Od “uzbunjivača” do pobednika na javnim nabavkama - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n25. Dec 2020 by Ekipa VOICE | Nema komentara\nUmesto katanca - tenderi\nNekadašnji pravni zastupnik firme Respect legal Danče Urošević, koji je u novembru 2019. godine za korupciju optužio Marka Bastaća, tadašnjeg predsednika opštine Stari grad, nije zbog toga ostao bez posla niti mu je stavljen „katanac na firmu“, kako je tada najavio, već je pobeđivao na javnim nabavkama u partnerstvu sa različitim firmama, pokazuje istraživanje Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra (VOICE).\nIako je promenjen zakonski zastupnik pa i sedište firme, Respect Legal je nastavio da dobija tendere u Srbiji. S druge strane, Danče Urošević je preko firme Transly nastavio da sarađuje sa bivšom firmom dobijajući milionske poslove nakon tendera koje su raspisale lokalne samouprave, javna preduzeća i ustanove u celoj Srbiji.\nKako pokazuje naše istraživanje, i pored spornih tendera zbog kojih je reagovalo i Odeljenje za borbu protiv korupcije MUP-a Srbije, firma Respect legal je u protekle četiri godine dobila poslove čija je ukupna vrednost oko 1,3 miliona evra.\nFirma Respect legal je osnovana polovinom septembra 2016. godine, sa početnim kapitalom od hiljadu dinara.Kao zakonski zastupnik u Agenciji za privredne registre upisan je Stefan Urošević. Četiri meseca nakon osnivanja, Respect legal doo se sa Novog Beograda seli u Rakovicu tačnije u stan broj 1 u prizemlju stambene zgrade koja se nalazi u Ulici Luke Vojvodića 35.\nFirma Respect legal ima i ogranak u Nišu koji je prijavljen poput centrale iz Beograda: u stanu (broj 7), u Ulici Bubanjskih Heroja 15.\nNa tenderima se pojavljuje u konzorcijumu sa drugim firmama: Sistem – FPS obezbeđenje, ASP Serbia, AVB Team, Codex Trade, G2 Falcon 2017 i Transly.\nKako pokazuje istraživanje VOICE-a, Respect legal svoj prvi posao dobija samo tri meseca nakon osnivanja, i to kao nosilac posla, dok je druga firma u grupi ponuđača bila “Sistem – FPS obezbezbeđenje”, čiji je osnivač i zakonski zastupnik Danče Urošević. Nakon javne nabavke koju je raspisala Opšta bolnica u Leskovcu, 29. novembra 2016. pomenutoj firmi je dodeljen ugovor vredan oko 1,6miliona dinara.\nOd Beograda… (foto: Wikimedia)\nNaredne, 2017. godine, Respect legal u grupi ponuđača dobija ukupno osam ugovora nakon javnih nabavki koje su raspisale lokalne samouprave, javna preduzeća i ustanove, čija je ukupna vrednost oko 45.390.000 dinara..\nU žižu javnosti ova firma dolazi 25. oktobra 2017. godine, zbog ugovora za posao vredan pet miliona dinara sa javnim preduzećem “Vidrak” iz Valjeva.\nUgovor sa Respect legal zaključen je 28. februara 2017. godine, a odluka o izmeni ugovora, kojom se vrednost javne nabavke povećava za 250.000 dinara, doneta je nakon šest meseci, navodi se u tekstu koje je krajem oktobra objavio portal Kolubarske rs. Prema navodima ovog portala, javnom nabavkom “usluge obezbeđenja osoblja uključujući rad na određeno vreme”, posao na godinu dana je dobila 51 osoba, među kojima su šefovi i poslovođe.\nZaposleni su interni revizor, referent za pravne poslove, službenik za javne nabavke, poslovni sekretar, referent za planiranje, vozači smećara, blagajnici, referent parking kontrole, referent za uređenje parkova, čuvar pasa. Među onima koji su posao dobili na godinu dana su i šef službe za tehničke poslove i poslovođe reciklaže i radionice, navodi ovaj portal.\nIstraživanje VOICE-a pokazuje da sporna javna nabavka nije uticala na dalje poslovanje firme niti na njeno učestvovanje, pa i dobijanje tendera širom Srbije.\nU 2018. godini, Respect legal menja delatnost te se u registru APR-a umesto “Konsultantske aktivnosti u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem” upisuje – Delatnost agencija za zapošljavanje. Takođe, sedište firme se iz prizemnog stana u Ulici Luke Vojvodića 35 seli na početak ulice, u stan na prvom spravu (Luke Vojvodića 1). Krajem jula (25.7. 2018.) u registru APR-a upisuje se Danče Urošević kao zakonski zastupnik preduzeća. Te 2018. godine firma dobija ukupno sedam ugovora nakon organizovanih javnih nabavki, za poslove u vrednosti od oko 48,8 miliona dinara.\nUpiši me – ispiši me\nPočetkom 2019. godine, Respect legal još jednom postaje vest u medijima, Ovog puta zbog akcije pripadnika Odeljenja za borbu protiv korupcije – MUP-a Srbije. Naime, to policijsko odeljenje je u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Nišu i Bezbednosno-informativnom agencijom početkom februara uhapsilo tri osobe zbog sumnje da su izvršili više koruptivnih krivičnih dela.\nKako je naveo MUP u saopštenju za javnost, uhapšeni su odgovorno lice iz Opšte bolnice u Leskovcu N. D. (1965) zbog sumnje da je izvršio krivično delo trgovina uticajem, zatim ovlašćeno lice preduzeća „Transly“ D. S. (1975) zbog sumnje da je izvršio krivično delo trgovina uticajem podstrekavanjem, kao i zaposlena u Opštoj bolnici u Leskovcu M. M. (1963) zbog sumnje da je izvršila krivično delo zloupotreba službenog položaja.\nMUP je naveo da je D. S. podstrekavao N. D. da izmeni konkursnu dokumentaciju u javnoj nabavci za usluge održavanja higijene u Opštoj bolnici u Leskovcu, kako bi firme „Transly“ i „Respekt legal“ iz Beograda ispunile uslove predviđene javnom nabavkom, a zatim i dobile ovaj posao. Koristeći svoj službeni položaj, N.D. je posredovao da M. M. kao član komisije za javnu nabavku u ovoj bolnici, bez prethodnog pisanog zahteva ponuđača, izmeni konkursnu dokumentaciju, kako bi „Transly“ i „Respekt legal“ stavila u povlašćeni položaj u odnosu na druge ponuđače za usluge održavanja higijene.\nTada je, kako je naveo MUP, pretresom kuće osumnjičenog N. D. pronađeno i oduzeto 22.200 evra, 3.500 švajcarskih franaka i 400 američkih dolara.\nIstražujući dalje poslovanje Respect legala, VOICE otkriva da je i pored hapšenja predstavnika firme na čijem je čelu, Danče Urošević na mestu zakonskog zastupnika ostao sve do polovine godine kada ga zamenjuje Vladan Kočović.\nPrvi put dolazi do rotacije 23. maja kada se iz registra APR-a briše ime Dančeta Uroševićai na mesto direktora upisuje Vladan Kočović. Šest dana nakon toga, ovo rešenje se briše i Danče Urošević se u Agenciji za privredne registre upisuje ponovo kao direktor firme. Ipak, početkom juna (6. jun 2019. godine) još jednom dolazi do rotacije direktora u firmi, kada je još jednom na mesto direktora upisanVladan Kočović.\nKrajem 2019. godine, tačnije 11. novembra, Danče Urošević je u režimskim medijima okarakterisan kao uzbunjivač, jer je optužio tadašnjeg predsednika beogradske opštine Stari grad Marka Bastaća da je navodno proneverio 86 miliona dinara iz opštinskog budžeta\n“Nakon pobede na tenderu ‘Rispekt legal’ dobijen je ugovor od 86 miliona dinara za 2018. i 2019. sa opštinom Stari grad. Pristao sam na uslove koje su čelnici opštine nametnuli, a to je da zaposlim 60 radnika koje oni izaberu. Kasnije sam saznao da je 23 već zaposleno na drugom mestu, ali smo morali da ih isplaćujemo zbog pretnji i ucena zatvaranjem firme”, izjavio je tada Danče Urošević i dodao da je saznao da može da dođe u velike probleme i stavi “katanac na kompaniju”.\nUmesto katanca – javne nabavke\nU svojoj “ispovesti” Urošević je naveo da je zbog svega navedenog ostao bez posla. Međutim, prema istraživanju VOICE-a, Danče Urošević je nesmetano nastavio uspešnu poslovnu saradnju sa firmom Respect legal.\n…do Novog Sada\nVeć narednog meseca (21. decembra 2019) usledio je ugovor sa JKP „Pogrebne usluge“ Beograd vredan 21,6 miliona dinara (bez PDV-a). Respect Legal je pobedio na tenderu na kom se u grupi ponuđača nalazio i Transly, firma čiji je predstavnik upravo Danče Urošević.\nNakon javnih nabavki koje su sprovedene firma Respect legal je prošle godine dobila ugovore za poslove vredne oko 60,7 miliona dinara.\nU julu ove godine, firma se još jednom seli, ovog puta iz Beograda u Novi Sad. Pored promene imena u Respect legal Novi Sad, menjaju se i vlasnik i direktor firme. Sa početnim kapitalom od hiljadu dinara, firmu preuzima indijski državljanin Godhke Deepak Kumar.\nVOICE je otkrio da se ime novog vlasnika preduzeća Respect Legal pojavljuje u 54 firme u Srbiji. Godhke Deepak Kumar je direktor u 43 aktivne firme u Srbiji. U 10 firmi je likvidacioni upravnik, dok je jedna firma obrisana iz registra APR-a,\nPoslovna saradnja Uroševića i firme Respect legal je nastavljena i 2020. godine jer je upravo u jula ove godine Grad Niš dodelio ugovor firmama Respect legal i Transly, čija je vrednost 13.750.000 dinara Reč je o poslu pružanja usluga poljočuvarske službe a pomenuta suma je predviđena za ovu, narednu i 2022. godinu.\nTreća firma koja je bila u grupi ponuđača je G2 Falcon, čiji je zakonski zastupnik Vladan Kočović, osoba koja je na mestu direktora Respect legala zamenila Dančeta Uroševića.\nOd osnivanja firme 2016. godina pa do promene vlasnika ove godine, firma Respect legal je na javnim nabavkama koje su raspisale lokalne samouprave, javna preduzeće i ustanove u Srbiji, a u kojima se pojavljuje u grupi ponuđača dobila 25 ugovora ukupne vrednosti od oko 157.878.000 dinara.\nNekadašnji pravni zastupnik firme Respect legal Danče Urošević, koji je u novembru 2019. godine za korupciju optužio Marka Bastaća, tadašnjeg predsednika opštine Stari grad, nije zbog toga ostao bez posla niti mu je stavljen „katanac na firmu“, kako je tada…


Kripto ekspert završio u zatvoru jer je savjetovao Sjevernu Koreju kako da izbjegne sankcije – Kripto.ba\nKripto ekspert završio u zatvoru jer je savjetovao Sjevernu Koreju kako da izbjegne sankcije\nSjeverna Koreja je bila optužena za krađu od finansijskih institucija, kripto berzi i kompanija, tokom proteklih godina, da bi finansirala svoj nuklearni program.\nAmerički građanin, Virgil Griffitht (39), osuđen je na preko 5 godina u federalnom zatvoru, zbog savjeta o kripto trgovanju koje je pružao Sjevernoj Koreji, čime je počinio kršenje sankcija nametnutih od strane Amerike.\nPrema izvještaju ABC-a, Griffith je osuđen u utorak, 12. aprila, nakon što se izjasnio krivim za počinjeno djelo prošle godine. Iako su američke vlasti odbile zahtjev da ode u Sjevernu Koreju, on je priznao da je govorio na kripto konferenciji u Pyongyang-u 2019. godine.\nJako poznat haker, Griffith, takođe je optužen za razvoj „kripto infrastrukture i opreme u Sjevnoj Koreji,“ prema sudskim dokumentima koje su dostavili tužioci.\nPreko stotinu osoba, uključujući i neke koje izgleda rade za vladu Sjeverne Koreje, primilo je savjete od Griffith-a tokom konferencije u 2019. godini, koji su bili fokusirani na izbjegavanje sankcija i sticanje finanskijske slobode od globalnog bankarskog sistema.\nTokom proteklih godina, Amerika i Savjet bezbjednosti ujedinjenih nacija su pojačali sankcije Sjevernoj Koreji u pokušaju da utiču na nuklearni i na program balističkih raketa ove zemlje.\nU 2018. godini, vlada Amerike je napravila reviziju sankcija Sjevernoj Koreji i zabranila „američkim državljanima, gdje god se nalazili“ da izvoze tehnologiju u Sjevernu Koreju.\nGriffith je priznao tužiocima da se njegova prezentacija odnosila na prenošenje tehničkih informacija prisutnima.\n„Griffith je američi državljanin koji je izabrao da zaobiđe sankcije njegove države, da bi pružio usluge stranoj neprijateljskoj sili. Uradio je to, znajući da je Sjeverna Koreja optužena za zvjerstva protiv vlastitog naroda, kao i da je prijetila Americi navodeći da posjeduje nuklearno oružje,“ napisali su tužioci.\nAdvokat odbrane, Brian Klein, je opisao Griffith-a:\n„Brilijantan naučnik sa instituta u Kaliforniji, čija se interesovanja graniče sa opsesijom o Sjevernoj Koreji. Doživljava sebe kao arogantnog naivca, koji je radio u interesu mira,“ izjavio je Klein.\nKlein je prethodno izjavio da je Griffith radio za FBI, te da je „pomagao u osposobljavanju onih koji sprovode zakon“ o takozvanom dark vebu, koji predstavlja mrežu zaštićenih internet stranica koje omogućavaju korisnicima da ostanu anonimni na internetu.


