnost različitih sadržaja kao što je đačka zadruga, sport, kultura.\n„Ukoliko se deci ponudi učešće u raznovrsnim kvalitetnim aktivnostima vi istovremeno kanališete njihovo ponašanje i prevenirate pojavu nasilnog, agresivnog i rizičnog ponašanja“, navodi Šarčević.\nMinistar se sastao sa predstavnicima Sindikata obrazovanja Srbije, Sindikata radnika u prosveti Srbije (SRPS) i GSPRS Nezavisnost, koji su, navodi se u saopštenju, podržali inicijativu da se poštuju zakoni, osnaži rad pedagoga i psihologa, timova za zaštitu kao i sekretara škole, ali i opštinskih saveta roditelja i prepoznavanje njihove uloge kao ključne u prevenciji nasilja i kreiranju bezbedne sredine za učenje i razvoj učenika.\nNa sastanku je rečeno da je direktor škole najodgovornija osoba, koja se stara o realizaciji godišnjeg plana rada, čiji je sastavni deo i program zaštite od nasilja.\nZnačajnu podršku, ali i kontrolu rada ustanova, obezbeđuju prosvetni savetnici i prosvetni inspektori, navodi se u saopštenju, i dodaje da je od školske 2019/20 angažovano 74 spoljnih saradnika za zaštitu od nasilja.\nMinistarstvo podseća da je od 2011. uvelo SOS telefon za prijavu nasilja u školama, koji je namenjen deci/učenicima, roditeljima, zaposlenima u obrazovnim ustanovama, kao i onima kojima je potrebna dodatna pomoć u rešavanju problema nasilja i onima koji se na različite načine bave pitanjem prevencije nasilja.\nNa sastanku je istaknuta i uloga medija i dodato da umesto senzacionalističkog izveštavanja o pojedinačnim situacijama u kojima se često ne vodi računa o zaštiti informacija o maloletnicima i privatnosti, mediji mogu biti značajan resurs u sprovođenju preventivnih kampanja, edukaciji šire javnosti i vaspitnog uticaja na mlade kvalitetnom ponudom obrazovih programa i emisija.\nPad Berlinskog zida u Svilari


Večito pitanje: Da li internet koristi ili šteti deci? - mojabeba.rs\n04.12.2016 Dete Rastemo i učimo\nVečito pitanje: Da li internet koristi ili šteti deci?\nPrema rezultatima istraživanjima projekta Global Kids Online koji sprovode UNICEF-ova kancelarija za istraživanja Innocenti i Londonska škola ekonomije i političkih nauka, većina dece svake nedelje nauči nešto novo na internetu. Oni otkrivaju bezgranične mogućnosti, ali i suočavaju se sa različitim rizicima.\nMeđunarodni istraživački projekat Global Kids Online, koji je predstavljen 1. novembra u sedištu UNICEF-a u Njujorku, ima za cilj da izgradi globalnu mrežu istraživača i stručnjaka koji se bave rizicima i mogućnostima koje internet donosi deci.\n“Kad razgovaramo o korištenju interneta kod dece, treba da se uzme u obzir i dečje mišljenje. Kroz istraživanje sa decom dobićemo realniju sliku mogućnosti, kao i sigurnosnih problema sa kojima se deca susreću na internetu. Treba da čujemo šta deca žele i šta ih brine da bismo na temelju tih informacija da stvaramo sliku, objasnila je Sara Kuk, iz UNICEF-ove kancilarije za istraživanja Innocenti prilikom predstavljanja projekta.\nNa internetskoj stranici Global Kids Online nalaze se kvalitetni i prilagodljivi alati za istraživanje, koji su besplatno dostupni svima u svetu. Do sada su ovi alati korišćeni u pilot istraživanjima provedenima među decom u uzrastu od devet do 17 godina u Argentini, na Filipinima, u Srbiji i Južnoj Africi.\nTagovi: deca na internetu internet istraživanje okoline unicef\nIstraživanje okoline i igranje napolju ključni za zdravo detinjstvo\n24.01.2018 Zdravlje deteta\nPosekotine na kolenima, modrice, padovi... su sastavni deo detinjstva i drugačije ne treba da bude. Za "helikopter" roditelje je to prava noćna mor...\n28.01.2017 Kutak za mame\nRoditelji konstantno strepe nad svojom decom i pokušavaju da ih zaštite. Razlozi za strah su brojni, manje ili više opravdani, a zabrinutost i oseć...\nOvo ne radite: Fotografije mališana koje ne bi trebalo da objavljujete na internetu\nPonosni roditelji jedva da neku fotografiju svoj mališana objave na društvenim mrežama i tako je podele sa svojim virtuelnim prijateljima. [cap...\nZa kreativne mame: Napravite sami ukrase za Novu godinu\nMamino, tatino? Čije gene će nositi vaše dete?\n12.03.2015 Rastemo i učimo\nPametni telefoni narušavaju sistem vrednosti kod dece\nSa "rođenjem" mobilnog telefona, roditelji su za korak uspešniji u kontroli mališana. Ne samo da im je lakše da im uđu u trag, već, što je još važn...\nZvukovi na mobilnom ometaju san vašeg deteta\n8 мај, 2015 Zanimljivosti\nZvuk mobilno telefona koje svaka trudnica danas poseduje, kao i njihove vibracije, mogu ometati san nerođene bebe i uznemiravati je, pokazalo je am...\nDok neke žene već na samom početku prihvataju trudnoću kao najnormalniju stvar na svetu, druge sve vreme pate od mučnina, treće traže posebnu pažnj...\n17 сеп, 2010 Video


You are at:Home»Vesti»Novi strateški prioriteti i finansijski ciljevi kompanije Henkel\nKompanija Henkel je predstavila svoje nove strateške prioritete i finansijske ambicije – „Henkel 2020“, koji će oblikovati njeno poslovanje do 2020. godine i kasnije. Prema njima, kompanija će nastojati da ostvari kontinuirani profitabilan rast koncentrišući se na četiri strateška prioriteta: podsticanje rasta, ubrzavanje digitalizacije, povećavanje agilnosti i finansiranje rasta.\nTokom naredne četiri godine, kompanija Henkel će težiti ostvarivanju prosečnog organskog rasta prodaje između 2 i 4 % sa još većim doprinosom tržišta u razvoju. Za korigovani prinos po prioritetnoj akciji, Henkel računa na ukupnu godišnju stopu rasta od 7 do 9 odsto. Ova ambicija za prinos po akciji podrazumeva uticaj razvoja kursa i isključuje velike akvizicije, kao i otkup akcija. Pri tom, Henkel računa i na kontinuirana poboljšanja korigovane EBIT marže i povećanje iznosa raspoložive gotovine.\nPodsticanje rasta na razvijenim tržištima, kao i tržištima u razvoju, biće ključni strateški prioritet za Henkel. Kompanija će nastojati da stvori vrhunski odnos prema kupcima i potrošačima, kao i da još više ojača svoje vodeće brendove i tehnologije. Rast će se takođe zasnivati na kontinuiranom unapređenju Henkelove sposobnosti da razvija izuzetne inovacije i usluge u cilju isticanja na izuzetno konkurentnim tržištima i promeni pristupa od “okrenutnosti ka proizvodima” do “okrenutosti ka rešenjima”. Strateški fokus za pokretanje rasta biće u korišćenju novih potencijalnih izvora rasta, poput ulaska na nova tržišta kako bi popunio praznine na razvijenim tržištima i tržištima u razvoju. Henkel će uvećati svoja ulaganja i povećati kapitalne troškove sa oko 2 milijarde evra u periodu od 2013. do 2016. godine, na iznos do 3 milijarde evra u periodu od 2017. do 2020. godine.\nUbrzavanje digitalizacije će, uvereni su u kompaniji, pomoći Henkelu da uspešno razvija svoj posao, ojačava veze sa klijentima i potrošačima, optimizuje svoje procese i transformiše celu kompaniju. Kroz digitalno poslovanje Henkel namerava da poveća svoju ponudu povezivanjem e-trgovine sa tradicionalnom maloprodajom, da razvije i uvede nove digitalne platforme i značajno proširi upotrebu digitalnih medija. Henkel će takođe iskoristiti prednosti industrije 4.0 kako bi poboljšao planiranje, nabavku materijala, proizvodnju i isporuku svojih proizvoda i rešenja. U cilju uspešne digitalizacije Henkel će proširiti svoje programe obuka zaposlenih i transformisati organizaciju, a biće osnovano i novo radno mesto direktora digitalnih operacija odgovornog za unakrsno poslovanje sektora.\nU Henkelu računaju da će povećanje agilnosti, kao jedan od strateških prioriteta, biti ključni faktor njihovog uspeha u veoma nestabilnom i dinamičnom poslovnom okruženju. To podrazumeva energične i osnažene timove, najkraće vreme od osmišljavanja do plasiranja proizvoda kroz bolje predviđanje potreba potrošača i klijenata, kao i pametne i pojednostavljene procese rada.\nKako bi finansirao rast, Henkel će uvesti nove pristupe u cilju optimizacije podele resursa, fokusiraće se na upravljanje neto prihodima, povećaće efikasnost svojih struktura i nastaviće da širi svoju organizaciju globalnog lanca snabdevanja. Zajedno, ove inicijative će, smatraju u Henkelu, doprineti daljem poboljšanju profitabilnosti i omogućiti kompaniji da finansira svoje ambicije rasta do 2020. godine i nadalje.\nHenkel je postavio jasne ciljeve za povećanje efikasnosti svojih resursa poput stvaranja veće vrednosti sa manje resursa. Definisane su ambiciozne smernice u održivosti, što će rezultirati sveukupnim poboljšanjem efikasnosti od 75 odsto do 2020. godine, u odnosu 2010. godinu. Angažovanjem svih zaposlenih u kompaniji Henkel na globalnom nivou da budu ambasadori održivosti u odnosu sa klijentima i potrošačima, poslovni partneri i društvo treba da budu pokretači liderstva održivosti kompanije Henkel.


Štrajk u školama 17., 21. i 31. marta - Ozonpress :: internet portal\nTag: sindikati, škole, Unija\nČlanovi Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije organizovaće štrajk upozorenja u školama 17. marta, kada će časovi biti skraćeni na 30 minuta, a tog dana planiran je i protest ispred Ministarstva prosvete i Vlade, kaže za Danas Zvonimir Jović, potpredsednik Unije.\nNa ovaj način Unija će obeležiti godišnjicu velikog protesta iz 2015. godine i podsetiti šta je tadašnja vlast potpisala u sporazumu sa sindikatima, a do danas nije ispunila.\nJović kaže da će štrajk upozorenja u zakonskim okvirima (sa skraćenim časovima na 30 minuta) biti organizovan i 21. marta, a potom i 31. marta, kada će protesti i konferencije za medije predstavnici Unije održati u više gradova u Srbiji.\nUnija traži da se zaposlenima u obrazovanju povećaju plate za najmanje 12 odsto, isplatu zaostalih dugovanja, između ostalog sedam neisplaćenih novogodišnjih nagrada, kao i povlaćenje nedavno usvojenih izmena Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja (član o prekonomnom radu) i Zakona o osnovnom obrazovanju (član kojim se uvodi mogućnost organizovanja kombinovanih odeljenja od petog do osmog razreda).\nNa pitanje Danasa kome se Unija obraća, s obzirom da slede izbori, Jović odgovara da se „zna da u ovoj državi o svemu odlučuje jedan čovek“.\n– Obraćamo se Vladi, a zna se ko odlučuje umesto nje – ističe Jović.\nKako je Danas pisao, ostala tri reprezentativna sindikata obrazovanja najavila su protest za subotu 12. mart, čime žele da iskažu nezadovoljstvo zbog lošeg materijalnog položaja zaposlenih u prosveti.\nMinistarstvo prosvete će ipak isplatiti milione fantomskim organizacijama, tražićemo krivičnu odgovornost\nRadionica fine motorike: Poklon mami za 8. mart\nMOR, EKS i Nezavisnost povodom 28. aprila, Svetskog dana bezbednosti i zdravlju na radu\nEKS: Lukašenkov režim pohapsio sindikalne lidere\nVeć viđeno 04/03/2022 u 05:23 Odgovorite\nOdgovorni sindikat ne bi blokirao decu, koja su već enormno pretrpela zbog pandemije, na par dana pred izbore, u sred međunarodnog sugoba.\n3. aprila narod će odlučiti ko će u naredne 4. godine voditi zemlju, pa nek se obrate njima.\nSvedoci smo da su se ti sindikati proteklih decenija mešali u političku borbu i da očito nisu sposobni, a ni moćni, da izbegnu nanošenje štete deci.\nŠTRAJK-GENERALNI 06/03/2022 u 14:37 Odgovorite\nMi tetkice treba da štrajkujemo,primamo platu ispod minimalca,minimalac primamo kada imamo 23 radna dana u mesecu,otimaju nam i regrese…ko održava čistoću u školama,bez obzira koliko traju časovi\nDrzavni sluzbenik 06/03/2022 u 18:31 Odgovorite\nSvi profesori i ucitelji neka daju otkaz i predju u neku privatnu firmu da uzivaju


Greška u koracima: Najveći farmaceutski div kao primer kako ne treba poslovati - Biznis Telegraf.rs\n05/11/20 | 10:19\nSaradnja s kompanijom "Monsanto" koštala ih je milijarde dolara\nNemački farmaceutski gigant "Bayer" preuzeo je brend "Monsanto" pre dve godine, poznat po proizvodu koji ubija korov, ali se to nije pokazalo kao dobra saradnja.\nTaj dil, vredan 63 milijarde dolara, sada služi kao primer jednog od najlošijih u istoriji, i potencijalno ugrožava ovu renomiranu kompaniju staru više od 150 godina. "Bayer" se sada suočava sa umanjenjem vrednosti za 10,9 milijardi dolara, zbog poljoprivrednih preduzeća povezanih sa "Monsantom".\nZa sporni proizvod "Roundup", nemački div kaže da je bezbedan za upotrebu, ali su njegove akcije pale za oko 30 odsto od momenta kada je saradnja sklopljena. Prema navodima kompanije, otpisi su bili podstaknuti slabijom potražnjom poljoprivrednika za ovom "ubicom" korova.\nKao rezultat, gubici pre kamata i poreza iznosili su 10,9 milijardi dolara u trećem kvartalu. Dodatni udarac za kompaniju je pandemija kovid-19, a glavni finansijski direktor Volfgang Nikl kaže da je "masovna depresijacija brazilskog reala teško uticala na poslovanje kompanije, na drugom po veličini poljoprivrednom tržištu na svetu".\n"Bayer" je, inače, pod lupom javnosti od 2018. kada se suočio s talasom tužbi u SAD, zbog spornog proizvoda protiv korova, a nakon što je preuzeo "Monstanto". Ovaj saradnja je učinila nemačkog giganta najvećim svetskim dobavljačem semena i pesticida.\nFarmaceut 6.000, prodavac peciva 1.900 evra: Koliko zarađuju radnici u Nemačkoj?