Јован Дамјановић нови директор омладинске школе – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nJovan Damjanović novi direktor omladinske škole\nFudbalski klub Voždovac iz dana u dan u svakom pogledu postaje jedan od najorganizovanijih fudbalskih klubova u Srbiji i regionu. Na dugoročnom putu ka uspehu, Voždovac se vodi jasnim sloganom: „Deca su naša budućnost“, a jedan od dokaza da se u ovoj sredini ulaže u razvoj mladih igrača jeste odlazak na pripreme sa seniorima čak šestorica naših omladinaca (Čarapić, Oreščanin, Blagojević, Purtić, Damjanović i Račić). Omladinska škola kao jedan od najbitnijih sektora u našem fudbalskom klubu dobila je svog novog direktora, Jovana Damjanovića. Jovan Damjanović u narednom periodu obavljaće funkciju direktora omladinske škole FK Voždovac, i imaće za cilj da zajedno sa trenerima iz omladiskog pogona sprovede u delo plan i program razvoja mladih igrača za elitni fudbal.\nJovan Damjanović je završio svoju fudbalsku karijeru u sezoni 2015/2016 noseći dres Voždovca. Jovan je fudbalsku karijeru započeo u Crvenoj Zvezdu, a zatim posle toga nastupao za veliki broj klubova kako u Srbiji, tako u Evropi i Kini.


Vesti online / Sport / Košarka / Uroš Tripković prekobrojan u Unikahi\nUroš Tripković prekobrojan u Unikahi\nČelnici španske Unikahe iz Malage saopštili su da ne računaju u narednoj sezoni na srpskog košarkaša Uroša Tripkovića.\nUroš Tripković sa saigračima iz reprezentacije Srbije\nKlub iz Malage ima problem sa viškom broja stranih igrača, a trener Unikahe Čus Matea odlučio je da je Tripković prekobrojan.\nSrpski košarkaš je Malagu stigao prošle godine iz Huventuda za 200.000 evra. On je prošle sezone u ACB ligi imao prosečan učinak od sedam poena po meču.\n"Iz kluba su nas pozvali i objasnili situaciju. Sada je potrebno da istražimo tržište, a sve što ja u ovom trenutku mogu da kažem je da je Uroš igrač Unikahe, sa kojom ima ugovor na još godinu dana", rekao je igračev menadžer Kike Viljalobos.\nTripković (25) je pre Huventuda igrao za Partizan, a trenutno se sa reprezentacijom Srbije priprema za Evropsko prvenstvo u Litvaniji.


Nastavak suđenja žandarmima za napad na Vučića 25. decembra\nBeta 26. novembra 2015. 15:15\nSuđenje žandarmima kojima se sudi za napad na brata premijera Srbije Andreja Vučića i na brata gradonačelnika Beograda Predraga Malog tokom Parade ponosa 2014. godine biće nastavljeno 25. decembra u 10 časova.\nU današnjem nastvaku suđenja počelo je ispitivanje vojnog policijca Saše Jovanovića, koji radi u pratnji premijera i koji je takođe povređen 28. septembra 2014. godine.\nJovanović je danas prepoznao četvoricu optuženih za napad. Prvi čovek na koga je pokazao je Dragan Savić, za koga je rekao da je jedan od dvojice policajaca koji su nauglu Birčaninove i Ulice Svetozara Markovića prišli Vučiću i Malom i kome je on pokušao da se legiotimiše.\n„Onaj koji je prvi istupio, prva palica je krenula iza njega i tada sam video da je i on podigao palicu, ali ne znam da li me je on udario“, kazao je Jovanović.\nOn je dodao da prepoznaje još tri osobe i pokazao na Zlatka Gigića i Mitra Milosavljevića, za koje je tvrdio da su mu prišli kada je pao na zemlju od udarca, da su nosili crnu uniformu i da su ga udarali palicama i šutirali. Zatim je pokazao na Dalibora Đorđevića za koga je rekao da ga je video u zgradi Vlade Srbije i da je taj čovek tvrdio da je napadnut, na šta mu je njegov kolega rekao da laže.\nOdgovarajući na pitanje tužioca, Jovanović je rekao da se toga dana dva puta legitimisao, prvi put kada su on, njegov kolega, Vučić i Mali naišli na žandarmeriju na uglu Birčaninove i Ulice Svetozara Markovića, a drugi put kada je zbog udarca u glavu pao na zemlju i kada je video da mu se približavaju žandarmi koji su bili obučeni u crne uniforme.\nOn je dodao da je legitimaciju držao u visini glave i da je jasno moglo da se vidi ko je, ali da njegova i legitimacija njegovog kolege nikoga nisu zanimale, kao i da ni on, ni ostali sa kojima je bio tog dana ni na koji način nisu vređali žandarme niti pokazivali fizičku agresiju.\nJovanović je kazao da ne može da odgovori na pitanje zašto se toga dana kretao baš Pasterovom i Ulicom Svetozara Markovića, jer je to službena tajna i da bi, ako bi odgovorio moglo da se vidi, kako se kreće obezbeđenje premijera Srbije.\nSuđenje će 25. decembra biti nastavljeno postavljanjem pitanja odbrane Jovanoviću.


Još samo dva dana ostalo je do prvog Sabora violinista Srbije, jedinstvene muzičke manifestacije koja se ove godine održava po prvi put, i to u suvoborskom selu Pranjani. Poslednje pripreme pred Sabor privode se kraju, a danas je u Domu kulture u Pranjanima održana konferencija za novinare. Konferenciju su održali predsednik opštine Dejan Kovačević, koji je i predsednik Organizacionog odbora Sabora, predsednik Mesne zajednice Pranjani Radovin Veselinović, a u ime žirija, prisutnima se obratio estradni umetnik Mića Kujundžić.\nPredsednik opštine Dejan Kovačević istakao je da se dugo čekalo na prostorima Srbije da, pored Guče i Egzita, bude organizovana jedna ovako velika manifestacija.\n„ Pokušaćemo da opravdamo sve ono što danas mediji govore o nama, a 43 medija sa nivoa Srbije su medijski sponzori manifestacije i koji će pratiti sva tri dana dešavanja u Pranjanima. Iskreno se nadamo da ćemo opravdati njihovo poverenje i da ćemo uspeti da od Pranjana napravimo centar gde će se u narednim decenijama svirati violina. Značajno je reći da smo dobili podršku od mnogih institucija u Republici Srbiji, mnogih privrednika, ali i od predsednika Republike, koji je podržao ideju i inicijativu da se sve uradi kako bi prvi Sabor violinista Srbije ostavio neizbrisiv trag u kulturnim dešavanjima u Srbiji“, rekao je Kovačević i pri tom se zahvalio i svim meštanima Pranjana, koji će tokom održavanja Sabora biti najbolji reprezent gostoprimstva svih građana Srbije, s obzirom da se očekuje dolazak i brojnih gostiju iz inostranstva.\nIspred žirija, prisutnima se obratio estradni umetnik Mića Kujundžić i istakao veliko zadovoljstvo što je deo ovogodišnjeg najvećeg kulturnog projekta u Srbiji. Kao član žirija i neko ko je učestvovao u selekciji kandidata, naglasio je da je sa ostalim članovima žirija pred sobom imao lep, ali težak zadatak da prilikom 7 audicija, u 7 gradova Srbije odaberu trideset kandidata koja će učestvovati u takmičenju.\n„U takmičarskom delu imaćemo 24 učesnika, 12 juniora i 12 seniora. Takođe, imamo 6 seniora koji se ne takmiče, ali će im biti ukazana čast da se popnu na veliku scenu Sabora i pokažu umeće. Imamo specijalne goste iz Slovenije, „Terafolk“ grupu, koja broji 8-9 članova, trenutno su u Parizu i iz Pariza će doći da ukrase naš Sabor i da odsviraju srpska kola, odnosno kola proslavljenog Aleksandra Šišića“, istakao je Kujundžić.


Sirijski avioni dostavili municiju braniocima Dejr el Zora - 27.01.2017, Sputnik Srbija\nTeretni avioni sirijske avijacije uspešno su izbacili municiju garnizonu okupiranog vojnog aerodroma u Dejr el Zoru, prenosi televizijski kanal „El Majadin“. 27.01.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, sirija, dejr el zor, daeš\n20:01 27.01.2017 (Osveženo: 20:31 27.01.2017)\n© Sputnik / Dmitriy Vinogradov / Uđi u foto-galerijuMig 23, Sirijska avijacija\nPrema navodima televizijskog kanala, celokupan teret, opremljen padobranskim sistemom, prizemljio se na teritoriji avio-baze.\n23 Januar 2017, 13:49\nGrad Dejr el Zor i avio-baza koja se nalazi u njegovoj blizini pod opsadom su terorista više od tri godine. Hrana i municija dostavljaju se samo iz vazduha, na zemlji su sve putevi blokirali teroristi.\nTeroristi DAEŠ-a 14. januara su počeli ofanzivu na Dejr el Zor i bazu sirijske avijacije koja se nalazi u blizini. Oni su za nekoliko dana, zahvaljujući velikom pojačanju iz susedne Rake, uspeli da zauzmu niz četvrti na rubovima grada i teritoriju napuštene vojne kasarne u predgrađu, kao i da potpuno opkole avio-bazu koja predstavlja poslednje uporište sirijske armije u Dejr el Zoru.\nProšle subote garnizon avio-baze uspeo je da odbije teroriste od granica aerodroma. Istovremeno, vojne jedinice u gradu prešle su u kontranapad, nakon što su ruski i sirijski avioni bombardovali položaje DAEŠ-a pored grada.


GENERAL VLADIMIR LAZAREVIĆ, PRVI PUT PO IZLASKU IZ HAŠKOG SUDA, O BOMBARDOVANJU 1999. GODINE PROTIV srpskog naroda i države NATO je 1999. godine vodio nuklearni i hemijski rat niskog intenziteta. Za tih 78 dana NATO je na našu zemlju sa mora, iz vazduha i kosmosa bacio više bombi nego Adolf Hitler 1941-1945. Ekvivalent korišćenih eksploziva je između šest i osam nuklearnih bombi bačenih na Hirošimu. Bio je to najasimetričniji rat vođen u dotadašnjih 50 godina postojanja NATO, a njihov ratni zločin pretvoren je u genocid nad našim narodom. Ovo govori general Vladimir Lazarević, prvi put po izlasku iz haškog suda. Nekadašnji komandant Prištinskog korpusa, koji se minulog vikenda u Nišu sreo sa starešinama Treće armije Vojske Jugoslavije za vreme NATO bombardovanja naše zemlje, kaže da su francuski eksperti utvrdili da je radioktivnost municije NATO upotrebljene samo na Kosmetu 350 puta veća od dozvoljenih vrednosti. Indijski stručnjaci naveli su da se radioktivnost sa Kosova i Metohije proširila 1.000 kilometara u prečniku, a autoriteti u svetskoj medicini, prof. dr Dušan Stanojević i Miodrag Đorđević, tvrde da će pakao kod nas početi tek posle 2020, kada će godišnje od posledica radioaktivnosti iz 1999. od kancera obolevati 70.000 osoba. Od tog broja, umreće, uprkos lečenju njih 40.000 - rekao je general Lazarević. Kako govori jedan od najpopularnijih generala u našoj zemlji, nuklearni rat protiv naših snaga na KiM počeo je 30. marta u rejonu Prizrena, dok je 25. aprila u Uroševcu i okolini NATO upotrebio kasetne bombe sa nepoznatim hemijskim agensom. Na udaru su bili pre svih pripadnici 243. mehanizovane brigade. U dva navrata je tadašnji predsednik SAD Bil Klinton, preko TV stanica, objavljivao da Prištinski korpus i Treća armija više ne postoje - podsetio je general. Prvi put, to je bilo 2. maja, na 32. dan agresije, a komanda Treće armije je reagovala tako što je u centru Prištine sazvala sve komandante jedinice sa terena da pred kamerama održe referisanje. Drugi put, Klinton je 28. maja svetskoj javnosti i rekao kako je američka strateška avijacija tog dana na Paštriku ubila 700 boraca Prištinskog korpusa i stvorila sve preduslove da NATO uđe na KiM. "Vašington post" je 4. juna, međutim, morao da objavi kako se "Vazdušnokopnena operacija 'Strela 2', planirana u Vašingtonu, odbranom srpske vojske pretvorila u kašu". Lazarević ukazuje na to da su ciljevi NATO bili da "primenom Hitlerove doktrine blickriga" za tri-četiri dana uništi efektive VJ i ubije više od 20.000 pripadnika Prištinskog korpusa. Kada je juna 1999. godine NATO morao da prizna neuspeh, njihovi generali su izašli sa planom da na Srbiju krenu sa 200.000 do 400.000 vojnika i da je okupiraju u roku od četiri do šest meseci - seća se tih ratnih dana general Lazarević i podseća da je tada, ipak, odlučeno da se "problem vrati" Ujedinjenim nacijama.\nNA Veliki petak, 8. aprila, u Drenici su nam ubili 10 vojnika, a ranili 30 - podsetio je general Lazarević saborce Treće armije okupljene u Nišu na susretu pod nazivom "Da se ne zaboravi".\nIstog dana na Juničkim planinama na odeljenje graničara pod vođstvom desetara Šarca udara od 200 do 300 plaćenika, a ovaj odbija napad. Druga graničarska grupa "Gromovi" istog dana sukobljava se sa šiptarskim teroristima, koji ulaze takođe iz Albanije i odbijaju napad. I tako... počinje pakao Košara.


Šarčević: Srbiji potrebno šest trening-centara za potrebe privrede - Glas Podrinja\n(Beta) - Premijerka Ana Brnabić izjavila je danas tokom posete trening-centru kompanije "Simens" u Nemačkoj da je Srbiji potrebno šest takvih centara.\n"U ovom trenutnu se sa Simensom gradi sličan trening centar u Kragujevcu. Mi smo pre nekoliko meseci sa Ministarstvom prosvete, PKS i Nemačkom privrednom komorom radili analizu za nemačke kompanije, koja je pokazala da je potrebno šest ovakvih trening-centara u Srbiji", rekla je Brnabić.\nOna je rekla da je to velika investicija i da je za to potrebno javno-privatno partnerstvo.\n"Nadam se da ćemo sa ovakvim trenining centrima biti i regionalni centar za obuku i prekvalifikaciju", rekla je ona.\nTrening-centar Simensa u Nemačkoj posetio je i ministar prosvete Mladen Šarčević koji je rekao da je u toku izrada novog Zakona o dualnom visokoškolskom obrazovanju na osnovu koga će kompanije imati interes da "na vreme bezecuju" inženjere na Mašinskom ili Elektrotehničkom fakultetu i da im daju kako je rekao, "vrlo pristojan honorar ili platu tokom studija jer su troškovi života u Srbiji neuporedivo jeftiniji nego u Nemačkoj".\n"Time ćemo sačuvati mlade ljude i kadar a razvijaćemo one kvalitetne grane industrije koje su nama bitne", kazao je ministar.\nŠarčević je naveo i da su u prethodne dve godine uvedena 32 dualna profila u Srbiji a da je u pripremi još 11, kako je rekao, "ne samo za potrebe mašinske industrije i IT sektora već i za potrebe građevinarstva, ugostiteljstva, turizma".\n"Napravili smo Zakon o dualnom obrazovanju koji nije preslikan švajcarski, nemački ili austrijski model jer struktura privrednih subjekata nije ista. Kod nas je više srednjih i malih preduzeća ali i sve više kompanija poput Simensa ili Kontinentala koje imaju svoje razvojne centre", kazao je ministar.\nOn je dodao da je plan da u dogledno vreme u Srbiji bude uspostavljena mreža takvih centara od Leskovca do Subotice.\n"Zakon predviđa da oni koji pohađaju te trening centre dobiju naknadu. Imamo više od 600 kompanija sa više od 4.500 učenika u tom sistemu, više od 1.200 kompanija su u određenim postupcima a sve je više kompanija u okviru američke, italijanske privredne komore i drugih klastera koje imaju slične zahteve", kazao je Šarčević.


Drugi dan festivala 'Mirdita, dobar dan': Političari prave liniju podele na srpsko i albansko | Novinska agencija Beta\nSCENA | 23.10.2020 16:05 > 23.10 16:05\nDrugi dan festivala 'Mirdita, dobar dan': Političari prave liniju podele na srpsko i albansko\nUčesnici debate "Kosovo Nasledje sećanja" drugog dana festivala "Mirdita, dobar dan" u Beogradu ocenili su da na Kosovu postoji kolektivna svest svih naroda o očuvanju kulturne baštine i spomenika, a politika pokušava da podeli tu baštinu po nacionalnosti, na Srpsko i Albansko.\nKorab Krasnići iz foruma ZFD sa Kosova koji je menadžer projekta i publikacije "Kosovo Nasledje sećanja" rekao je na debati u Centru za kulturnu dekontaminaciju da za njega neće biti problema ako se kaže da su neki objekti samo srpski ili samo albanski, ali do to treba biti polazna osnova za razgovor i diskusiju o kulturnom nasledju, navodi se u saopštenju Inicijative mladih za ljudska prava.\n"Ljudi treba da istražuju o toj temi, a ne da govorimo samo o politici i o podelama", rekao je Krasnići.\nDurim Abdulahu sa Filozofskog fakulteta u Prištini je istakao da je Kosovo prostor na kojem su živeli i danas žive različiti narodi koji ravnopravno gledaju na kulturne baštine, na spomenike, crkve, džamije.\n"Političari nemaju emocije o baštinama i kulturnom nasledju na Kosovu. To je prostor na kojem su živeli Srbi i Albanci i isti ti narodi i danas odlaze i obilaze te objekte. Zato bi to trebalo da bude zajednička baština i svi treba da imaju pristup njima", rekao je Abdulahu.\nOni su ocenili da i pored napetosti i fokusiranosti politike na politiku identiteta i podela, to nisu procesi koji se tiču kulture ljudi koji žive na tim prostorima.\n"Sve dok postoje dva suprotna narativa teško je da pronadjemo sredinu. Prvi korak treba da bude da naša društva započnu dijalog, da budu fokusirani na istraživanja, a ne na političke podele", kazao je Krasnići.\nU galeriji "Endžio" u Dobračinoj ulici u Beogradu danas je otvorena izložba "Kosovo – nasledje sećanja" u sklopu festivala "Mirdita, dobar dan".\nSutra, poslednjeg dana festivala, biće održana debata o pitanjima tranzicione pravde na Kosovu i njenoj institucionalizaciji, a festival će zatvoriti glumac Tristan Halilaj čitanjem odlomaka iz svoje knjige "Ričard Gir je bio ovde", zbirke priča koja je originalno objavljena na srpskom jeziku.\nU Centru za dekontaminaciju sutra će u 20.30 biti prikazan film "Agina kuća".


KAZNA KOJA JE POSTALA HIT: MUŠKARCA KOD SARAJEVA ZAUSTAVIO POLICAJAC, A NAČIN NA KOJI SE NAŠALIO GA KOŠTAO 200 KM | Hayat.ba\nVelika većina saobraćajnih prekršaja, od prolaska kroz crveno svjetlo do nepropisnog parkiranja, svakodnevno prođe nekažnjeno.\nIpak, jedan građanin BiH nije imao toliko sreće, pa će morati da plati visoku cijenu zbog načina na koji se našalio sa policajcem koji ga je zaustavio.\nPolicajac iz Sarajeva napisao je prekršajni nalog muškarcu jer mu je na izgovoreno pitanje “Olovo?”, odgovorio riječima: “Na mom bolovo” i sada će za svoj nepromišljeni potez morati da plati visoku cijenu.\nDržavljanu BiH je stigla prijava sa visinom kazne od 200 KM, zbog kršenja odredbi Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira Kantona Sarajevo.\nPolicajac se pozvao na zakonsku odredbu koja kaže da će se novčanom kaznom od 200 KM do 600 KM kazniti za prekršaj onaj ko na javnom mjestu narušava javni red i mir naročito drskim ponašanjem, grubim vrijeđanjem drugog lica ili drugim bezobzirnim ponašanjem ugrožava sigurnost ljudi ili izaziva osećanje fizičke ugroženosti, uznemirenosti ili negodovanja lica.


Početak/Politika/Stanković: Nadoknaditi materijalnu štetu građanima koja je nastala zbog olujnog vetra i grada\nNiške Vesti22. jula 2021.\nOdbornik kolacije „Niš, moj grad“, Miodrag Stanković podneo je odborničku inicijativu kojom zahteva da se oštećenim građanima nadoknadi šteta nastala usled elementarne nepogode.\nNevreme koje je zadesilo Grad Niš, 15 jula nanelo je veliku materijalnu štetu građanima, počupana su stabla, oštećeni su automobili, vetrobranska stakla, crepovi. Mnogim poljoprivrednim proizvođačima grad je oštetio useve.\n„Zahtevam da se prestane sa prepucavanjima na relaciji Grad Niš i RHMZ i da i jedni i drugi preuzmu deo odgovornosti za elementarne nepogode koje su se dogodila“, izjavio je Stanković\nOdbornik kolacije „zahteva da Grad Niš hitno formira komisiju i uputi javni poziv građanima da štetu prijave komisiji kako bi se izvršila procena štete, a grad iz sredstava budžeta tu štetu nadoknadio“.\nPrema njegovim rečima, evidentno je da nedostaju sredstva za protivgradne rakete, ali to nikako ne može biti opravdanje, pogotovo ako se zna da godišnje štete na nivou Srbije iznose 40 miliona evra, a da je za efikasnu odbranu od grada u nabavku raketa godišnje potrebno uložiti sedam miliona evra. Osim toga mnoge stanice nisu aktivne, a strelci ili nisu plaćeni ili nisu obučeni, a novih radnika nema“,\n„Od deset protivgradnih stanica u Nišu, aktivne su samo četiri. U Sekretarijatu za poljoprivredu objašnjavaju da lokalna samouprava ne sme da pomaže rad stanica i strelaca, i da Gradu preti kazna ako ulaže u protivgradne stanice i plaća strelce. Dok nadležni u Gradu tvrde ovo, Republički HMZ to negira i kaže da lokalne samouprave u 80% slučajeva u Srbiji to rade. Dok se organi prepucavaju, građani i njihova imovina stradaju“ završio je Stanković.\nKoalacija Miodrag Stanković Niš


Državljanin Turske uhapšen na Sarajevskom aerodromu | Faktor.ba\nDržavljanin Turske uhapšen na Sarajevskom aerodromu\nobjavljeno: 07.03.2018. u 15:17\nPripadnici Jedinice granične policije Aerodrom Sarajevo uhapsili su državljanina Turske C. A. (37) zbog sumnje da je počinio krivično djelo krivotvorenja putne isprave, nakon što je u BiH pokušao ući sa krivotvorenim pasošem i ličnom kartom Bugarske.\nPregledom stvari nađen je originalni pasoš C. A., koji je na Međunarodni aerodrom Sarajevo stigao letom iz Istanbula. On će biti predat Tužilaštvu Kantona Sarajevo na daljnje postupanje. Krivotvoreni dokumenti su privremeno oduzeti.\nPripadnici Granične policije BiH uhapsili su još tri osobe po potragama koje su za njima raspisali nadležni sudovi.\nDržavljanin Njemačke V. M. (36) uhapšen je zbog nanošenja lake tjelesne povrede te je predat službenicima Policijske stanice Orašje. Za njim je Ministarstvo unutrašnjih poslova Posavskog kantona raspisalo potragu, a kontroliran je pri ulasku u BiH na Međunarodnom graničnom prijelazu Orašje.\nDan ranije u Orašju je uhapšen D. M. (54) jer ga potražuje Kantonalno tužilaštvo Tuzlanskog kantona zbog krivičnog djela krivotvorenje isprave.\nNa Međunarodnom aerodromu Sarajevo na letu iz Kelna službenici JGP Aerodrom Sarajevo uhapsili su V. O. (20) jer ga potražuje Općinski sud u Sarajevu zbog krivičnog djela oduzimanje tuđe pokretnine.\nBuško jezero / Spriječen ilegalni izlov: Izuzet čamac sa više od 200 kila ribe i veća količina ribarskih mreža\nBrani bronzu / Larisa Cerić na elitnom Mastersu u kineskom Guangzhouu\nRasprava / Burno u Saboru Hrvatske: "Paljba" po Boži Ljubiću zbog Deklaracije o položaju Hrvata u BiH\nSarajevo / Otklonjen kvar, u toku uspostavljanje dotoka gasa prema korisnicima\nSarajevo / Gorio krov kuće u naselju Vratnik


JCI Novi Sad – Projekti\nApril 10, 2020 Posted By: jciadmin Dešavanja Doniraj obrok Image Comments are off for this post\nFebruar 12, 2020 Posted By: jciadmin Dešavanja Comments are off for this post\nHakaton „Heroji Reciklaže” organizovan je proteklog vikenda u okviru projekta Heroji reciklaže koji se realizuje kroz partnerstvo JCI Novi Sad i Telenor fondacije. Takmičenje je održano u prostorijama kompanije Vivify Ideas u Novom Sadu. Titulu pobednika poneo je tim Zero Heroes, čije je podsticajno korisničko iskustvo i zanimljiv dizajn pobralo...\nJanuar 28, 2020 Posted By: jciadmin Dešavanja Hakaton Comments are off for this post\nJCI Novi Sad u saradnji sa Telenor fondacijom pokrenuo je projekat „Heroji reciklaže“ sa ciljem da poveže ulične sakupljače sekundarnih sirovina (pet ambalaže, kartona, stakla i ostalog) i ostale građane Novog Sada kako bi se povećao procenat količine otpada koji završava u procesu reciklaže. Ideja projekta „Heroji reciklaže“ je podsticanje...\nOktobar 28, 2019 Posted By: jciadmin Dešavanja ekologija No comments yet\nEfikasno ekološko rešenje koje će povećati količinu recikliranog otpada JCI Novi Sad u saradnji sa Telenor fondacijom pokrenuo je projekat „Heroji reciklaže“ sa ciljem da poveže ulične sakupljače sekundarnih sirovina (pet ambalaže, kartona, stakla i ostalog) i ostale građane Novog Sada kako bi se povećao procenat količine otpada koji završava...\nOktobar 2, 2019 Posted By: jciadmin Dešavanja No comments yet\nU utorak, 01. oktobra, održali smo Open day u Poslovnom inkubatoru. Pored članova novosadske komore, zainteresovani su mogli da upoznaju i našeg ovogodišnjem nacionalnog predsednika Dražena Stankovića. Hvala Draženu na izdvojenom i vremenu i inspirativnom govoru o JCIu i svom bogatom JCI iskustvu. Nakon kratke prezentacije, zainteresovani su imali priliku...\nAvgust 1, 2019 Posted By: jciadmin Dešavanja No comments yet\nU nedelju, 21. jula, održali smo radionicu izrade origami zmajeva u Futoškom parku. Pored origami zmajeva, deca su mogla i da puštaju zmajeve i tako se dodatno zabave. Futoški park je jedan od lepših parkova u Novom Sadu i nalazi se u istoimenoj ulici pored Instituta za zdravstvenu zaštitu dece Vojvodine....\nHumanitarni turnir u basketu 2019 3×3 – Igrajmo za Dečije selo\nU subotu 01. juna, u sali OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“, održali smo humanitarni turnir u basketu 3×3 „Igrajmo za Dečije selo“ čiji prihod je usmeren ka dodatnoj edukaciji dece iz SOS Dečijeg sela „Dr Milorad Pavlović“ Sremska Kamenica. Na terenu svoje košarkaško umeće predstavilo je 12 ekipa iz kompanija: Tehnounion...\nRadionica o emocionalnoj pismenosti održana je 12. marta u prostorijama Preventa. Trener emocionalne pismenosti, Dorotea Angelovski, upoznala je prisutne sa pojmom emocionalne pismenosti, i pokazala na koji način nam ona koristi u poslovnim i privatnim odnosima sa ljudima koji nas okružuju. Osim teorije, učesnici su i kroz vežbu imali priliku...\nOdržana tribina Step Up for Europe – Active Youth\nStep Up for Europe je kampanja koja poziva mlade aktivne građane širom Evrope da učestvuju u procesima donošenja političkih odluka na lokalnom, nacionalnom i evropskom nivou. U susret evropskim izborima krajem maja, JCI Europe krenula je na Road Show od Turske od Islanda sa ciljem prikupljanja glasova mladih građana –...