J.R. , EUobserver.com\nTime je Francuska i konačno udarila pečat na inicijativu "reforma EU pre proširenja" koju već duže vreme zastupa njen predsednik Emanuel Makron i koja je praktično do daljnjeg zatvorila vrata EU zemljama Zapadnog Balkana.\nMakronov pečat, ukratko, ako je suditi prema onome što se našlo u "non pejperu", zagovara "postepeno pridruživanje", ali i izvesne kazne za potencijalne članice. Istovremeno, pozitivno je to što se u novom modelu Francuske otvara i brži put do evropskih fondova za potencijalne članice.\nU dokumentu na ukupno šest stranica koji je Pariz u petak prosledio evropskim diplomatama navodi se da bi zemlje Zapadnog Balkana i dalje trebalo da postanu članice Evropske unije, ali putem novog četvorostepenog procesa.\nČetiri principa - od kazne, preko stožih pravila, do članstva\nFrancuski predlog zasniva se na četiri glavna principa - etapno pristupanje i prilagođavanje EU institucijama, stroži uslovi tokom procesa, veća finansijska pomoć i konkretnije koristi za građane i, na kraju, reverzabilnost, odnosno mogućnost nazadovanja ili sankcionisanja ako zemlja kandidat nazaduje u ispunjavanju kriterijuma.\n- Mi potvrđujemo našu nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Crna Gora, Severna Makedonija i Srbija pripadaju Evropi, istorijski, kulturološki i geografski. Vezivanje Zapadnog Balkana i EU, jednom kada se ona reformiše, učiniće Evropu suverenijom i ujedinjenijom - piše na početku dokumenta koji proteklih dana kruži Tviterom.\nDvadeset godina nakon prepoznavanja evropske perspektive Zapadnog Balkana, navedeno je dalje u dokumentu, politička, socijalna i ekonomska transformacija regiona neophodna za buduće pristupanje i dalje je spora.\n- Zbog toga je neophodna promena prisupu procesu pristupanja - zaključuje se.\nO francuskim, ali i drugim predlozima za nastavak politike proširenja evropski ministi će razgovarati 19. novembra.\nOčekuje se da će ministri od Evropske komisije zatražiti da na osnovu predloga početkom sledeće godine dostavi izveštaj o najboljim načinima nastavka politike proširenja, a evropski lideri će na osnovu njega u februaru doneti konačnu odluku.\nSedam koraka do članstva\nProširenje EU trenutno funkcioniše otvaranjem pregovora o pridruživanju sa zemljama kandidatima koji pokrivaju 35 zasebnih oblasti, odnosno "poglavlja" evropskog prava. Jednom kada kandidatkinje izvrše sve neophodne reforme usklađivanja, one postaju punopravne članice.\nMeđutim, prema novom francuskom modelu, reforme bi se sprovodile u sedam koraka, a kandidatkinje bi pre punog članstva dobijale pristupe odabranim EU programima i fondovima.\nSvaka od država kandidata moraće bi da prođe sledećih sedam koraka:\nvladavina zakona i osnovna prava\nobrazovanje i istraživanja\njedinstveno tržište,poljoprivreda i ribarstvo\nKada kandidatkinja ispuni prvi korak dobila bi, na primer, pristup EU klubu za pravosudnu saradnju u Hagu.\nDrugi korak bi joj mogao doneti pristup naučnom programu "Horizont 2020", predlaže Francuska. Ispunjenjem petog koraka kandidatkinja bi postala pogodna za strukturne fondove i subvencije vredne više milijardi evra.\n- Kriterijumi za prelazak iz jednog koraka u drugi biće jasno definisani. Završetkom pregovora kojim se zatvara svaki korak otvara mogućnost učešća u odgovarajućim EU programima, povezivanje sa relevantnim političkim sektorima i koristi od ciljanog finansiranja - piše u francuskom dokumentu.\nAli, konačni cilj ostaje "potpuno i celokupno pridruživanje", dodaje se.\nNovi predlozi dolaze nakon što je francuski predsednik Emanuel Makron prošlog meseca stavio šokantan veto na otvaranje pregovora o pristupanju sa Severnom Makedonijom i Albanijom, uprkos tome što je Evropska komisija pozitivno ocenila reforme koje su dve zemlje sprovele.\nTaj potez je u regionu izazvao zabrinutost da Francuska namerava da zaustavi širenje EU na Zapadni Balkan. Zakođe je podstakao upozorenja iz SAD i Nemačke na potencijalnu nestabilnost i nagli porast kineskog i ruskog uticaja u regionu.\nFrancuski dokument, međutim, ističe EU podršku evropskoj budućnosti Zapadnog Balkana.\nU dokumentu nije spomenuta Turska koja je takođe kandidatkinja, ali čiji su pregovori obustavljeni i tri godine nakon neuspelog državnog udara.


Prva na tržištu odobrava brze agroinvesticione kredite\nTanjug 21. septembra 2021. 11:31\nNOVI SAD – OTP banka prva na našem tržištu kroz softversku platformu odobrava brze i investicione kredite, te je svojim inovativnim konceptom poslovanja značajno podigla standarde i otvorila nove mogućnosti za bržu i jeftiniju distribuciju finansijskih sredstava u sektoru poljoprivrednih proizvođača.\nOTP banka Srbija je jedna od vodećih banaka na tržištu Srbije i pored klijenata u privredi i stanovništvu, u svom poslovanju već tradicionalno posebnu pažnju posvećuje agro sektoru, naročito razvijanju kvalitetnih proizvoda za registrovana poljoprivredna gazdinstva.\nBanka pruža značajnu podršku ovom segmentu klijenata svojom ponudom agro paketa i namenskim računom za registrovana poljoprivredna gazdinstva, a klijenti mogu birati između više vrsta kredita u zavisnosti od njihovih potreba.\nTako OTP banka nudi kredite za obrtna sredstva, investicione kredite za sve namene, kao i investicione kredite za kupovinu poljoprivrednog zemljišta i nekretnina.\nImajući u vidu da je pandemija ubrzala digitalizaciju u svim sferama poslovanja, OTP banka je takođe dodatno razvila digitalne usluge za klijente kako bi im pomogla i pružila svu neophodnu podršku.\nPored ubrzanog napretka u digitalizaciji, u poslednje vreme OTP banka se može pohvaliti da u svojoj ponudi još od 2013. godine ima brze kredite za poljoprivrednike koji se odobravaju kroz softversku platformu i da je prva banka u regionu koja je uvela ovako inovativan pristup.\nOva metoda se pokazala kao veoma efikasna i rezultira brzim odgovorom, što u praksi znači da klijent u roku od sat vremena ima odgovor na kreditni zahtev.\nNovina u Srbiji je da OTP banka prva na tržištu kreće sa odobravanjem investicionih kredita bez hipoteke na rok do pet godina kroz softversku platformu.\nSama platforma ima veliki kapacitet i mogućnost da obradi preko 100 zahteva u jednom satu, uz vreme obrade od oko 30 minuta po klijentu.\nPreciznost same platforme je toliko velika da se prvi put u Srbiji odobravaju investicioni krediti za poljoprivredna gazdinstva na period od 60 meseci bez kolaterala, zaloge ili žiranata do iznosa od 50.000 evra.\nNačin otplate ovih kredita može biti mesečno, tromesečno, šestomesečno i godišnje, uz korišćenje grejs perioda.\nNamena kredita je finansiranje obrtnih sredstava i investicija u mašine i opremu za poljoprivrednu delatnost, a da bi ova jedinstvena ponuda bila još atraktivnija, OTP banka je obezbedila i specijalne kamate za klijente koji koriste ovaj proizvod, a koje su značajno povoljnije od standardnih.\nUz značajna ulaganja u digitalizaciju i automatizaciju procesa, Evropski investicioni fond (EIF) je prepoznao kvalitet OTP banke i odobrio posebne uslove podrške za ovako značajno unapređenje u finansiranja poljoprivrede.\nPored specijalnih kreditnih ponuda, OTP banka je omogućila brzi proces odobravanja i za kredite koje subvencioniše Ministarstvo za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu.\nZahtevi za navedene kredite, kao i ostale usluge i proizvode za registrovana poljoprivredna gazdinstva, mogu se podneti u svim ekspoziturama širom Srbije.\nStručnjaci OTP banke su dostupni klijentima za savetovanje u vezi s modelom finansiranja investicija ili korišćenjem aktuelnih programa subvencija, kako bi se od mnoštva ponuda izabrale najbolje, po meri svakog klijenta pojedinačno.\nBorović: Besmislica da sudski procesi oko kredita prete…\nMomirovic: U čijem interesu se organizuju eko…\nKomisija za zaštitu konkurencije o postupcima i…\nKZK o postupcima i nenajavljenim uviđajima u 2020.


Srijeda, 06 Decembar 2017 12:32\nCentralna izborna komisija BiH danas je zbog kršenja pojedinih odredaba Zakona o finansiranju političkih stranaka novčano kaznila 18 političkih stranaka, dok je za pet političkih stranaka izrekla administrativnu mjeru zabrane kandidovanja na narednim izborima.\nNajvišu novčanu kaznu u iznosu 3.900 KM, CIK je izrekao Savezu nezavisnih socijaldemokrata jer je revizijom utvrđeno da u poslovnim knjigama nisu evidentirane nenovčane donacije po osnovu besplatnog korištenja poslovnih prostora, čime su prekršene odredbe Zakona o finansiranju političkih stranaka.\nSa 3.000 KM CIK je kaznio Savez za bolju budućnost BiH – Fahrudin Radončić, za koji je, između ostalog, utvrđeno da nije isplatio 37.028 KM licima čija su imena navedena na blagajničkim nalozima, što nedvosmisleno ukazuje da sredstva nisu utrošena za ciljeve utvrđene programom.\nZbog neevidentiranja nenovčanih i novčanih donacija sa 3.000 KM kažnjena je i Stranka demokratske akcije, za koju je utvrđeno da prilozi fizičkih lica u iznosu od 400.000 KM i pravnih lica od 25.000 nisu uplaćeni na transakcione račune stranke.\nViše iz kategorije: « Incko: Političke stranke moraju da postignu dogovor o izbornoj reformi Srbima iz FBiH rok 60 dana da potvrde vlasništvo imovine ili je gube »


Hotel Green Wood 4* - Bansko\nLokacija: Kompleks je smešten samo 6 kilometara od Banskog, 3 kilometra od mesta Razlog i 2 kilometra od mesta Katarino. Hotel ima sopstveni prevoz do ski staza u Banskom. Samo 500 metara od hotela nalazi se golf teren Pirin sa 18 rupa, koji je dizajnirao višestruki šampion u golfu Ian Woosnam.\nSmestaj: Hotel svojim gostima nudi smeštaj tokom cele godine u: 28 dvokrevetnih soba, 53 studija, 19 apartmana sa jednom spavacom sobom i 6 apartmana sa dve spavace sobe Svaka smeštajna jedinica opremljena je modernim nameštajem, u skladu sa najvišim biznis standardima, poseduje kompletno opremljenu kuhinju, LCD TV od 22 inca, internet.\nHotelski sadržaj: Luksuzni studiji , apartmani, sobe, SPA centar, restoran, lobi bar....