''Gradska uprava maksimalno posvećena biznis zajednici'' | Analitika - Informativni Portal\n''Gradska uprava maksimalno posvećena biznis zajednici''\nUprava Glavnog grada, u saradnji sa nadležnim državnim institucijama, kontunuirano posvećeno radi na unapređenju poslovnog ambijenta jer je Podgorica prepoznata kao privlačna investiciona destinacija. To je saopšteno na sastanku predstavnika Glavnog grada i Evropske komisije koji borave u Crnoj Gori u kontekstu dijaloga o ekonomskom upravljanju.\nObjavljeno: 13. 11. 2019 - 15:31 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPojedine teme o kojima se razgovaralo tokom sastanka odnosile su se na ključne izazove u regulatornom/poslovnom okruženju i otklanjanju biznis barijera.\nPredstavnika Evropske komisije Kristofa Žureka interesovalo je kakav je odnos Glavnog grada i biznis zajednice. Predstavnici Glavnog gradasu saopštili da je prisutna stalna posvećenost na unapređenju poslovnog okruženja i otklanjanju biznis barijera, naglašavajući da će na taj način u velikoj mjeri biti olakšano njihovo poslovanje.\nPredstavnica Sekretarijata za finansije Snežana Popović kazala je tokom sastanka da je ovogodišnji budžet Glavnog grada preko 75 miliona eura i da se najveći njegov dio odnosi na kapitalni budžet. Kako je dodala projektovani plan prihoda je već ostvaren i biće premašen.\nEvropske zvaničnike zanimale su i administrativne procedure i rokovi, transparentnost rada lokalne vlasti kao i sektor oporezivanja i prihoda.\nDirektor Uprave lokalnih javnih prihoda Milan Šupić rekao je tom prilikom da su naplate lokalnih prihoda na zadovoljavajućem nivou. Posebno je istakao trend rasta naplate iz godine u godinu.\nPredstavnicima delegacije Evropske Komisije saopšteno je da će uoči obilježavanja 19. decembra – Dana oslobođenja Podgorice, biti organizovan Prvi Podgorica Investicioni Forum, a glavni razlog je veliko interesovanje potencijalnih investitora da svoj kapital ulože u Podgoricu i pokrenu različite vrse biznisa.


Srpska lista demantuje: Nismo uz Haradinaja - Sputnjik Srbija\n21:46 10 Jul 2020\n18:53 07.08.2017 Preuzmite kraći link\nIz Srpske liste navode da nisu podržali takozvanu "ratnu koaliciju" i ističu da još nisu odlučili da li će učestvovati u radu kosovske skupštine.\nKako kažu, neće podržati Ramuša Haradinaja i koaliciju PAN, koju čine Demokratska partija Kosova (lidera Hašima Tačija), Haradinajeva Alijansa za budućnost Kosova, Inicijativa za Kosovo (lidera Fatmira Ljimaja) i još devet manjih partija.\n„Srpska lista želi da bude konstruktivan politički subjekt. Isto tako, ponavljam da mi ne želimo da budemo prepreka formiranju institucija u Prištini. Ipak da li ćemo uzeti učešće u nastavku konstitutivne sednice zavisi isključivo da li će se stvoriti uslovi za formiranje predsedništva Skupštine“, izjavio je portparol Srpske liste Igor Simić za B 92.\nOpšti haos u kosovskom parlamentu\n„Radio Slobodna Evropa“ je ranije preneo da je Simić izjavio da će poslanici Srpske liste podržati kandidata koalicije okupljene oko Demokratske partije Kosova, kao i da će u četvrtak prisustvovati konstitutivnoj sednici kosovskog parlamenta.\nHaradinaj, lider Alijanse za budućnost Kosova, proglasio je sredinom juna pobedu takozvane „ratne koalicije“.\nPredsedavajući kosovskog parlamenta Adem Mikulovci, koji predsedava kao najstariji poslanik, pozvao je sve poslanike skupštine na konstitutivnu sednicu u četvrtak, 10. avgusta u 10 sati.\nNa dnevnom redu sednice, kako prenose kosovski mediji, nalazi se samo jedna tačka — izbor predsednika parlamenta.\nPoziv za novu sednicu usledio je nakon što je za sredu zakazan konsultativni sastanak s političkim strankama.\nPokret „Samoopredeljenje“ već je saopštio da neće učestvovati u konsultacijama.


HomeDRUŠTVODruštvo za zaštitu ptica: Na jugu pronađeni dokazi za 34 slučaja krivolova\nU saopštenju DZPPS navodi se da je policija u tri navrata postupala nakon prijava.\n„Znali smo da je ovaj vid ugrožavanja ptica zastupljen na jugu Srbije, ali smo zaista šokirani onim što smo zatekli na terenu. Atari naselja oko Leskovca, Bojnika, Lebana i Vlasotinca prepuni su lokacija na kojima se ptice krivolove uglavnom hvatanjem na lepljive mamke“, kazao je izvršni direktor DZPPS Milan Ružić.\n„Crne slutnje su se obistinile. Ovo što smo otkrili deluje kao mreža organizovanog kriminala sa kojom institucije ne znaju kako da se izbore“, dodao je on.\nMnogi odgajivači jedinke divljih zeba ukrštaju sa kanarincima i drugim srodnima vrstama, time praktikujući takođe zakonom zabranjeno „bastardiranje“.


Na taj način je samo potvrdila da je suvo zlato srpske atletike i da je mnogi s pravom gledaju kao dostojnu nasledicu Tatjane Jelače Mirković, državne rekorderke u ovoj disciplini.\nNo, nije se tu zaustavila sjajna Adriana, već se oprobala i u takmičenju za mlađe juniorke bacivši koplje od 500 grama na 56.69 metara. Pritom, nije joj to najbolji rezultat, jer je u aprilu bacila koplje na 58.88 metara i to je svetski rekord\nKoliko su njeni rezultati u toj uzrasnoj kategoriji zapravo zadivljujući, svedoči to što je Tatjana Jelača Mirković bez premca u seniorskoj konkurenciji i njen najbolji hitac iznosi 64.21 metar.\nAdriana je bacila veoma približan hitac u pionirskoj konkurenciji, ali, da ne bi došlo do zabune, mora se napomenuti da je bacala koplje koje je 200 grama lakše.\nAli, jasno je da Srbija ima novi atletski dijamant, koji će, ako nastavi da se razvija u ovom smeru, donositi mnogo radosti našoj zemlji. Više nema dileme, ne moramo da brinemo za budućnost u atletici.


Prva pobeda Radnika na domaćem terenu - InfoVranjske\nPrva pobeda Radnika na domaćem terenu\nSurdulički superligaš Radnik Radnik savladao je na domaćem terenu ekipu Startak „Ždrepčeva krv“ sa 2:1 u trećem kolu Super lige Srbije.\nGolove za domaću ekipu postigli su Mišan u 26. i Adamović u 32, a strelac za goste iz Subotice bio je Mudrinski u 71. minutu.\nNakon tri odigrana kola Radnik zauzima osmu poziciju na tabeli Super lige sa pet osvojenih bodova.\nU vanrednom terminu, u sredu 10. avgusta kada se igra redovno četvrto kolo superligaškog karavana, Surduličani putuju u Beograd gde će ih dočekati ekipa Rada.\nNaredne subote, 13. avgusta, u petom kolu Super lige, Radnik će u Surdulici biti domaćin ekipi Borca iz Čačka.\nFOTO: Vranjske (duel Mladenovića i Anđića sa susreta Radnik-Spartak)


Potom je za predsednika Skupštine opštine tajnim glasanjem, sa 18 glasova za, izabran Dobrivoj Raškov iz Demokratske stranke. Predlog za izbor novog predsednika Skupštine opštine podnelo je 13 odbornika, a predstavnik predlagača bio je Milivoj Vrebalov.\nNovobečejski poslanici doneli su i Prostorni plan opštine. Ovaj planski dokument, koji treba da predstavlja „put“ ka razvoju opštine, izradio je JP „Zavod za urbanizam Vojvodine“. U Prostornom planu opisano je postojeće stanje u opštini (položaj, stanje poseda, premera i komasacije, infrastruktura, prirodna i kulturna dobra, stanje životne sredine, zagađivači itd.), mogućnosti i ograničenje razvoja, a deo dokumenta bavi se ciljevima prostornog razvoja, korišćenjem i zaštitom prirodnih resursa, opisuje demografski razvoj, prostorni razvoj mreže naselja, javnih službi, ruralnih područja, privrednih aktivnosti, infrastrukturnih sistema itd. Predviđene su i mere i pravila za primenu Prostornog plana i lista prioritetnih aktivnosti.\nLokalni poslanici doneli su i odluku o matičnim područjima na teritoriji opštine, a potom su diplomiranu socijalnu radnicu Slavicu Arsenov iz Novog Sada imenovali za direktorku Centra za socijalni rad.\nDoneto je rešenje i o imenovanju članova Upravnog i Nadzornog odbora nedavno osnovanog Fonda za očuvanje kulturno-istorijske baštine opštine. Članovi Upravnog odbora su Dragan Rauški, Jelena Trifunjagić, Svetlana Glavaški, Karolj Andre i Janoš Koso, a Nadzorni odbor čine Đurđina Pajić, Mirjana Konc i Jasmina Belić.\nOvog vikenda referendum o samodoprinosu\nNa sednici lokalnog parlamenta odbornici su promenili odluku o izjašnjavanju građana o uvođenju samodoprinosa putem referenduma na području Mesne zajednice Novi Bečej. Naime, prvobitno je bilo predviđeno da će se referendum organizovati u novembru mesecu. Po novoj odluci referendum o uvođenju samodoprinosa će se održati ovog vikenda, 12. i 13. decembra, od 7 do 20 časova.\nRazrešeni su zatim članovi Upravnog odbora Doma kulture Maja Josimović i Slavko Fodok, a na njihova mesta imenovana su Maria Čejtei i Uroš Stanišić.\nNa kraju sednice odbornici SRS-a i grupe građana postavili su pitanja o tome da li je Boško Tašin u sukobu interesa (on je energetski menadžer opštine, a firma čiji je predstavnik učestvuje u poslovima rekonstrukcije javne rasvete), i o eventualnom otvaranju narodne kuhinje u Novom Bečeju.\nPredsednik opštine Milivoj Vrebalov rekao je da lokalna samouprava ne planira da otvori narodnu kuhinju, ali će pomoći socijalno ugroženim građanima podelom paketa namirnica.\nViše iz ove kategorije « Obeležen Međunarodni dan volontera: Poslednji minuti za spas planete\tStipendiranje studenata: Danas potpisivanje ugovora o stipendijama »


Hronika Autor:Ivan Milićević15. maj. 202122:01 > 22:01\nKimi Miloš Radosavljević Foto:starsport\nNakon pada vođe navijača grupe "Principi" Veljka Belivuka, zvanog Velja Nevolja, u javnosti se povelo pitanje o tome ko bi sada mogao da nasledi južnu tribinu, a prema nezvaničnim saznanjima Nova.rs, spekuliše se da će to biti Miloš Radisavljević Kimi i ljudi okupljeni oko stare frakcije "Alkatraza". Naime, reč je o frakciji koja je svojevremeno bila strah i trepet na južnoj tribini, a čiji je jedan od vođa bio upravo Kimi, ali i Ljubomir Marković Kića, koji se proteklih dana pominje u javnosti.\nGrupa navijača koja se okupila pod imenom „Kićina braća“ napravila je nedavno performans na Košutnjaku sa bakljama i skandiranjem, koji je ubrzo rasturila policija, a nakon toga se u navijačkom svetu povelo pitanje da li je pomenuta, po svemu sudeći, „nova“ frakcija pretendent na južnu tribinu.\nKako je ubijen vođa navijača: Kića izrešetan sa osam hitaca\nVučić: Znamo ko je ubio Kiću, vođu navijača Partizana\nKimi i „Kićina braća“ preuzimaju tribinu od Belivuka\n13. maj. 2021 11\nPrema nezvaničnim saznanjima, iza pomenute grupacije nalazi se Miloš Radisavljević Kimi, a on je javnosti poznat kao vođa nekadašnjeg „Alkatraza“, koji je svoj krah krenuo da doživljava 2009. godine kada je u Beogradu ubijen navijač Tuluza Bris Taton.\nZa ubistvo Tatona, između ostalog, okrivljeni su upravo pripadnici „Alkatraza“, među kojima su bili Ljubomir Marković Kića, koga je nedavno pomenuo predsednik Srbije Aleksandar Vučić, rekavši da će javnost biti iznenađena kada se sazna kako je „ubijen gospodin Kića“, ali i Đorđe Prelić.\nStrah i trepet na tribini\nInače, grupa stari „Alkatraz“ svojevremeno je bila strah i trepet u navijačkom svetu. Najistaknutije vođe “Alkatraza” bili su upravo Kimi, Kića, ali i Aleksandar Vavić, Nikola Dedović, Đorđe Prelić, Damjan Šobić. Najviše su domirali Starim gradom, odnosno Dorćolom, koji je bio njihova teritoriji.\nPrvi čovek ove grupe bio je Kimi, čije se ime u više navrata proteklih godina nalazilo u žiži javnosti zbog brojnih incidenata, a koji je nakon kraha „Alkatraza“ predvodio „Partizanovce“. Svojevremeno je bio „bog i batina“ na tribini, a ostaće upamćen i po incidentu koji se dogodio 2013. godine posle utakmice između Partizana i Ludogoreca.\nRadisavljević se neposredno pre toga vratio na tribinu, i to nakon višemesečne pauze. On je u zatvoru odslužio kaznu od 16 meseci, jer je osuđen zbog ugrožavanja sigurnosti i pretnji tadašnjoj novinarki B92 Brankici Stanković, urednici Insajdera, koja je u svojoj emisiji obaveštavala javnost o kriminalnim aktivnostima navijačkih grupa, uključujući i grupu Alkatraz, čiji je vođa bio upravo Radisavljević.\nPočeo rat „grobara“ za južnu tribinu posle hapšenja Belivuka\nU Belivukovoj mašini za meso nađeni DNK Radojevića i Ljepoje\nMajka žrtve Velje Nevolje ima poruku za roditelje nestalih\nKimi poslednjih godina nije bio aktivan među navijačima, a njegov najbliži saradnik je Rade Petrović, pre nekoliko meseci našao se u centru pažnje javnosti i to kada je na društvenim mrežama osvanuo snimak na kome ga „ponižava“ upravo Veljko Belivuk. Petrović je na snimku morao da kaže da su „Principi“ jedina ispravna stvar i da su Kimi i on prodali Partizan.\nInače, sem Kimija, još jedan vođa „Alkatraza“, Aleksandar Vavić, u više navrata je dolazio u sukob sa zakonom. Vavić je bio ranjen 2011. godine kod Pete beogradske gimnazije, a višestruko je osuđivan za različita dela, dok je 2013. jer je nožem ranio Stefana Gajića.\nNjegov kafić „Holivud“ na Karaburmi demoliran je 2013. godine, a spekulisalo se da iza incidenta stoje pripadnici navijačke grupe „Principi“.\nPodsetimo, grupa stari „Alkatraz“ u žiži javnosti našla se nakon formiranja frakcije „Za Kićinu braću“. Grupa nosi ime po ubijenom vođi „Alkatraza“ Ljubomiru Markoviću Kići, koji je ubijen 2. novembra 2019. godine nasred ulice i pred brojnim svedocima u Ulici Grčića Milenka u Beogradu.\nLjubomir Marković Kića Foto: Privatna arhiva\nUbice Markovića do dan danas nisu uhapšene, a kobne večeri navijač je bio na treningu sa prijateljima. Ubistvo se desilo nedaleko od balona za fudbal u ulici Grčića Milenka, kada je maskirani napadač prišao Markoviću s leđa i pucao u njega osam puta.\nTo je bacilo dodatnu sumnju na to da se iza grupe „Za Kićinu braću“ nalaze Kimi i ljudi okupljeni oko frakcije starog „Alkatraza“.\nBris tatonLjubomir Marković KIćamiloš radisavljević kimiNavijaci\nOčevidac sa pijace: Žena na koju je pao plafon upozoravala na urušavanje


“Dakle, dozvoljena je raspodela dividende jedino na način da se ona transformiše u akcijski kapital. Time će se povećati nivo kapitalizovanosti crnogorskog bankarskog sistema i obezbediti da bude potpuno spreman za potencijalne izazove”, saopšteno je iz CBCG.\nDrugom merom se dozvoljava bankama da, kroz odobravanje kredita ili na drugi način, povećaju izloženost prema jednom licu, odnosno grupi povezanih lica preko propisanih limita izloženosti (25 odsto sopstvenih sredstava banke), uz prethodno odobrenje Centralne banke.\n“Banka je u obavezi da, uz zahtev za izdavanje ovog odobrenja, dostavi Centralnoj banci informaciju o razlozima za povećanje izloženosti, sa iznosom prekoračenja i rokom u kojem će banka svesti tu izloženost u prethodno propisane okvire. Na ovaj način se olakšava pribavljanje dodatnih finansijskih sredstava delu korisnika kredita koji su pogođeni aktuelnom krizom i daje se podsticaj nastavku njihovog poslovanja”, ističu u CBCG.\nNaglašavaju da je reč o merama privremenog karaktera, čija će dužina trajanja zavisiti od daljeg razvoja situacije i finansijskog stanja banaka, koje se pojačano i na dnevnom nivou prati.\n“Ukoliko kriza potraje i ukaže se potreba “upumpavanja“ nove likvidnosti, CBCG raspolaže sredstvima koja mogu biti iskorišćena za tu namenu”, navodi se u saopštenju CBCG.


Podrška izmjeni izbornog zakonodavstva u BiH\n11/02/2020 | 13:35 ⇒ 20:09 | Autor: SRNA\nPredsjednik SDS-a Mirko Šarović izjavio je danas da ova stranka podržava izmjenu izbornog zakonodavstva i dodao da bi prije lokalnih izbora trebalo imenovati i nove članove Centralne izborne komisije BiH.\n- Ono što može da se uradi po ovom pitanju je u naredna dva do tri mjeseca, a sve iza toga je kasno. Potrebne su male, neophodne izmjene za veliki uspjeh, a velike izmjene kao što su zadiranje u Ustav BiH jesu gubljenje vremena - rekao je Šarović na konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu.\n- Riječ je o izmjenama za koje su i neke druge partije dale pozitivno mišljenje, a to je pripadanje mandata stranci, a ne pojedincu, odredbe koje se odnose na elektronski nadzor i skeniranje glasača i potpuna reforma glasanja u odsustvu, odnosno putem pošte - istakao je predsjednik SDS-a, te dodao da su sve ove odredbe, u dosadašnjem zakonu, bile odlična platforma za izbornu korupciju u BiH.\nOn je naveo da bi se neka nova faza izmjene izbornog zakonodavstva mogla raditi nakon lokalnih izbora, te dodao da bi prije lokalnih izbora trebalo imenovati nove članove Centralne izborne komisije BiH jer, kako je rekao, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH može to da uradi.\n- O tome će Predsjedništvo SDS-a da donese odluku u narednih nekoliko dana, o čemu će javnost biti obaviještena - istakao je predsjednik ove stranke, te dodao da partneri SDS-a mogu da budu samo one partije koje u osnovi dijele i politiku SDS-a.\nGovoreći o dokumentu Program reformi BiH, Šarović je rekao da će SDS krenuti vrlo brzo u sakupljanje potpisa kako bi bila sazvana posebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske na kojoj bi se raspravljalo o ovom aktu.\nŠarović je rekao da će poslanici SDS-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na svakoj sjednici tražiti da se raspravlja o ovom dokumentu.\nKomentarišući presudu Ustavnog suda vezanu za poljoprivredno zemljište, Šarović je istakao da ono što je na teritoriji Republike Srpske treba da pripada Srpskoj, te da o tome treba raspravljati na sjednici Narodne skupštine Republike Srpske.


Pećinski crteži su nastali pod uticajem droge - National Geographic Srbija\nPećinski crteži su nastali pod uticajem droge\nIstraživači veruju da su pećinski ljudi koristili halucinogene biljke tokom svojih rituala, a slike koje su „videli“ pod dejstvom opijata pretočene su pećinsku umetnost...\nPećinski crteži praistorijskog čoveka mogli bi biti reprezentacija halucinacija, jer su prema novim istraživanjima, nastajali dok su drevni umetnici bili na drogama.\nIstraživači u Tokiju uporedili su praistorijske crteže sa onima koji nastaju u modernim testovima pacijenata pod dejstvom narkotika i ustanovili su veliku sličnost. Biljke koje su pećinski ljudi verovatno jeli tokom spiritualnih obreda, možda su sadržale halucinogene supstance, koje su uzrokovale izmene u stanju svesti i percepciji.\nIstraživači iz Tokija tvrde da su pećinski crteži, kakvi se viđaju na lokalitetima širom sveta, nastali upravo zbog toga što su umetnici bili pod uticajem droge.\nAutori studije Tom Fres, Aleksandar Vudvord i Takaši Ikegami, takođe tvrde da su drevni slikari aktivno iskorišćavali efekat ovih droga kako bi dali viši smisao svojim vizijama i svetu oko sebe.\nU studiji objavljenoj u časopisu Adaptive Behavior objašnjeno je da je ljudski mozak u stanju izmenjene svesti sklon da vidi određene geometrijske oblike. Pećinske slike sa svih kontinenata, stare i do 40.000 godina, pokazuju slične šablone bez obzira gde su nastale. Naučnicima je posebno bilo zanimljivo to što te šare veoma liče na one koje ljudi danas crtaju u testovima koje rade u izmenjenom stanju svesti. Na osnovu toga su zaključili da je pećinska umetnost bila inspirisana ritualima i hemijskim promenama u mozgu.\n„Zastupljenost određenih geometrijskih šablona u simboličkoj materijalnoj kulturi mnogih praistorijskih zajednica, počevši od onih najranijih, preko nekih indijanskih kultura, pa sve do danas, može se objasniti karakterističnih sadržajem biološki uzrokovanog halucinogenog iskustva“, stoji u radu.\nSlike sopstvenog mozga\nTokom studije Fres i njegove kolege analizirali su prethodna istraživanja koja su se bavila upotrebom droge kod indijanskih kultura. Ta otkrića sugerišu da za vreme halucinacija mozak vidi „neurološke šablone“, koji izgledaju kao struktura ljudskog mozga – fenomen poznat kao Tjuringova nestabilnost.\n„Kada se ovi vizuelni paterni uočavaju tokom stanja izmenjene svesti, direktno bivaju doživljeni kao ispunjeni višim smislom“, objašnjava se u studiji. „Drugim rečima, šabloni su percipirani kao izuzetno smisleni, pa zato bivaju predstavljeni kao značajni motivi i važan deo rituala.“\nIpak, istraživači ne znaju zašto su određeni motivi shvaćeni kao važniji od drugih, te su se ponavljali na crtežima sa svih krajeva sveta.\n„Imalo bi smisla detaljnije istražiti da li su biološki mehanizmi koji stoje u pozadini ovih vizuelnih fenomena, podložni analizi u kontekstu Tjuringove nestabilnosti. Očito, neurofenomenologija nije dovoljno napredovala da bi objasnila sadržaj tih iskustava, ali ipak uspeva da objasni zašto ona nose toliko intenzivan osećaj važnosti.“\nIzvor: The Inquisitr\nPsihologija Drevne civilizacije Arheologija


Otvoren je poziv za učešće u programu „OneBeat Balkans 2020“ • RTK\nOvaj program je namenjen mladim muzičarima i muzičarkama, od 19 do 35 godina, koji su državljani Kosova, Crne Gore, Hrvatske, Severne Makedonije, Srbije, Albanije i Amerike. Od 31. marta do 23. aprila 2020. godine oni će zajedno svirati, stvarati novu muziku i putovati Balkanom kako bi promovisali saradnju, zajedništvo i jednakost.\nProgram traje 24 dana, od 31. marta do 23. aprila 2020, i obuhvata dve nedelje muzičke rezidencije u Malom Iđošu, nakon čega će uslediti otvaranje desetodnevne turneje koncertom u Novom Sadu, nastavljajući se po ostalim gradovima Balkana, koji će naknadno biti objavljeni. Koncert u Novom Sadu je podržan od strane Grada Novog Sada.\nOneBeat Balkans pruža priliku muzičarima i muzičarkama da sarađuju na novim projektima i da istražuju nove muzičke tradicije. Fokus nije na isticanju pojedinačnih talenata već je ideja da učesnici programa OneBeat Balkans zajedno prevazilaze stilske i kulturne podele u potrazi za novim muzičkim mogućnostima.\nOneBeat Balkans je društveno angažovan projekat. Fokusirani su na muzičare koji su posvećeni svojim zajednicama i koji traže nove načine da se uključe i angažuju u domenu razvoja omladine, u muzičkoj edukaciji i terapiji muzikom, u rešavanju konflikata i globalnom dijalogu kroz muziku, kao i u druge načine uz pomoć kojih se postiže veća demokratičnost društva i društvena jednakost.\nProgram OneBeat Balkans je inicijativa Državne kancelarije za obrazovanje i kulturu američkog Stejt departmenta, koji sprovodi organizacija Balkan Art Zone, uz dodatnu podršku organizacije Found Sound Nation ,ambasada Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji i na Kosovu i Grada Novog Sada.


G-8 i zemlje u razvoju diskutuju o trgovini i klimatskim promenama\nTokom drugog dana samita u Italiji, lideri vodećih industrijalizovanih zemalja i pet vodećih zemalja u razvoju usredsredili su se na trgovinu i klimatske promene.\nLideri iz takozvane Grupe 8, koji zajedno sa kolegama iz Brazila, Kine, Indije, Meksika i Južnoafričke republike održavaju sastanak u gradu Akvili, u centralnoj Italiji, složili su se oko potrebe da se, do naredne godine, završe trenutno ukočeni svetski trgovinski pregovori u Dohi.\nLideri iz Grupe 8 takođe su vršili pritisak na svoje kolege iz zemalja u razvoju da podrže jučerašnji sporazum da se do 2050. sprovede drastično smanjenje emisije štetnih gasova, odgovornih za globalno zagrevanje. Medjutim, zemlje u razvoju, predvođene Kinom i Indijom, odbile su da se obavežu na specifične ciljeve.\nAmerički predsednik Barak Obama sastao se sa brazilskim predsednikom, Luisom Inasiom Lulom de Silvom, radi razgovora o klimatskim promenama, energetskim pitanjima, političkoj krizi u Hondurasu i o Iraku. Predstavnik Bele kuće Robert Gibs navodi kako je predsednik Obama izrazio nadu da će Brazil iskoristiti svoje bliske trgovinske veze sa Iranom da prenese snažnu poruku o stavu Grupe 8 prema politici te islamske zemlje.\nU jučerašnjem saopštenju Grupe 8 navodi se da lideri gube strpljenje zbog odbijanja Teherana da odustane od, kako se podozreva, programa za proizvodnju nuklearnog oružja. U istom saopštenju se takodje osudjuje postizborno nasilje u Iranu i hapšenje novinara.


PROBLEM JE U NAMA: Kolarov otvorio dušu pred mečeve sa Luksemburgom i Ukrajinom\nKapiten Orlova iskren.\nFudbalska reprezentacija Srbije okupila se u Staroj Pazovi kako bi se pripremila za poslednje mečeve kvalifikacija za Evropsko prvenstvo, protiv Luksemburga u četvrtak i Ukrajine u nedelju. Orlovi obe te utakmice igraju na stadionu "Rajko Mitić", a uoči tih duela kapiten reprezentacije Aleksandar Kolarov se obratio novinarima. Levi bek Rome nije hteo da se krije i otkrio je šta je glavni problem ekipe koja često preskače velika takmičenja, a nesumnjivo poseduje kvalitet da na njima igra.\nIzabranici Ljubiše Tumbakovića uoči poslednja dva kola ne drže sve u svojim rukama kada je u pitanju plasman na...\nSportske.net: Ronaldov saigrač iz reprezentacije o Ronaldu, hoće li igrati?\nSrbija protiv Luksemburga i Ukrajine, Kanada protiv SAD...Fudbalske reprezentacije u narednim danima imaće obaveze u različitim takmičenjima. Nacionalni tim Srbije igraće sa Luksemburgom i Ukrajinom u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, dok Kanađane očekuje Liga nacija KONKAKAF-a sa Sjedinjenim...