Radio Tivat | Samardžić: Podržavamo osnivanje Udruženja privrednika Tivta\n11 апр Samardžić: Podržavamo osnivanje Udruženja privrednika Tivta\nPosted at 10:49h in Politika\tby\tweb master\nLiberali Tivta “Svjetionik sigurne luke” lista broj 4., insistiraće na razvojno usmjerenom budžetu Opštine, shodno potrebama građana i građanki i privrednih subjekata. Raspodjela novca iz budžeta mora biti jasna i pravična prema svim korisnicima budžeta, a u skladu sa prijethodno definisanim kriterijumima saopšteno je iz ove partije.\nOdbornici tivatskih liberala podržaće osnivanje Udruženja privrednika Opštine Tivat koji će, zajedno sa lokalnom samopravom, osmisliti privredni ambijent i raditi zajedno na smanjenju nezaposlenosti. U saradnji sa privrednicima mora se formirati stručna služba lokalne uprave koja će pomagati privrednicima u pristupu investiciono-razvojnim fondovima.\nNeohodno je upozoriti da je sadašnja raspodjela sredstava izuzetno nepovoljna prema malim i srednjim preduzetnicima na kojima Tivat počiva. Od odobrenih 64.3 miliona eura u 2015. godini, malim i srednjim preduzećima koja su uzela kredite od 4 do 10 hiljada eura pripalo je samo 5.5 miliona eura od ukupne navedene sume, dok je ostatak pripao velikim privrednim subjektima.\nOdbornici liste „Svjetionik sigurne luke“ aktivno će raditi na tome da takvi problemi ostanu prošlost i da se svakom građaninu i građanki Tivta omogući pristup fondovima koji im pripadaju i pokretanje sopstvenog biznisa bez ikakvih barijera.\nJedino u saradnji sa građanima koje i predstavljamo, moguće je iznaći najkvalitetnije rješenje koje će zadovoljiti potrebe pojedinaca i društva i lokalne samouprave. Usavršavajući sebe i lokalnu upravu, usavršavamo i naš grad Tivat u smjeru boljeg kvaliteta života za sve njegove stanovnike.\nBorislav Boro Samardžić,\nNosilac liste „Svjetionik sigurne luke – liberali Tivta“


NAGRADNI LITERARNI KONKURS “SAMO ČISTO ĆE ZDRAVO I LEPO”\nNa literarni konkurs koji je prvog oktobra, u okviru kampanje “Samo čisto je zdravo i lepo“ oglasilo JKP „Čistoća“ za učenike srednjih škola na teritoriji grada Kragujevca, pristiglo je 59 radova od strane 46 učesnika.\nDr Dušan Živković, docent na Filološko-umetničkom fakultetu u Kragujevcu\nJovanka Marović, novinar, direktor Radio-televizije Kragujevac\nZagorka Miladinović. profesor srpskog jezika\nPetar Nevojdić, koordinator promotivno-propagandnih poslova JKP „Čistoća“\nu utorak, 12. novembra, izabrao je tri najbolja rada prema propozicijama konkursa.\nPošto su pregledani i ocenjeni svi radovi, žiri je, većinom glasova, doneo odluku da rad „PLANETA JE MOJA ULICA“ koji je poslala Simonida Stevanović, učenica III/5 razreda Prve kragujevačke gimnazije, proglasi za najbolji prema propozicijama konkursa. Autorki pripada prva nagrada – laptop računar.\nDrugo i treće mesto, takodje većinom glasova, osvojili su rad „ESEJ O ŠTROKAVCIMA“ autorke Tamare Radojević, učenice IV/7 razreda Ekonomske škole, i rad „PRIRODA NIJE IZVAN NAS“ autorke Marije Obrenović, učenice 1sm odeljenja prvog razreda Prve kragujevačke gimnazije. Njima, prema propozicijama konkursa, pripadaju nagrade – tablet računari.\nSvečana dodela nagrada održaće se u sredu, 20 novembra.\nDeset najbolje rangiranih radova biće objavljeno na sajtu JKP „Čistoća“.\nPrema rečima mr Dejana Raonića, direktora Javnog komunalnog preduzeća „Čistoća, i ovim konkursom kao i brojnim akcijama u okviru kampanje „Samo čisto je zdravo i lepo“, JKP „Čistoća“ želi da podstakne mlade da na svoj način, originalno i promišljeno, ukažu na značaj očuvanja životne sredine, na važnost duhovne i fizičke higijene kojih nema bez brige o prirodi i zdravom okruženju.\nPrva nagrada - planeta je moja ulica\nDrugo mesto - esej o štrokavcima\nTrece mesto - priroda nije izvan nas\nVi ste ovde: Vesti Arhiva vesti Rezultati konkursa


Radnički startovao pobedom u „Ligi 6“ za plasman u Regionalnu A1 ligu – Veliki Park\nRadnički startovao pobedom u „Ligi 6“ za plasman u Regionalnu A1 ligu\nIako rezultat sugeriše da je meč bio tesan, zapravo se nijedanput pitanje pobednika nije postavilo.\nDomaćin je tek u završnici izgubio veliku prednost koju je imao i koja je u jednom trenutku bila nenadoknadivih 6:2.\nPočetkom druge četvrtine novo vođstvo Radničkom doneo je kapiten Nikola Tomašević sa centra, ali je nedugo zatim Đorđe Lekić izjednačio rezultat na 2:2. Tri minuta pre kraja poluvremena Aleksandar Mitrović zaradio je isključenje sa pravom zamene, što su vaterpolisti iz Kragujevca iskoristili i vezali tri gola, za 5:2 na poluvremenu.\nDo pada u igri vaterpolista Radničkog došlo je u poslednoj deonici što su Nišlije iskoristile i tri minuta pre kraja prišle na samo gol zaostatka (6:5). Ipak, minut pre kraja, sve dileme otklonio je francuski reprezentativac Gijom Dino.\nNajefikasniji sa po dva gola bili su Dino i Ivan Gusarov, a po jednom su precizni bili Nemanja Stanojević, Nikola Stanković i Nikola Tomašević. U ekipi Naisa, Tihomir Živić je takođe bio dvostruki strelac, a u listu su se upisali i Mitrović, Lekić i Stjepanović.\nCategories:\tKragujevac, Sport, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan 10 фебруара, 2019


Evropska unija podržala Crnu Goru sa 53 miliona eura – Portal Nikšić\n,,Od ukupnog iznosa, tri miliona eura u vidu hitne podrške je izdvojeno iz Instrumenta za evropsku integraciju, koji čini sastavni dio programa IPA 2018. Sredstva su iskorišćena za nabavku zaštitne i medicinske opreme koja je neophodna zdravstvenom sistemu”, navodi se u objavljenom sporazumu.\n,,Sredstva će biti iskorišćena za uvećanje podrške za oblast javnog zdravlja, odnosno za izgradnju zgrade za klinike za infektivne bolesti i dermatovenerologiju, kao i za nabavku opreme za mrežu mikrobioloških laboratorija širom Crne Gore”, navela je odlazeća Vlada.\n,,Ukupna vrijednost izmijenjenog programa je 38.247.865 eura, od čega opredijeljena EU sredstva iznose 36.186.977 eura, dok je za potrebe nacionalnog kofinansiranja iz budžeta potrebno izdvojiti 2.060.888 eura”, navodi se u objavljenom sporazumu.\n,,U planiranju utroška sredstava Ipe II primjenjuje se sektorski pristup koji podrazumijeva programiranje podrške na nivou sektora, uz akcije čijim se sprovođenjem ostvaruje uticaj na cjelokupan sektor. Primjenom ovakvog pristupa EU nastoji da unaprijedi kapacitete država korisnica za strategijsko planiranje, kvalitetnu sektorsku koordinaciju i višegodišnje planiranje budžeta, i tako ih što bolje pripremi za buduće korišćenje evropskih strukturnih i investicionih fondova”, dodaje se u sporazumu.