Direktor Nacionalnog instituta za alegrije i infektivne bolesti Entoni Fauči (Foto: Rojters)\nDirektor Nacionalnog instituta za alergije i infektivne bolesti Entoni Fauči izjavio je da bi privreda u nekim delovima Sjedinjenih Država mogla da se pokrene najranije sledećeg meseca. On dodaje da ne postoji prekidač kojim se može sve vratiti na staro i da će se mere za sprečavanje širenja koronavirusa ukidati postepeno. Takođe, on je u emisiji "State of the Union" na CNN rekao da će ukidanje mera zavisiti od toga toga koliko je koja regija pogođena zarazom.\nMere socijalnog distanciranja koje je preporučio predsednik Amerike Donald Tramp na snazi su do 30. aprila. Tramp želi da se privreda pokrene, pošto stoji zbog preporuke Amerikancima da ostanu kod kuće, da spreče širenje koronavirusa.\nFauči je takođe naveo da ne može da garantuje da će biti bezbedno da ljudi lično izađu na glasanje na predsedničkim izborima u novembru i da nije siguran da će se glasanje odvijati standardno, kao do sad.\nDodao je da ne želi da bude pesimističan, ali da se boji novog talasa zaraze krajem jeseni i početkom zime.\nSZO: Ne ukidati prebrzo mere za usporavanje epidemije koronavirusa


Savez udruženja penzionera u FBiH: Povećati penzije za najugroženije penzionere - Akta.ba\n10.05.2018. 14:16 / Izvor: Fena\n"Dogovorili smo da pod hitno tražimo da svi penzioneri FBiH budu oslobođeni plaćanja markica, ljekarskih pregleda i dobijanja recepata te da te troškove pokriju kantoni i FBiH", kazao je Omerefendić.\n"Najbitnija stvar koju smo konstatovali o dosadašnjem radu je donošenje novog Zakona o PIO te su prije izvjesnog vremena povećane penzije za 10 i pet posto za više od 102.000 penzionera. Povećane su penzije i 3,5 posto za april i razlika za mart 3,5 posto", kazao je Omerefendić.\n"Dodijelili smo 237 stanova za najugroženije penzionere, zajedno sa općinom Zenica i Vogošća izgradili 25 kuća, dodijeli pomoć i adaptirali 588 kuća i stanova", istaknuo je Omerefendić dodavši da su to osnovne aktivnosti koje je Savez uradio u prošloj godini.\nAko ne bude usvojen budžet FBiH od 1. februara ni plata niti penzija\nNovalić: Ne kockajte se sudbinom 410.000 penzionera!\nRok za novi zakon o PIO je 15. august\nNakon neusvajanja zakona o PIO, penzioneri neće ostati "nijemi"\nVlada FBiH: Do petog u mjesecu isplata penzija\nSve penzije će biti isplaćene od petog do desetog u mjesecu\nNakon višegodišnjeg propadanja Dom penzionera u Sarajevu ide u prodaju\nBanke umirovljenicima naplaćuju zatezne kamate jer MIO kasni s uplatama\nVlada FBIH i penzioneri potpisali sporazum o zajedničkom djelovanju


Grosi u Teheranu tražio od Irana veći pristup za IAEA\nTanjug 23. novembra 2021. 18:24\nTEHERAN – Generalni direktor Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) Rafael Marijano Grosi sastao se danas sa iranskim zvaničnicima kako bi zatražio veći pristup za regulatorno telo UN uoči ponovnog pokretanja diplomatskih pregovora o oživljavanju nuklearnog sporazuma Teherana sa svetskim silama.\nGrosi je danas doputovao u Teheran u sedište Organizacije za atomsku energiju Irana, civilnu nuklearnu agenciju te zemlje, u svoju treću takvu posetu od februara, prenosi agencija AP.\nUoči ove posete Grosi je na Tviteru u ponedeljak poručio da se nada da će „odgovoriti na otvorena pitanja“ sa iranskim zvaničnicima.\nGrosi se danas u Teheranu sastao sa sa Mohamedom Eslamijem, koji je na čelu Organizacije za atomsku energiju Irana.\nNakon njihovog razgovora, Eslami je održao konferenciju za novinare na kojoj je opisao debatu kao “tehničku”, a ne vođenu „političkim pitanjima i zaverama“ iranskih neprijatelja.\n„Na neka pitanja tek treba da se odgovori, a neki delovi našeg razgovora su se odnosili na pitanja koja su već zatvorena u prošlosti.Oni su obuhvaćena nuklearnim sporazumom i zatvorena su. Danas smo se dogovorili da stavimo tačku na to”, rekao je iranski zvaničnik.\nGrosi je sa svoje strane opisao razgovore kao „intenzivne“ i najavio nastavak pregovora u cilju pronalaženja “zajedničkog rešenja“.\nDirektor IAEA se sastao i sa iranskim ministrom inostranih poslova Hoseinom Amirabdolahijanom, koji je rekao da je Iran odlučan za „konstruktivan angažman“ sa IAEA kako bi „poboljšao međusobno poverenje i saradnju“, navodi se u izveštaju državne novinske agencije IRNA.\nPrema poverljivom sporazumu nazvanom „Dodatni protokol“ sa Iranom, IAEA prikuplja i analizira snimke sa nadzornih kamera postavljenih na iranskim nuklearnim lokacijama, u cilju praćenja programa Teherana kako bi se videlo da li se pridržava nuklearnog sporazuma.\nIranski parlament je u decembru 2020. odobrio zakon kojim se obustavlja deo inspekcija UN nad njegovim nuklearnim postrojenjima ako evropski potpisnici ne budu obezbedili oslobađanje od naftnih i bankarskih sankcija do februara, što se nije dogodilo, pa IAEA nije u mogućnosti da pristupi snimcima sa nadzornih kamera.\nAgencija je takođe tražila praćenje aktivnosti na lokaciji za proizvodnju delova za centrifuge u blizini severnog grada Karaja, a IAEA nema pristup tamo od juna nakon što je Iran saopštio da je u sabotaži Izraela značajno oštećen objekat i kamere IAEA.\nIako Iran tvrdi da je njegov program mirnodopski, regionalni rival Izrael je više puta upozoravao da neće dozvoliti Teheranu da napravi nuklearno oružje.\nNakon jednostranog povlačenja bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa iz iranskog nuklearnog sporazuma, Teheran sada obogaćuje male količine uranijuma do čistoće od 60 odsto, što je, kako ocenjuje AP, najveći nivo ikada.\nNova američka administracija na čelu sa DŽozefom Bajdenom saopštila je da je spremna da se vrati u sporazum, ali je upozorila da vreme ističe.


Fabrika za 400 radnika | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Ekonomija > Fabrika za 400 radnika\nBinod Čaudri, vlasnik kompanije „Čaudri grup“ posetio je 28. decembra rumsku opštinu. Nepalsku delegaciju je u Gradskoj kući primio predsednik rumske opštine Slađan Mančić, a posle radnog sastanaka ovaj nepalski multimilijarder je sa saradnicima i domaćinima obišao gradilište svoje fabrike nudli na „Rumskoj petlji“.\nFabriku podiže „Sinovejšn grupa“ koja je deo Binodove kompanije. Rumska fabrika je prva nepalska investicija u Evropi i upravo odavde se planira dalje osvajanje velikog evropskog tržišta.\nPosle obilaska gradilišta gde se radovi izvode utvrđenom dinamikom, Slađan Mančić je izjavio sa se otvaranje nove fabrike na „Rumskoj petlji“ očekuje krajem februara.\n– Zaista nam je velika čast što je ovaj veliki konglomerat odlučio da njihova prva investicija bude upravo kod nas, što je potvrda spremnosti lokalne samouprave da bude pravi partner investitorima. Kraj radova očekujemo krajem januara, kada će krenuti i prva zapošljavanja. U prvoj fazi ova fabrika će zaposliti 409 radnika, a taj broj bi, prema planovima trebalo da bude 1.200 zaposlenih, što je svakako respektabilan podatak – rekao je Mančić.\nOn je dodao da se na radnom sastanku u Gradskoj kući razgovaralo o daljim ulaganjima kako u rumsku opštinu, tako i Srbiju budući da „Čaudri grupa“ ima raznovrsne delatnosti.\nBinod Čaudri, vlasnik istoimene kompanije je rekao novinarima da je fabrika u Rumi kamen temeljac za buduće poslovanje kompanije u Evropi.\n– Upravo odavde ćemo snabdevati celu Evropu sa našim brendiranim „Wai – Wai“ nudlama. Naše nudle su za sada poznate širom Azije i Afrike, a ambicija nam je da to postane i u Evropi. Kada smo se odlučili za ulazak na evropsko tržište pristupili smo veoma pažljivom odabiru destinacije. Analize su pokazale da nema bolje spone istoka i zapada od Srbije. Srbija i Ruma su pobedile mnoge zemlje koje su na početku ravnopravno konkurisale za našu prvu investiciju – rekao je Čaudri i posebno istakao svoje zadovoljstvo dobrom saradnjom sa lokalnom samoupravom i ali državom Srbijom. Odnose sa predstavnicima rumske opštine on je opisao ne samo kao izuzetno poslovne, nego i prijateljske.\n– Predsednik Mančić se svojski potrudio da uložimo svoj kapital baš ovde u novoj radnoj zoni. Kroz razgovor smo odmah na startu izbegli sve moguće početne probleme, kakvi se mogu pojaviti kod svake velike investicije. Sada kada stojim ispred nove fabrike, čija se izgradnja bliži kraju, vidim da nismo pogrešili. Investiranje u Rumi nam sigurno širom otvara vrata evropskog tržišta – rekao je Čaudri i dodao da je samo pitanje vremena kada će Ruma postati evropski poznata baš po njihovim „Wai – Wai“ nudlama.\nPredstavnik izvođač radova Igor Bjelić je rekao da je na radovima angažovano u proseku 125 radnika, najviše montažera.\n– Radovi se privode kraju, sve je po planu i za mesec dana bi trebalo da se izvrši primopredaja objekta. Celokupan objekat ima 6.400 kvadratnih metara – 6.237 kvadratnih metara zauzima objekat 1 – to je proizvodna hala i administrativni deo, a tu su i kotlarnica i dve portirnice – kaže Igor Bjelić.\nKamen temeljac za ovu fabriku je položen 18. aprila 2016. godine, na kupljenih 9,5 hektara građevinskog zemljišta na „Rumskoj petlji“, a plan je da se, u kasnijim fazama, proizvodni pogoni prošire na 18 hektara i tako zauzmu gotovo ceo blok 4 ove radne zone.\nInvesticija je oko 8,5 miliona evra, a u naredne tri godine dostići će ukupnu vrednost od oko 13 miliona evra.


Godišnjica smrti: Milan Četvrti Obrenović – ostvario nezavisnost Srbije – Televizija srpske dijaspore\nOd TSD Redakcija\t Poslednja izmena 09.02.2021\nBivši srpski kralj, Milan Četvrti Obrenović /1854-1901/, tokom čije je vladavine Srbija stekla međunarodno priznanje kao nezavisna država, umro je 10. februara 1901. godine.\nPostao je knez 1868. godine, poslije ubistva kneza Mihaila Obrenovića i u spoljnoj politici se ispočetka oslanjao na Rusiju.\nPod pritiskom javnog mnjenja je objavio 1876. godine rat Otomanskom carstvu, koji je 1877. godine neuspješno okončan. Iste godine je, pod uticajem Rusije, ponovo zaratio s Turcima, ovog puta uspješno, pa je Srbija 1878. godine iz rata izašla ojačana, dobivši Vranjski, Niški, Pirotski i Toplički okrug, a u julu iste godine joj je na Berlinskom kongresu i formalno priznata nezavisnost.\nZbog ruske podrške Bugarskoj i Sanstefanskog ugovora sklopljenog u martu 1878. godine na štetu Srbije, oslonio se na Austro-Ugarsku, s kojom je 1881. godine zaključio tajnu konvenciju.\nBeč je garantovao njegov ostanak na prestolu i diplomatsku pomoć za širenje Srbije ka jugu, ali je nagodba u narodu shvaćena kao izdaja nacionalnih interesa.\nProglasio je 1882. godine Srbiju kraljevinom, a sebe kraljem, a 1883. godine je u krvi ugušio Timočku bunu. Kad se Bugarska 1885. godine ujedinila sa Istočnom Rumelijom, objavio joj je rat da bi zauzeo dio bugarske teritorije i tako vratio poremećenu ravnotežu na Balkanu.\nPostao je još nepopularniji poslije neuspjeha u tom ratu, koji je uz to neodlučno i nevješto vodio, pa je 1888. godine morao da prihvati liberalni Ustav, kojim je Srbija postala parlamentarna monarhija.\nIzazvao je nezadovoljstvo pokušajem da izigra Ustavne odredbe, 1889. godine je abdicirao u korist maloljetnog sina Aleksandra, a 12 godina kasnije je umro u Beču.\ngodisnjica smrtiMilan Četvrti ObrenovićnezavisnostostvarioSrbije\nVelika Britanija – Engleska: Nećeš u karantin? Ideš u zatvor!\nAO: Nole i Lajović prošli, Serena prejaka za Ninu