PredsedniĹˇtvo SNS odluÄŤuje o izborima,zasedaju SPS,SDPS, DŠ\nSRBE UPOZNAVANJE SA ALBANKAMA KOŠTA 3.000 EVRA: Procedura ima 3 koraka, 41\t563\nPredsedništvo SNS jednoglasno: Idemo na izbore 16.marta!\nSonja Lakic\t 26.01.2014. 06:21h 00:00h\nDošlo je vreme da polažemo račune, rekao je Vučić na izbornoj skupštini stranke gde je ponovo izabran za predsednika SNS.\nBEOGRAD - Predsedništvo Srpske napredne stranke (SNS) jednoglasno je danas na sednici u Beogradu prihvatilo predlog lidera stranke Aleksandra Vučića da se ide na raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora u Srbiji.\n"Predsedništvo SNS jednoglasno podržalo predlog o raspisivanju vanrednih parlamentarnih izbora.Naša želja da idemo na parlamentarne izbore podstaknuta je činjenicom da smatramo da Srbija može brže, više i bolje i da promene ne mogu da čekaju, da nemamo ni sekund vremena za gubljenje", saopštio je novinarima lider naprednjaka Aleksandar Vučić.\nLider naprednjaka je ocenio da je Vlada Srbije uradila mnogo dobrih stvari, poput borbe sa organizovanim kriminalom i korupcijom, pregovorima sa Evropskom unijom, a kao njen pozitivne tekovine naveo je i zaustavljanje rasta nezaposlenosti i održavanje kursa dinara. Govoreći o dosadašnjim koalicionim partnerima, Vučić je rekao da nikako ne bi mogao da kaže da je Ivica Dačić bio loš premijer, ali da su postajala određena ograničenja i atmosfera u društvu koja je sprečavala da se u reforme ide i brže.\nOn je naveo da je od Dačića imao ponudu da bude premijer bez izbora, ali da to nije želeo da prihvati, jer za tako nešto treba da se pita narod i jer je želeo da od građana dobije podršku za viziju Srbije koju ima. Lider naprednjaka nije želeo da priča o mogućim koalicijama, već je ocenio da je prvo bitno da narod kaže svoje na izborima, ali je naveo da ako dobije mandat, planira da "ujedini što više ljudi", kako bi se rešili nagomilani problemi u Srbiji. "Ne bavim se tehničkim stvarima", rekao je Vučić odgovarajući na pitanje ko će biti nosilac liste na državnom i gradskom nivou.\nGovoreći o važnim državnim poslovima, on je rekao da se pregovori u Briselu o odnosima Beogarda i Prištine nastavljaju već u ponedeljak, a da očekuje da u Srbiju od 26. februara do 13. marta stigne i misija Međunarodnog monetarnog fonda. Vučić je rekao da očekuje da će parlamentarni izbori biti organizovani i na Kosovu i Metohiji, kao i svaki put do sada, i dodao da borba protiv kriminala i korupcije neće stati zbog predizborne kampanje.\nVučić je u subotu najavio da će na Predsedništvu te, najjače stranke vladajuće koalicije predložiti da se na parlamentarnim izborima proveri volja naroda i ocenio da je atmosfera u društvu takva da su referme nemoguće kao i da se mnogo toga ne može uraditi.\nČlanovi Predsedništva su Jorgovanka Tabaković, Ljubiša Stojmirović, Nebojša Stefanović, Nikola Selaković, Gojko Radić, Aleksandar Nikolić, Radomir Nikolić, Igor Mirović, Milosav Miličković, Zorana Mihajlović, Goran Knežević i Jadranka Joksimović. Članovi Predsedništva su i Aleksa Jocić, Marko Đurić, Dejan Đurđević, Bojan Dimitrijević, Maja Gojković, Miloš Vučević, Bratislav Gašić, Veran Matić, Milan Bačević, Vladanka Malović, Aleksandra Tomić, Branislav Prostran, Zlatibor Lončar, Zoran Babić, Goran Cvetanović i Zoran Perišić.Predsedništvo SNS donelo je odluku da se ide na vanredne parlamentrne izbore.\nVučić je juče rekao da će na Predsedništvu stranke predložiti da se proveri volja naroda na vanrednim parlamentarnim izborima, ocenivši da je atmosfera u društvu takva da se ne može mnogo toga uraditi i u kojoj su promene i reforme nemoguće.\n"Došlo je vreme da polažemo račune", rekao je Vučić na izbornoj skupštini stranke gde je ponovo izabran za predsednika SNS.\nIz SPS-a je sinoć najavljeno da će Predsedništvo te stranke danas zasedati u Beogradu, sa početkom u 11 časova, posle čega će se novinarima obratiti lider stranke Ivica Dačić.\nDačić je juče izrazio očekivanje da vanredni parlamentarni izbori neće usporiti evropski put Srbije i dijalog između Beograda i Prištine, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nO raspisivanju vanrednih izbora danas će biti reči i na sednici Glavnog odbora SDPS-a.\nPredsednik te stranke Rasim Ljajić rekao je da će se na toj sednici definisati izborni štab i smernice kampanje i utvrđena platforma za nastavak razgovora sa SNS.\n"Načelno smo dobili koaliciju kada se radi o izborima u Beogradu i sada ćemo nastaviti razgovore vezane i za listu za republičke izbore" , rekao je Ljajić.\nU danu kada će Predsedništvo SNS doneti odluku o izborima, biće održana i sednica Glavnog odbora Demokratske stranke Srbije na kojoj će uvodno izlaganje podneti predsednik Vojislav Koštunica.\nVanredni parlamentarni izbori tema su i današnje konferencije za novinare predsednika Liberalno-demokratske partije Čedomira Jovanovića.\nSRBE UPOZNAVANJE SA ALBANKAMA KOŠTA 3.000 EVRA: Procedura ima 3 koraka, a svadba može da bude već za NEKOLIKO NEDELJA 41\t563


Indira Hadžagić 02 april 2021\nTo je prvo pitanje koje bi postavio svaki pravi Prijepoljac, odnosno svako ko već godinama obilazi ovaj teren i dobro ga poznaje, jer je reč o veoma opasnom mestu ni malo pogodnom za „edukaciju“ , a još manje za „sedenje na klupi“ zarad uživanja u krajoliku.\nNo, kako stoji na „putokazu“ reč je o nekakvom projektu prekogranične saradnje Srbije i Bosne i Hercegovine, koji je podržala Evropska unija,a u kome je učestvovalo Javno preduzeće „Srbijašume“.\nNeshvatljivo je da bez ikakve odgovornosti može nešto slično da se čini, iako je opasan celi prilaz tunelima, koji su se u kanjonu Mileševke gradili decenijama i trebalo je da budu deo puta koji povezuje Prijepolje i Sjenicu, ali su radovi prekinuti devedesetih godina i nisu nastavljeni. Formalno, to je još gradilište, neobezbeđeno, potpuno nebezbedno, a staza krivuda između stenovitih brda i ambisa kojim teče rečica Mileševka, kroz jedan od najatraktivnijih predela prijepoljske opštine. Potporni zidovi koji su nekada urađeni, kako bi obezbedili trasiranje budućeg puta od obrušavanja stena, davno su popustili, a gomile kamenja nesmetano se survava sa visokih litica. Sve je podstaknuto i nekontrolisanom ekploatacijom ovog kamena koji se koristi i za nasipanje puteva, odnosno za razne građevinske radove, a zbog boje je atraktivan i za izradu ukrasnih fontana koje su veoma popularne poslednjih godina, pa se mogu videti često automobili, parkirani ispod litica u čije se gepeke trpa kamenje.\nMeđutim, da se na ovoj divljoj trasi nešto naziva zvanično i obeleženo „edukativna staza“ zaista je neverovatno. Opasna neodgovornost kulminira strelicom koja predstavlja „putokaz“ koji neupućenim ukazuiju kuda treba da idu. A znate li kuda je to?! To je divlja stazica koja zaobilazi jedan od tunela i koja je bukvalno zatrpana kamenjem koje se obrušava, a nekoliko stopa deli je od ponora dubokog nekoliko desetina metara.\nDa ironija bude kompletna ili slika potpune neodgoviornosti onih koji realizuju ovakve projekte i onih koji ulažu pare ne proveravajući stvarno stanje na terenu, govore postavljene drvene klupe na krajnje nerazumnim mestima, odnosno ispod samih litica sa kojih se obrušavaju ogomni komadi stena.\nUmesto da se javna preduzeća i odgovorni potrude da ovaj teren ograde, odnosno stave rampe kako bi sprečili da neupućeni uopšte prolaze ovuda jer se može dogoditi tragična nesreća, dešava se suprotno. Upravo oni koji bi trebalo da su odgovorni , zarad para iz raznih fondova koji stoje „na izvolte“ bez da se proverava bilo kakav javni interes, održivost ili trajnost ,postaju krajnje ravnodušni. Da sve bude kompletno – mnogi postavljeni putokazi i oznake, već su popadali sa grana drveća ili jeftino urađenih drvenih panoa koji će trajati godinu ili dve.\nKoliko vredi ova evropska „investicija“, za koga je, ima li iko ko bi preispitivao ovakve projekte koji nemaju ama baš nikakvu svrhu ali zato mogu da budu uzrok tragedije. Ili je svima svejedno ili su neki ljudi zaista lišeni svesti o opasnosti.\nDa li ima upućenih u lokalnoj samoupravi o ovoj „edukaciji“?!


Pokret Muslimansko bratstvo u Egiptu objavio nacrt partijske platforme\nPrvi put, pokret Muslimansko bratstvo u Egiptu objavio je nacrt partijske platforme, ali sa različitim gledištima o svojoj političkoj poziciji. Sa jedne strane, platforma promoviše slobodu izražavanja i politički pluralizam. Sa druge strane mnogi stručnjaci ukazuju da ona negira principe sekularne države i diskriminiše žene i ne muslimane.\nOd svog osnivanja u Egiptu 1928. godine, pokret Muslimansko bratstvo zagovarao je islamsko tumačenje Kurana i proroka Muhameda kao osnovu za porodični život Muslimana, društvo i državu. Pokret zvanično odbacuje nasilje kao način za postizanje političkih ciljeva uz izuzeće borbe sa onima koji se smatraju okupatorima njihove zemlje. Tokom godina, Muslimansko bratstvo postalo je više-nacionalna sunitska islamistička organizacija – najveća opoziciona politička grupa u mnogim arapskim zemljama i, sudeći prema mišljenju mnogih eksperata, jedna najuticajnijih na svetu. Decenijama, Muslimansko bratstvo nije objavljivalo zvaničnu političku platformu zato što je to pokret, a ne partija i zato što su političke partije sa verskim platformama sada dozvoljene u Egiptu. Medjutim, nedavno je objavila nacrt svoje prve političke platforme koja je mnogim političarima i stručnjacima pružila razloge za primedbe. Egipatski politikolog Amr Hamzavi je iz Karnegijeve zadužbine ovde u Vašingtonu.\n«To će zavisiti od Muslimanskog bratstva u ovom posebnom slučaju da odluči kojim pravcem će krenuti – da li žele da prihvate više demokratske ideale, standarde i procedure ili će zadržati svoj mešoviti stav sa nekih demokratskim i nekim veoma nedemokratskim komponentama».\nHamzavi kaže da dok ta organizacija ističe slobodu izražavanja i veroispovesti, prava na svojinu i načelo da su gradjani izvor državnog suvereniteta, platforma Muslimanskog bratstva poziva na uspostavljanje saveta verskih poglavara koji bi bio konsultovan pre usvajanja zakona. Sudeći prema Amr Hamzaviju, koji je govorio na nedavnoj konferenciji o Muslimanskom bratstvu, održanoj u Karnegijevoj zadužbini, takav savet bi mogao da potisne predsednika i parlament po pitanjima koja zadiru u islamsko pravo.\n«To je veoma kontroverzno pitanje koje je pokrenulo veliku diskusiju. Tome su se usprotivili i u pokretu i van njega ali, pošto to u osnovi kompromituje gradjansku prirodu države gurajući Egipat u teokratiju iranskog tipa».\nPolitikolog Nejtan Braun sa univerziteta Džordž Vašington naznačio je da ima i drugih primera koji ukazuju na to da se Muslimansko bratstvo udaljava od nekih umerenih pozicija koje je zauzimao poslednjih godina. Partijska platforma takodje zagovara diskriminaciju žena i nemuslimana u Egiptu, time što im negira pravo da se kandiduju za predsednika i premijera, što prema rečima profesora Brauna, izaziva zabrinutost na Zapadu.\n«Mislim da bi moglo da dodje do ozbiljne zabrinutosti na Zapadu po tom pitanju – o pravu žena i hrišćana da se kandiduju za visoke državne funkcije. Mislim ipak, gledano realno i politički, Egipat je veoma konzervativno društvo i žene i hrišćani ne bi ni bili izabrani na potpuno slobodnim izborima – kao u Sjedinjenim Državama, a ni ateisti ne bi imali mnogo šanse. Lično mislim, kao analitičar, da to pitanje i nije tako važno za razmatranje. Ali je svakako jedno na koje bi većina Amerikanaca mogla da se usredsredi».\nBraun ističe da Muslimansko bratstvo tvrdi da vodeće političke pozicije povlače sa sobom verske dužnosti koje bi trebalo poveriti samo muškarcima. Sudeći prema profesoru Braunu, to bi moglo da obeshrabri vladu i sekularno orijentisane gradjane da saradjuju sa bratstvom kao političkom partijom, što bi moglo da bude kontraproduktivno. Sudeći prema iskustvu islamističkih partija u Maroku, Jordanu i Jemenu, mnogi analitičari očekuju da će platforma Muslimanskog bratstva zagovarati funkcionalnu odvojenost izmedju bratstva kao političke partije i šireg socijalnog i verskog pokreta. Oni ističu da bi, ukoliko Muslimansko bratstvo namerava da se integriše u politički sistem Egipta, trebalo da uči od ostalih islamističkih pokreta time što će prihvatiti mnogo više demokratski orijentisanu agendu.


Klub medunarodnog prijateljstva, predavanje za decu o Izraelu\nTanjug 17. februara 2022. 14:02\nBEOGRAD – Nakon pauze zbog pandemije korona virusa, Dečji kulturni centar Beograd ponovo pokreće Klub međunarodnog prijateljstva sa željom da mališanima predstavi i približi udaljene krajeve, drugačije kulture i zanimljive činjenice.\nPrvi gost biće Izrael koji će se predstaviti 24. februara u 18 sati, a povodom obeležavanja 30 godina od ponovnog uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Izraela, Dečji kulturni centar Beograd je u saradnji sa ambasadom Izraela pripremio niz zabavnih i edukativnih aktivnosti koje će se odvijati tokom ove godine.\nKako se navodi na sajtu te ustanove, prva planirana aktivnost biće interaktivno predavanje pod nazivom „Upoznajte Izrael“ namenjeno deci školskog uzrasta.\nDeca će na predavanju, kako se dodaje, čuti razne zanimljivosti i na zabavan način naučiti osnovne podatke o Izraelu kao zemlji tehnoloških inovacija, duge istorije, uzbudljive i egzotične prirode, krofnica, ulične umetnosti, pasa i čeri paradajza.\nNakon predavanja će, uz ukuse Izraela, imati priliku da naučeno testiraju na kvizu na kome će moći da osvoje različite poklone.


Centar za bezbednosne studije - Centre for Security Studies - NATO TRENIRA ČUVANJE MIRA?\nAleksandar Fatić o dvodnevnoj vežbi Kfora na severu Kosmeta\nNATO trenira čuvanje mira?\nStratezi Kfora žele da pokažu da su sposobni da spreče svaki incident, otuda je i ova demonstracija sile - ocenjuje Fatić. Na severu Kosova juče je počela dvodnevna vežba Kfora u kojoj prvi put učestvuju i dve čete američkih vojnika koje su do sada bile raspoređene na istoku pokrajine. Iz komande Kfora u Prištini saopšteno je da će raspoređivanje američkih snaga potvrditi operativnu sposobnost Kfora, ali i da ova vežba nije reakcija na trenutna zbivanja na severu Kosova ili neki od mogućih scenarija samoproklamovanih kosovskih vlasti koje nameravaju da ugase sve lokalne strukture vlasti na severu koje podržava Beograd.\nMeđutim, komandant južnog krila NATO-a Mark Ficdžerald nedavno je izjavio da ova Alijansa podržava plan za sever Kosova jer su "lokalne uprave koje podržava Beograd pretnja za bezbednost i mirno okruženje", kao i da će Kfor reagovati ako paralelne strukture primene nasilje.\nDirektor Centra za bezbednosne studije Aleksandar Fatić ocenjuje za "Vesti" da vežba Kfora nesporno ima dva zadatka .\n- Međunarodna zajednica je, posle martovskog nasilja 2004. dosta skeptična da je Kfor sposoban da sačuva mir u južnoj srpskoj pokrajini. Stratezi Kfora ovom vežbom žele da pokažu da su ipak sposobni da očuvaju mir. Istovremeno, 2010. godina je najavljena kao godina finalnog rešenja statusa što podrazumeva dalje pritiske na evropske zemlje, ali i Srbiju da priznaju nezavisnost.\nOtuda je i vežba Kfora svojevrsna demonstracija sile - ocenjuje Fatić i dodaje da je dobra vest što su u toj vežbi angažovani i Amerikanci.\n- Američka vojska se pokazala kao najorganizovanija i najodlučnija oružana sila u okviru Kfora.\nNe treba zaboraviti da u martovskom pogromu srpske svetinje nisu stradale samo u zoni u kojoj su oni bili angažovani. Uostalom, američka narednica je tada ubila jednog Albanca koji je želeo da na silu uđe u jednu od crkava. Verujem da će dolaskom američkih snaga na sever Kosova biti sprečeno bilo kakvo nasilje ili pokušaj Albanaca da na silu preuzmu vlast na severu Kosova - zaključuje Aleksandar Fatić.