Vreme 1233 - In memoriam: Pavlusko Imsirovic\nPavluško Imširović, prevodilac, umro je u 66. godini u Beogradu. Bio je jedan od istaknutijih aktivista opozicione scene u SFRJ koja se sedamdesetih zalagala za političke i ekonomske slobode, nezavisnu štampu, demokratsku javnost i pravo na političko i sindikalno organizovanje. Smatra se jednim od strastvenih i doslednih boraca protiv totalitarizma.\nRođen je 14. oktobra 1948. godine, u muslimansko-srpskoj, partizanskoj i komunističkoj porodici. Srednju saobraćajnu školu završio je u Tuzli.\nSaobraćajni fakultet u Beogradu upisao je 1967. godine – posle druge godine onemogućeno mu je (faktički zabranjeno kao aktivisti studentskog pokreta) da nastavi studiranje, pa je sredinom sedamdesetih vanredno završio Višu saobraćajnu školu u Zagrebu.\nBio je oženjen Jelkom Kljajić, iza njega su ostali kćer Ana i sin Dragan.\nZa života je govorio da "eto, mogu da kažem da se ponosim svojom prošlošću. Ne žalim što sam bio proganjan čovek, i mnogo puta hapšen. Savest mi je čista, svakog mogu da pogledam u oči. Živeo sam i živim u skladu sa svojim idejama o društvenoj pravdi."\nMože se reći da je živeo u skladu sa svojim idejama, ali i da je umro razočaran "dometima demokratizacije". "Očekivao sam od 5. oktobra, da će se pod naletom masa Miloševićev režim urušiti. Da će se pod tim masovnim socijalnim pritiskom artikulisati neka nova politička alternativa. Nije uspelo. Zato što su svetske obaveštajne službe poradile da autentičnu revolucionarnu energiju kanališu u kontrarevolucionarne svrhe i ciljeve."\nPavluško je zbog takvog delovanja bio proganjan od strane predstavnika režima i više puta je hapšen i privođen.\nNa Filozofskom fakultetu učestvuje u kružoku na kome su "prorađivali" ideje Trockog. "Javno i otvoreno zastupam svoje ideje, na šta imam pravo prema svim pravnim i političkim dokumentima tadašnje države. Nisam jedini trockista, usamljen slučaj. Na Filozofskom fakultetu učestvujem u jednom takvom kružoku." Pavluško je zajedno sa grupom istomišljenika, među kojima je bio i Milan Nikolić, napravio "Inicijativnu grupu za Revolucionarnu radničku partiju", i letke ubacivao u poštanske sandučiće. Takvo delovanje će biti povod da 1972. godine bude uhapšen i osuđen kao pripadnik takozvane "trockističke grupe". Osuđen je "samo na dve godina zatvora, zbog nedostatka dokaza". Po rečima Imširovića kod njega nisu našli nikakav kompromitujući materijal, osim nekoliko časopisa, nekoliko primeraka "Proleterske avangarde", časopis za odbranu 4. Internacionale, "kod Milana Nikolića našli su nekakav glupi partijski program koji je on pisao, sa kojim stvarno nisam imao veze.\nUstali smo da saslušamo presudu, Jelka nije dobro čula, pita me: Koliko si dobio? Kažem: Sedam! Ona klone. – Ma, dve godine. Kaže: Kretenu, moraš i ovde da se zajebavaš! Milan i ja osuđeni smo na po dve godine, Jelka je dobila godinu i po. Bio sam presrećan, jer sam bio ubeđen da ću dobiti najmanje pet godina zatvora."\nKasnije je priznao kako je u to vreme bio je jedan od članova pariske sekcije ilegalne jugoslovenske trockističke grupe. Pavluško Imširović je bio član sekretarijata grupe "Radnička borba" – jugoslovenske sekcije 4. internacionale od 1998. godine, član Međunarodnog sekretarijata 4. internacionale. Pre dve godine je u jednoj belešci na blogu ocenio da od sredine 1972. do danas "verovatno jedini u Jugoslaviji deluje kao javno deklarisani trockista".\nImširović je bio jedan od najaktivnijih učesnika studentskog junskog protesta 1968, a te demonstracije, po sopstvenoj proceni, bile su jedan od deset najvažnijih događaja u njegovom životu.\nJedan je od organizatora podrške poljskom pokretu "Solidarnšć", i kao učesnik manifestacija na Trgu Marksa i Engelsa uhapšen i prekršajno osuđen (sa još petoricom saboraca) na dve meseca zatvora.\nBio je i među optuženima u procesu šestorici, odnosno Otvorenom univerzitetu, 1984. Otvoreni univerzitet je bio značajan deo opozicionog pokreta nastalog iz studentske pobune 1968. i jedina organizovana disidentska grupa u SFRJ.\nPredsednik sudskog veća u procesu protiv šestorice bio je Zoran Stojković, (bivši ministar pravde u vladi Vojislava Koštunice).\nOptuženi Pavluško Imširović je sudiji Stojkoviću za mesec dana suđenja nabrojao preko dvesta prekršaja sudske procedure.\nPavluško Imširović je učestvovao i u osnivanju Socijalnodemokratskog saveza Jugoslavije (decembar 1989 – mart 1990), jedine partije koja je imala organizacije u svim republikama SFRJ.\nBio je, takođe, jedan od osnivača i aktivista Helsinškog odbora za ljudska prava (to nije ovaj koji sada deluje u Srbiji) i član UJDIJA do 1990, kada je istupio iz tog "nestranačkog udruženje građana" ne pristajući na njegovu preregistraciju u političku stranku i izlazak na izbore.\nJedan je od pokretača i osnivača (zajedno sa Sinišom i Tamarom Nikolić, Ilijom Moljkovićem, Lazarom Stojanovićem, Dragomirom Olujićem...) prvog "privatnog" lista u SFRJ – "Samouprava" (1988).\nJedan je od osnivača sindikata Nezavisnost – (on i Olujić su napisali prvi Program i Statut – UGS Nezavisnost. Iz Nezavisnosti je izašao sredinom devedesetih, kada je ocenio da Branislav Čanak od sindikata pravi parapolitičku organizaciju, i formirao Radnički politički savez kao formu političkog organizovanja i delovanja levih sindikalista u Srbiji.


Ćurčić: "Na spisku su najspremniji, dobro smo merili" - Sportske.net\nĆurčić: "Na spisku su najspremniji, dobro smo merili"\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Radovan Ćurčić rekao je danas da je za utakmicu sa Portugalom pozvao one igrače za koje misli da su trenutno najspremniji.\n"Nijednu odluku nismo doneli preko noći.", započeo je svoje izlaganje selektor Srbije i obrazloženje spiska koji je donet danas u podne.\n"Oni koji su na spisku su po nama najspremniji. Ispratili smo sve i na spisku su oni koji trenutno prave najbolju ravnotežu u ekipi. Dobro smo merili", rekao je Ćurčić novinarima u Staroj Pazovi.\nOd debitanata su pozvani krilni fudbaler Štutgarta Filip Kostić i napadač Lokomotive Petar Škuletić.\n"Kostić i Škuletić su u prethodnom periodu skrenuli pažnju na sebe i to je ono što nam treba u ovom trenutku", rekao je Ćurčić.\nNa njegovom spisku nisu golmani Marko Dmitrović i Predrag Rajković, koji su prosleđeni mladoj, odnosno reprezentaciji za igrače do 20 godina.\n"Posle puno razgovora sa selektorima mlađih reprezentacija, odlučili smo da Dmitrović bude u mladoj, a Rajković u onoj do 20 godina. Veliku želju selektora smo ispunili i to pokazuje koliko je naša saradnja dobra", rekao je Ćurčić.\nUmesto njih, treći golman biće Milan Lukač iz Partizana, iako je lakše povređen.\n"Odlučili smo se za Lukača, koji ima određenu povredu. On je neko ko je već bio deo grupe i nismo hteli da pravimo previše promena", dodao je selektor Ćurčić.\nSelektor je naveo da je Zdravko Kuzmanović van tima jer je nastupajući za Inter slomio ruku, zbog čega će pauzirati četiri do šest nedelja.\nKada je reč o Nevenu Subotiću i Milanu Biševcu, Ćurčić je rekao da za ta dva slučaja nisu krivi ni on ni Fudbalski savez Srbije.\n"Nema krivice, puno smo pričali na tu temu. Orjentišemo se samo na ove koji su sada tu. Previše je pažnje potrošeno na te stvari, učinili smo sve što je do nas. Ne osećamo da nismo uradili nešto što je do nas", rekao je Ćurčić.\nPosle duže vremena i nekoliko konflikata sa bivšim selektorima u ekipi se našao Adem Ljajić, a Ćurčić je rekao da sa njim ne postoji nijedan problem.\n"Zvali smo ga da vidimo da li ima nešto sporno, nema. Pozitivno je reagovao, nismo se vraćali na nešto što je bilo. On ima veliku želju da igra i na njemu je da tokom ovih sedam dana radi ono što radi u klubu i da se izbori za mesto", rekao je Ćurčić.\nUtakmica izmedju Portugala i Srbije igraće se u Lisabonu u nedelju, 29. marta na stadionu Luž, u četvrtom kolu Grupe I kvalifikacija za Evropsko prvenstvo.


Poziv za učešće u Evropskoj sedmici robotike i Evropskoj noći istraživača - eTrafika\n29/10/2020 3 min za čitanje\nEvropska sedmica robotike se održava od 23. do 29. novembra u sklopu Evropske noći istraživača, koja će se obilježavati tokom novembra i decembra. Organizatori pozivaju istraživače, naučnike, učenike, studente, škole, fakultete i akademsko osoblje, udruženja i nevladine organizacije, kompanije, kao i sve ljubitelje nauke i robotike da se pridruže u obilježavanju Evropske sedmice robotike i Evropske noći istraživača 2020.\nEvropska sedmica robotike se održava desetu godinu zaredom širom Evrope, a ovogodišnja proslava je posebna jer Bosna i Hercegovina po prvi put organizuje centralni događaj od 23. do 25. novembra pod temom “Robotika za čovječanstvo”. Evropska sedmica robotike će se održati online te će omogućiti brojne sadržaje (sajmove, radionice, webinare, predavanja, eksperimente i takmičenja). Vođeni temom “Robotika za čovječanstvo”, cilj događaja je predstaviti pozitivne učinke robotike i tehnologije na svakodnevni život, ekonomiju i zdravlje, a naročito potencijale tehnologije za uspješnije savladavanje trenutnih globalnih izazova.\n“Ukoliko se želite pridružiti i sudjelovati u aktivnostima, pokazati javnosti vaše izume i razmijeniti ideje za unapređenje i promociju robotike i nauke u Bosni i Hercegovini i Evropi, prijavite se na dole navedene kontakte i pridružite se”, ističu organizatori.\nZa Evropsku sedmicu robotike kontaktirajte organizatore na mail events@euic.ba, a za Evropsku noć istraživača na www.nocistrazivaca.ba i info@nocistrazivaca.ba\nEvropska noć istraživačaEvropska sedmica robotikenaukarobotika


Izetbegović u emisiji Christiane Amanpour: Štete se mjere u milijardama eura - Klix.ba\nBiH Izetbegović u emisiji Christiane Amanpour: Štete se mjere u milijardama eura\nIzetbegović u emisiji Christiane Amanpour: Štete se mjere u milijardama eura\n20.5.2014. u 08:32\npoplave Bakir Izetbegović Christiane Amanpour\n"U pitanju je ogromna katastrofa. Ovo je najgore što nam se desilo poslije rata. Hiljade kilometara zemlje pokriveno je vodom, a na nekim mjestima ona je visoka dva do tri metra", kazao je Izetbegović na početku razgovora.\n"Nažalost, to se sigurno dogodilo. U ovim trenucima još uvijek ima vode na minskim područjima i ne možemo sa sigurnošću ništa tvrditi, ali je sigurno da je voda pomjerila mine. Također su pomjerena obilježja upozorenja da je neko područje minirano i tu će biti veliki problem", rekao je Izetbegović.\n"Bez međunarodne pomoći teško ćemo se oporaviti, jer se procijenjene štete od ove katastrofe izražavaju u milijardama eura. Sada su brojna klizišta, a gradovi i sela su doslovce zbrisana s lica zemlje. Odmah će nam trebati nekoliko stotina miliona eura, jer se planiramo pobrinuti za sve ljude koji su ostali bez svojih domova", kazao je Izetbegović.\n"U ovom trenutku svi pomažu jedne druge, pogotovo obični ljudi. Hrvati su u svoje domove primili pojedine Bošnjake koji su ostali bez domova. Slično se dešava i sa Srbima koji su također pobjegli iz domova, a ugostili su ih Bošnjaci. Naši susjedi Hrvati, zatim Slovenci, Makedonci zovu i nude pomoć. Turci su, također, puno pomogli. U ovim trenucima ne razmišljamo o stvarima koje nas dijele", rekao je Izetbegović.\n"Nadam se da će ljudi koji su patili tokom Mladićevog doba imati satisfakciju u budućnosti. Generalno, proces pomirenja je na putu. Ne mogu se porediti odnosi između običnih ljudi sa onima prije 20 godina. Mi ovdje možemo živjeti zajedno i zajedno funkcionisati", zaključio je predsjedavajući Predsjedništva BiH.


INCIDENT NA AERODROMU U DUBAIJU: Sudarila se dva aviona na pisti | Novosti.rs\nFlaj Dubai je saopštio da je njegov Boinig 737-800s, koji je trebalo da leti za Kirgistan, oštećen u "manjem incidentu" i da je bio primoran da se vrati na startnu poziciju.\nKako se navodi u saopštenju, putnici su otputovali šest sati kasnije drugim letom, prenosi AP.\nKompanija ističe da će sarađivati sa vlastima u istrazi incidenta.\n22. 07. 2021. u 00:41\nGalf er je s druge strane saopštio da je avion druge kompanije udario jedan od njegovih aviona u rep.\nGalf er prevozi putnike iz Dubaija do Međunarodnog aerodroma Bahreina u Manami.\nMeđunarodni aerodrom Dubai saopštio je da je zbog sudara jedna od njegovih pista bila zatvorena dva sata, ali da red letenja nije poremećen.