Slobodna zona Pirot - Detalji - TIGAR AD\nKompanija Tigar a.d, osnovana davne 1935. godine kao manufakturna radionica za izradu gumene obuće, u svojoj istoriji prolazila je kroz nekoliko razvojnih faza. Ulaganjem više od 23 miliona evra u razvoj i restrukturiranje proizvodnih programa u kontrolnom vlasništvu, stvoren je kompaktan i dobro opremljen industrijski kompleks. Sa površinom od 22 ha i modernim industrijskim kapacitetima nova lokacija Tigar III jedna je od najvećih industrijskih zona u okruženju. Kompanija je na ovaj način obezbedila ključne uslove za dalji rast i jačanje tržišne pozicije u zemlji i svetu.\nKljučni segment u poslovnom sistemu Tigar predstavljaju gumarska i hemijska proizvodnja, u okviru tri fabrike: Tigar Obuća, Tigar Tehnička guma i Tigar Hemijski proizvodi. Fleksibilan proizvodni proces, koji prati zahteve kupaca, dobra tehnološka baza, visok kvalitet proizvoda i permanentan razvoj proizvodnog miksa - osnovne su karakteristike sva tri proizvodna preduzeća u sastavu kompanije.\nUslužna preduzeća u okviru Tigar Grupe imaju za cilj valorizaciju postojećih potencijala sistema i bave se izgradnjom, inženjeringom i konstaltingom, kao i proizvodnjom hrane i pružanjem turističkih usluga. Orijentacija ka unapređenju kvaliteta usluga i zadovoljenju zahteva kupaca u osnovi su poslovne filozofije grupacije uslužnih preduzeća.\nSnažan poslovni potencijal, visoki standardi poslovanja, jasna izvozna orijentacija, poslovni ugled ireputacija na tržištu i u javnosti osnovne su prednosti koje korporaciju Tigar pozicioniraju među vodećim kompanijama u okruženju.\nUnos i izmena informacija registrovanih korisnika\nCopyright © 2021 Slobodna Zona Pirot. Sva prava zadržana.Developed by Irvas.rs


Predsednik Srbije najavio novčanu pomoć Srbima na KiM i početak izgradnje bolnice u Gračanici GracanicaOnline.Info\nPredsednik Srbije najavio novčanu pomoć Srbima na KiM i početak izgradnje bolnice u Gračanici\nPosle današnjeg sastanka sa predstavnicima Srba na KiM, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da će svi nezaposleni koji zaista žive na Kosovu\nPosle današnjeg sastanka sa predstavnicima Srba na KiM, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da će svi nezaposleni koji zaista žive na Kosovu dobiti novčanu pomoć od države Srbije u iznosu od po 200 evra.\n„To je direktan poklon, direktna pomoć države Srbije, ali ćemo i za svako dete koje živi na KiM, i za svakog čoveka, to je razlika u odnosu na centralnu Srbiju, obezbediti po 100 evra dodatnog novca“, rekao je predsednik Vučić.\nPredsednikm Srbije je najavio skorašnji početak izgradnje bolnice u Gračanici, infratsrukturne projekte u KBC u Kosovskoj Mitrovici, kao i rekonstrukciju magistralnog puta između jarinja i Kosovske Mitrovice, u dužini od 54 kilometra.\n„To će da bude kao pista, uređen asfalt od šest metara sa svim bankinama, kanalima, da pokažemo koliko je danas snaga srpske države veća nego što je to u prethodnim godinama i decenijama bilo“, reči su Aleksandra Vučića, koji je najavio i izgradnju nove zgrade Univerziteta u Severnoj Mitrovici, kao i posebne infrastrukturne projekte u Kosovskom Pomoravlju i Štrpcu.\nPredsednik Vučić se takođe zahvalio Srbima na KiM što su najveće poverenje, na poslednjim parlamentarnim izborima na Kosovu, dali Srpskoj listi, poručivši da bez obzira na veliki novac pojedini političari, kao što je GI SPO i albanski lideri, nisu uspeli da podele srpski narod.\nTags: Aleksandar Vučić sastanak sa predstavnicima Srba na KiM\nPrevious Predsednik Srbije se sastao sa predstavnicima Srba na KiM\nNext Rašić: Dijalog sa lokalnim Srbima može da uspe; Igor Simić: Rašić podržava Kurtijevu politiku stvaranja Velike Albanije\n18. oktobra 2021., 03:53


Ipak procureli testovi za malu maturu?! – Nadlanu.com\nObjavljeno 17. juna 2013. / 23:37:21\nTestovi za malu maturu prodavali su se u ponedeljak na ulici za 2.000 dinara. Da li je reč o verodostojnim kombinacijama pitanja, znaće se već u utorak, kada deca budu rešavala zadatke iz matematike.\nPojedini nastavnici tvrde da su ih deca dan pred polaganje završnog ispita iz srpskog jezika zvala da im pomognu u rešavanju konkretnih pitanja – upravo onih koji su se u ponedeljak našli na testu.\n„Nekoliko učenika kojima sam držala privatne časove i pripremala ih za završni ispit u nedelju me je pitalo da im pomognem oko odgovora na određena pitanja. Bila sam šokirana kada sam ocenjujući testove shvatila da je reč o identičnim zadacima“, ispričala je nastavnica škole na Paliluli. „U školi, od kolega, nisam čula da su videli test.“\nSlično priča i nastavnica srpskog iz škole na Novom Beogradu. Ona kaže da o tome pričaju deca, ali ne i nastavnici. Testovi su, kažu, kružili među decom, na „Fejsbuku“ i bili su prosleđini elektronskom poštom. Bar prema saznanjima „Novosti“, nisu se prodavali ispred škola.\nNaš reporter je komplet od tri testa iz matematike, od kojih će jedan, navodno, u utorak da izvuče ministar prosvete Žarko Obradović, i koji će osmaci rešavati, nabavio od đaka po ceni od 2.000 dinara. Navodno, kada su se pre nekoliko dana pojavili, zadaci su koštali i do 500 evra. Da ispitaju regularnost male mature, biće narednih dana posao Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nStigao nam tropski talas: 11 saveta da preživite vrućine\nDa ih lakše zavedete: Saznajte kakav seks koji znak voli\nOni bi pali malu maturu: Političari tvrde da se malarija prenosi prljavim rukama!


FoNet portal :: Pretraga / tagId=40655\nTag: kodeks, Pogodaka: 13\nPredstavnica Befema Jovana Netković predstavila je danas Feminističku medijsku deklaraciju kojom se traži poštovanje zakona i medijskih kodeksa, kao i vidljivost žena u medijima.\nMediji sve češće krše Kodeks\nČlanica Komisije za žalbe saveta za štampu Tamara Skrozza izjavila je danas da su u proteklih šest meseci dnevni listovi u 5.715 tekstova prekršili Kodeks novinara Srbije, a "šampion" je dnevni list Alo, dok je njena koleginica Vera Didanović naglasila da se iz velikog broj prekršaja Kodeksa, 8.325, stiče utisak da se približavaju izbori.\nPorast broja kršenja Kodeksa\nSavet za štampu saopštio je danas da je redovni monitoring pokazao drastičan porast broja slučajeva u kojima dnevni listovi krše odredbe Kodeksa novinara Srbije i naveo da je tokom oktobra 2021. godine nekoliko puta zabeleženo više od 50 prekršaja dnevno.\nPolitička volja marginalizuje Skupštinu\nOtvoreni parlament ocenio je da izmene Kodeksa ponašanja narodnih poslanika, koje su danas usvojene u Skupštini Srbije, predstavljaju još jednu potvrdu da ne postoji politička volja da se poboljša atmosfera u parlamentu, već je reč o potezu kojim se samo formalno ispunjavaju preporuke međunarodnih institucija.\nZa laži o imovini u zatvor\nSkupština Srbije usvojila je danas izmene i dopune Zakona o sprečavanju korupcije i izmene i dopune Odluke o usvajanju Kodeksa ponašanja narodnih poslanika.\nPodrška izmenama Kodeksa\nŠef poslaničke grupe Socijalistička partija Srbije Đorđe Milićević ocenio je danas da je "etički kodeks od izuzetnog značaja, pre svega, zarad očuvanja dostojanstva Narodne skupštine Srbije".\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Aleksandar Martinović izjavio je danas da je jedan od ciljeva izmena Kodeksa ponašanja narodnih poslanika "da se učini dodatni napor kako bi se civilizovao rad parlamenta i razbila ružna slika o Skupštini Srbije koja se stvara godinama".


Dnevno nestane jedan jezik, ali svet neće biti jednojezičan\nREKAO MI JE DA SAM RANO KRENULA GRUDIMA KROZ ŽIVOT: Ivana Stanković išla 20\t199\nZLOČIN JE PITATI ŽRTVU ZBOG ČEGA NIJE REKLA RANIJE: Miodrag Radonjić i 17\t462\nNOVI DETALJI O ZLOSTAVLJANJU U ŠKOLI GLUME Milena Radulović: Kada smo imali 12\t321\n21.02.2014. 11:25h 25.02.2017. 11:54h\nKada je u pitanju srpski jezik kao maternji za većinu građana Srbije, domaći lingvisti upozoravaju da se naš jezik našao pred sve većom najezdom engleskog i da je ugrožen u meri u kojoj su to čak i jezici sa velikom tradicijom\nBEOGRAD - Članice Organizacije UN za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESKO) obeležiće danas međunarodni Dan maternjeg jezika, u cilju promovisanja jezičke kulture, raznovrsnosti i višejezičnosti.\nKada je u pitanju srpski jezik kao maternji za većinu građana Srbije, domaći lingvisti upozoravaju da se naš jezik našao pred sve većom najezdom engleskog i da je ugrožen u meri u kojoj su to čak i jezici sa velikom tradicijom - francuski, nemački, italijanski.\nIpak, prema oceni stručnjaka, nije verovatno da ćemo doći do jednojezične civilizacije, a kada su u pitanju jezici nacionalnih manjina u Srbiji, zvaničnici tvrde da im ne preti opasnost od izumiranja, kao što je to slučaj u nekim drugim delovima Evrope i sveta.\nDirektorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović ističe da u obrazovnom sistemu Srbije deca pripadnici manjina pohađaju celokupnu nastavu na jezicima nacionalnih manjina, a kada to nije moguće, pre svega zbog broja učenika, obezbeđeno im je učenje maternjeg sa elementima nacionalne kulture.\nPrema najnovijim podacima Kancelarije, u predškolskom obrazovanju u Srbiji na 10 jezika nacionalnih manjina vaspitava se i obrazuje više od 10.000 dece. U osnovnim školama, nastava se izvodi na 13 manjinskih jezika i obuhvata više od 45.000 dece, a u srednjim školama više od 13.000 mladih nastavu pohađa na jeziku svoje nacionalne manjine.\nPaunović podseća da u Srbiji izlazi više od 100 štampanih glasila na 16 jezika manjina.Takođe, 42 jedinice lokalne samouprave imaju u službenoj upotrebi oko 10 jezika nacionalnh manjina, rekla je Paunović povodom 21. februara, Dana maternjeg jezika.\nPrema procenama, gotovo svakodnevno u svetu nestane po jedan jezik, a lingvisti prognoziraju da će od oko 6.000 jezika, do kraja 21. veka odumreti više od polovine, čak i do 90 odsto. Najviše su ugroženi jezici sa malim brojem govornika od nekoliko stotina ili desetina, i jezici koji pripadaju malim zajednicama koje nisu civilizovane sa stanovišta zapadnih standarda i nemaju institucije, smatraju lingvisti.\nSrbija je 2006. godine ratifikovala Evropsku povelju o regionalnim i manjinskim jezicima, a kada je u pitanju srpski jezik, lingvisti smatraju da bi trebalo više da se brinemo o svom maternjem jeziku, o razvijanju jezičke kulture, očuvanju tradicije, kao i da su nam potrebna novija izdanja pravopisa, rečnika i ostalih normativnih priručnika.\njeziklingvistiMeđunarodni dan maternjeg jezika


SB:Javni dug SR veci 4%,ali mnogo nizi od rasta duga u Evropi\nTanjug 20. marta 2021. 08:08\nBEOGRAD – Bruto domaći proizvod zemalja Zapadnog Balkana je, posle rasta od 3,5 odsto u 2019. godini, skliznuo u recesiju od 4,5 odsto u 2020, kažu u Svetskoj banci koja očekuje da će u 2021. rast BDP-a u ovom regionu iznositi 3,5 odsto.\n„Mere koje su preduzete u Srbiji, uglavnom su u skladu sa merama preduzetim u drugim zemljama. Sposobnost zemalja da podrže svoje ekonomije u velikoj meri je rezultat prethodnih napora da se ojača makroekonomsko upravljanje i izgrade fiskalni amortizeri. Srbija je taj posao dobro uradila pre krize, smanjila je fiskalni deficit, smanjila javni dug i povećala devizne rezerve“, naveo je Armas.\n„Isto se dogodilo i u Srbiji, koja je donela neviđeni program ekonomske podrške vredan oko 13 procenata BDP-a, uključujući nekoliko mera usmerenih na zadržavanje posla. Ali došlo je do pada neformalne zaposlenosti i povećanja zaposlenosti mladih. Mere podrške uspele su da spreče još gori uticaj krize na tržišta rada u regionu, ali moramo da prepoznamo neka ograničenja trenutnog pristupa, poput ograničenog dosega neformalnog sektora, kako bismo sledeći put mogli da učinimo bolje“.\nNapominje da su zemlje u regionu usvojile nove setove mera za nastavak borbe protiv pandemije i podržavanje svojih ekonomija i da je to opravdano s obzirom na to da se vanredne situacije u zdravstvu nastavljaju.\n„Mere koje su preduzete u Srbiji, uglavnom su u skladu sa merama preduzetim u drugim zemljama. Sposobnost zemalja da podrže svoje ekonomije u velikoj meri je rezultat prethodnih napora da se ojača makroekonomsko upravljanje i izgrade fiskalni amortizeri. Srbija je taj posao dobro uradila pre krize, smanjila je fiskalni deficit, smanjila javni dug i povećala devizne rezerve“, kaže Armas.\nKaže da će za Srbiju biti važno da smanji fiskalni deficit i smanji javni dug, kada to situacija dozvoli.\nSmatra da u vremenima ekonomske krize, kao što je sada, kada je proizvodnja znatno ispod potencijala, ima smisla usvojiti fiskalne mere za podršku rastu.\n„Podrška ekonomijama širom sveta zaista je bez presedana, ali težina krize je jednako bez presedana“, kaže Armas i dodaje da će za sve zemlje biti važno da se vrate na održiviji fiskalni put kako bi smanjile nivo duga.\n„Zapadni Balkan je usko integrisan sa EU, kroz trgovinu, investicije, doznake i turizam. Sporiji oporavak u EU imaće uticaja na ekonomiju regiona. Na primer, gotovo dve trećine srpskog izvoza ide u EU, što ukazuje na značaj EU za srpsku ekonomiju. Očekujemo da će EU porasti između 3,5 do cetiri odsto 2021. godine, doprinoseći tako oporavku regiona“, rekao je Armas.


Mislim da je to dobra prilika da se našim turističkim radnicima prezentuje na koji način mogu da koriste postojeća sredstva međunarodnih finansijskih institucija\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac učestvovat će u ponedjeljak, 28. juna 2021., na konferenciji “Turizam kao prekretnica ekonomskog oporavka”, koja će biti održana u Sarajevu.\n– Nažalost, pandemija je zaustavila taj trend. Oporavak će biti težak i dugotrajan, ali ne smijemo biti pesimisti imajući u vidu ogromne turističke potencijale kojim raspolažemo, počev od olimpijskih ljepotica Jahorine, Bjelašnice, Igmana, nacionalnih parkova Une, Sutjeske, Kozare, hercegovačke regije, Međugorja, Trebinja, Mostara, Sarajeva. Potrebne su nam inovativne i kreativne politike koje će, uz postojeći turistički potencijal, biti dobitna kombinacija da odgovorimo na zahtjeve domaćih i inostranih turista – rekao je Košarac.\n– Lični utisak mi je da se u javnosti mnogo govori o međunarodnim finansijskim institucijama i njihovim projektima za pomoć turizmu, ali da istovremeno turistički radnici nemaju dovoljno saznanja o tome kako mogu ta sredstva iskoristiti. Mišljenja sam da moramo promijeniti takvu praksu i da je neophodno da pređemo sa deklarativne na operativnu i konkretnu fazu pomoći domaćim turističkim radnicima, cijeneći njihov trud i predan rad – naglasio je Košarac.\n– Mislim da je to dobra prilika da se našim turističkim radnicima prezentuje na koji način mogu da koriste postojeća sredstva međunarodnih finansijskih institucija. Namjera nam je da pokušamo animirati međunarodne organizacije i institucije, banke i fondove, ali i privatne kompanije i preduzetnike da investiraju u ovaj vrlo obećavajući sektor. Nadam se da ću imati podršku i razumijevanje naših međunarodnih partnera za realizaciju te ideje – rekao je Košarac, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.