Sada je zvanično – UEFA obelodanila kako izgleda kazna za Zvezdu! – DELIJE.AT / DELIJE SALCBURG / DELIJE AUSTRIJA\nNa zvaničnom sajtu evropske kuće fudbala pojavila se odluka Disciplinske komisije koja se tiče kazne FK Crvena zvezda\nDisciplinska komisija UEFA najavila je nakon duela Crvena zvezda – Suduva da će odluka o pokrenutom postupku protiv šampiona Srbije biti obelodanjena 10. avgusta.\n– Da se naredi FK Crvena zvezda da sledeću utakmicu u sklopu UEFA takmičenja na domaćem terenu odigra iza ‘zatvorenih vrata’;\n– Da stupi na snagu odluka od 1. februara 2018. godine, te da se FK Crvena zvezda naredi da odigra još jednu dodatnu utakmicu na domaćem terenu pred praznim tribinama;\n– Da se FK Crvena zvezda kazni sa 72.000 evra.\nZvezdin dvomeč sa Spartakom u direktnom TV prenosu\nObezbeđeni su direktni prenosi sa stadiona „Rajko Mitić“ ali i sa stadiona „Antona Malatinskeho“ Šampion Srbije u utorak igra prvu od dve utakmice trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona. Protivnik Crvene zvezde biće ekipa Spartaka iz Trnave, a prvi meč će biti odigran na stadionu „Rajko Mitić“. Direktan prenos sa najvećeg srpskog stadiona obezbeđen je […]\nODLUKOM UEFA: Zvezdi u Trnavi sudi Holanđanin na čiji pomen se bude loša sećanja\nKafuov prvi dan na „Marakani“ (VIDEO)


Održana Skupština OKS u Zrenjaninu - Olimpijski komitet Srbije\nOdržana II redovna sednica Skupštine Olimpijskog komiteta Srbije u Zrenjaninu\nDruga redovna sednica Skupštine Olimpijskog komiteta Srbije održana je danas u prostoru Barokne sale u Gradskoj kući u Zrenjaninu. Shodno izmenama u sportskom programu za Olimpijske igre u Parizu 2024. godine, u članstvo OKS primljeni su Plesni savez Srbije i Skejtbord roler federacija Srbije, kao nadležni granski savezi za brejkdens i skejtbording. Usvojeni su izveštaj o radu, finansijski i izveštaj nadzornog odbora za 2021. godinu, kao i finansijski plan i plan rada za 2022. godinu.\nII redovna Skupština OKS, Zrenjanin, 14. april 2022.\nSednici Skupštine OKS prisustvovao je veliki broj gostiju. Posebno treba naglasiti da su sednici prisustvovali proslavljeni osvajači medalja i olimpijci iz Zrenjanina. Dragi gosti OKS bile su legende našeg sporta i osvajači olimpijskih medalja Branislav Simić, Momir Rnić i Vladimir Vanja Grbić. Predsednik OKS, Božidar Maljković u ime Olimpijskog komiteta Srbije u uvodnom delu sednice dodelio je prigodne poklone prisutnim sportskim velikanima iz Zrenjanina.\nPredsednik OKS Božidar Maljković iskoristio je priliku da u svom uvodnom obraćanju pozdravi sve članove Skupštine i da se zahvali gradonačelniku grada Zrenjanina Simu Salapuri na gostoprimstvu i na saradnji, i u pripremi organizacije godišnje Skupštine OKS, ali i u organizaciji mnogobrojnih sportskih aktivnosti u prethodnim godinama.\n„Uvaženi gospodine Salapura, Zrenjanin je mnogo puta do sada pokazao i potvrdio da je grad sporta. Vi i Vaši saradnici pokazujete kako jedan grad može i treba da voli i gaji sport. Upravo zato želeli smo da i u Banatu organizujemo jedno ovakvo okupljanje, ali i da svima vama koji ste danas ovde predstavimo značaj i vrednosti ove sredine za sport u našoj zemlji, zakazali smo današnju sednicu Skupštine u gradskoj kući u Zrenjaninu u divnom ambijentu ove Barokne sale koja je, kao i celo ovo zdanje pod zaštitom Zavoda za zaštitu spomenika kulture“, rekao je u svojoj uvodnoj reči predsednik Maljković.\nPredsednik OKS Božidar Maljković i gradonačelnik grada Zrenjanina, Simo Salapura\nGradonačelnik Zrenjanina, gospodin Simo Salapura u svom pozdravnom govoru istakao je veliko zadovoljstvo što Zrenjanin ima mogućnost da bude domaćin zasedanju Skupštine OKS. ON je posebno je posebno naglasio:\n„Sa zadovoljstvom smo prihvatili organizaciju i domaćinstvo Skupštine Olimpijskog komiteta Srbije, kao još jednog doprinosa popularizaciji sporta i olimpijskih vrednosti. Grad Zrenjanin veran je sledbenik ideje olimpizma i olimpijskog pokreta i čuvar sportske i olimpijske tradicije, o čemu najbolje govore 24 osvojene olimpijske medalje naših sportskih velikana“.\nČlanovi Skupštine usvojili su izveštaj o radu za olimpijsku, 2021. godinu. Imajući u vidu specifičnost prethodnog olimpijskog ciklusa, kao i činjenicu da su se sednice Skupštine u prethodnom periodu održavale uglavnom elektronskim putem, predsednik Božidar Maljković je delegatima predstavio izveštaj koji je obuhvatio sve aktivnosti Olimpijskog komiteta Srbije u kompletnom olimpijskom ciklusu.\n„Polovinom prošlog olimpijskog ciklusa na Skupštini u Viminacijumu, rekao sam da je 2017. godina bila najuspešnija postolimpijska godina od kada pamtimo. Veoma sam ponosan što sam danas u prilici da izgovorim još važniju stvar koja prati to što sam tada rekao, a to je da je prethodni olimpijski ciklus bio najuspešniji olimpijski ciklus od kada je Srbija ponovo samostalna država, a svakako najuspešniji olimpijski ciklus u poslednjih više od 30 godina“, rekao je predsednik Maljković prilikom predstavljanja izveštaja o radu.\nMaljković je posebno podvukao istorijske rezultate naših sportista na poslednje održanim letnjim Olimpijskim igrama u Tokiju prošle godine. Ukupno 9 medalja i 13 plasmana naših sportista u TOP 10 u svojim disciplinama u Tokiju predstavljaju izuzetan rezultat Srbije na najvećem međunarodnom sportskom takmičenju.\nRadno predsedništvo OKS, Skupština OKS Zrenjanin 2022\n„Uvek se vraćamo na to da suštinu rada i delovanja Olimpijskog komiteta Srbije čine sportski programi, a među njima je svakako najvažniji bio Olimpijski program „Tokio 2020“. Finansiranje naših sportista je kontinuirano realizovano kroz ceo olimpijski ciklus, čak i u uslovima Covid 19 pandemije i kompletnog zaustavljanja sporta u jednom dobrom delu 2020. godine. Treba istaći da je za prethodnih 5 godina kroz ovaj program finansirano preko 100 sportista i 9 timova iz 20 grana sportova, kao i da je kroz isti program finansirano 84 od 87 učesnika Olimpijskih igara“, istakao je Maljković koji se osvrnuo i na sjajnu saradnju sa komercijalnim sponzorima i partnerima u prethodnom ciklusu u veoma izazovnim uslovima poslovanja uzrokovanim pandemijom.\nPredsednik Maljković posebno je naglasio uspešnu saradnju Olimpijskog komiteta Srbije sa Vladom Republike Srbije, Ministarstvom omladine i sporta i najvišim državnim institucijama kroz ceo prethodni olimpijski ciklus, a posebno tokom olimpijske godine.\nU okviru plana rada za 2022. godinu, Božidar Maljković istakao je važnost nastavka sprovođenja svih sportskih programa, a posebno Olimpijskog programa Pariz 2024. Pored toga, uvođenjem novih programa kao što je program identifikacije olimpijskih talenata LA 2028, OKS namerava da dodatno pomogne sportski razvoj najtalentovanijih mladih sportista u ranom sportskom uzrastu.\nČlanovi Skupštine OKS, Zrenjanin 2022\n„Naš sistem vrhunskog sporta je zahvaljujući sistemskim rešenjima u najvećoj meri obezbedio kvalitetnu brigu o vrhunskim sportistima. Međutim, posebno u uslovima pandemije korona virusa, jasno se iskazala potreba da se značajno unapredi briga o trenerima i stručnim timovima koji rade sa našim najboljim sportistima. U tom smislu, nastojaćemo da u 2022. godini doprinesemo uvođenju nacionalnih priznanja za trenere“, naglasio je u svom izlaganju Božidar Maljković.\nShodno odlukama koje su donete na Sesiji Međunarodnog olimpijskog komiteta kojima su brejkdens i skejtbording uvršteni na program Olimpijskih igara Pariz 2024, na današnjoj sednici Skupštine doneta je odluka da se u članstvo OKS prime Plesni savez Srbije i Skejtbord Roler federacija Srbije.\nTakođe, u skladu sa odlukama MOK – a da se karate, bejzbol i softbol izuzmu sa programa OI Pariz 2024, danas je Skupština donela odluku da Bejzbol savez Srbije, Softbol savez Srbije i Karate federacija Srbije prestaju da budu članovi Olimpijskog komiteta Srbije.\nPrijem kod gradonačelnika Zrenjanina\nUoči sednice Skupštine Olimpijskog komiteta Srbije, upriličen je sastanak rukovodstva Olimpijskog komiteta Srbije i sa gradonačelnikom grada Zrenjanina, gospodinom Simom Salapurom i njegovim saradnicima. Delegacija OKS koju su činili predsednik Božidar Maljković, potpredsednik Žarko Zečević, potpredsednice Marija Desivojević Cvetković i Milica Đuričić, kao i generalni sekretar Đorđe Višacki, razgovarali su o daljem produbljivanju sportske saradnje sa Zrenjaninom, jednim od gradova sa najvećom sportskom tradicijom u našoj zemlji. Po završetku sednice, delegati i gosti imali su prilike da obiđu sportsku sobu u okviru Narodnog muzeja u Zrenjaninu.\nSportska soba, Zrenjanin, Skupština OKS 2022\n14.04.2022. 14.04.2022. OKS, Olimpijski komitet Srbije\nBožidar Maljković sa zaposlenima u javnoj upravi\nBožidar Maljković, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije i proslavljeni evropski košarkaški trener , gostovao…\nPožarevac je bio domaćin prve ovogodišnje „DDOR olimpijske staze“ koju je Olimpijski komitet…\nNagrade najuspešnijim školama u okviru TreninGo izazova „Trčim za školu“\nEkonomsko-trgovinska škola iz Sente bila je domaćin dodele nagrada najuspešnijim školama koje su…


Globalna zvezda tehno muzike Marco Corola u Beogradu\nTanjug 13. januara 2020. 11:22\nBEOGRAD – Nakon nešto više od godinu dana od prethodnog gostovanja, kada je oduševio domaću publiku, globalni ambasador tehno muzike Marco Carola nastupiće u subotu 1. februara u velikom Hangaru u Luci Beograd.\nUvertiru u željno iščekivani set „kralja belog ostrva“ napraviće predstavnik napuljske scene Antonio Pica.\nMarco Carola jedna je od glavnih figura zaslužnih za razvoj elektronske scene ranih devedesetih godina prošlog veka.\nCarola je poznat po svom energičnom i impresivnom stilu miksovanja na tri gramofona i dugačkim setovima nalik kakvim putovanjima.\nOstao je jedan od najtraženijih di-džejeva na svetu u poslednje dve decenije.\nIako voli višečasovne setove, poseduje sposobnost da suptilno kontroliše publiku koja ga voli gde god da se pojavi, od Ibice, preko Njujorka i Južne Amerike, pa sve do bilo koje tačke na planeti.


5 Mar 2021, 11:27 Požarevac SATTV Elena Marjanović\nPočela je kampanja kontrole korišćenja sigurnosnih pojaseva i dečijih sedišta pod sloganom „Veži pojas, ne prekidaj život“. Za Infosat ovori Dragan Ristić, načelnik odeljenja saobračajne polocije PU Požarevac.\nPolicijska uprava u Požarevcu će u periodu od 1. do 14. marta 2021. godine u saradnji sa Agencijom za bzbdnost saobraćajasprovodi kampanju usmerenu na značaj korišćenja sigurnosnih pojaseva i dečijih sedišta u automobilima. Koriščenje sigurnosnog pojasa u vozilu je osnova pasivne bezbednosti vozača i putnika i predstavlja saobraćajni prekršaj, koji je jedan od prioritenih zadataka u kontroli saobraćaja.\n"Saobraćajna policija Policijske uprave u Požarevcu je tokom 2020. odine sankcionisala 705 saobračajnih prekršaja nekorišćenja sigurnosnog pojasa od čega je procesuirano 5964 vozača i 1121 putnik u vozilu. Iu ovoj godini vršena je kontrola koriščenja sigurnosnog pojasa kojom prilokom je otrkiveno 1010 prekršaja, koje je izvršilo 890 vozača i 120 putnika", vaveo je Dragan Ristić, načelnik odeljenja saobračajne policijue PU Požarevac.\nUpotreba dečijih sedišta je takođe osnova pasivne bezbednosti dece u svojsvu putnika u vozilu. U saobraćajnim nezgodama, koje su se dogodile tokom 2020. godine, a u kojima su deca učestvovala u svojstvu putnika, došlo je do povređivanja devetoro dece i to jednog sa teškim i osam sa lakim telesnim povredama. Navedene posledice saobraćajnih nezgoda su nastale usled nepropisanog prevoza dece u vozilima.\nPolicijska uprava Požarevac vrši kontrolu propisanog prevoza dece kojom prilikom smo 2020. godine sankcionisali 32 takva prekršaja, istakao je Ristić.\nŠto se tiče prevencije nepropisnog prevoza dece pripadnici saobraćajne policije učestvuju u radu Gradskog i opštinskog Saveta za bezbednost saobraćaja na putevima, a koji opredeljuju značajna novčana sredstva za nabavku i doniranje dečijih sedišta roditeljima dece rođene u Braničevskom okrugu. Istom priliko donirano je 675 dečijih sedišta, tokom 2020, a sa tim se nastavilo i u tekućoj godini podelom 122 sedišta.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Požarevcu, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u ovom gradu,…\nKonkurs za buduće policajce\nMinistarstvo unutrašnjih poslova upisaće u Centar za osnovnu policijskuobuku u Seremskoj Kamenici, ukupno 1400…\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas u Požarevcu da će se policija posvećeno boriti protiv…


U Sudanu se ipak otvara ruska vojna baza - 01.11.2021, Sputnik Srbija\nU Sudanu se ipak otvara ruska vojna baza\nSudan će nastaviti implementaciju sporazuma o otvaranju ruske vojne baze u toj afričkoj zemlji, saopštio je u intervjuu Sputnjiku sudanski vojni lider i glavni... 01.11.2021, Sputnik Srbija\nSputnjik je prvi medij koji je uspeo da dobije intervju od vojnog lidera Sudana, nakon nedavnog državnog udara u toj zemlji.Ranije je neimenovani izvor Sputnjika u Ministarstvu odbrane Sudana saopštio da je ta zemlja zatražila od Rusije ekonomsku pomoć u zamenu za petogodišnji zakup vojne baze u Crvenom moru.Podsetimo, početkom decembra 2020. godine objavljeno je da su dve države zaključile sporazum o izgradnju ruske baze u Crvenom moru.Prošle nedelje vojnici su uhapsili većinu članova vlade Sudana i veliki broj lidera stranaka koje podržavaju vladu. Predsednik kolektivnog organa upravljanja je raspustio vladu i proglasio vanredno stanje.\nrusija, sudan, rusija – politika, svet – politika\nSudan će nastaviti implementaciju sporazuma o otvaranju ruske vojne baze u toj afričkoj zemlji, saopštio je u intervjuu Sputnjiku sudanski vojni lider i glavni komandant Oružanih snaga Abdel Fatah el Burhan.\nSputnjik je prvi medij koji je uspeo da dobije intervju od vojnog lidera Sudana, nakon nedavnog državnog udara u toj zemlji.\n"Imamo sporazum, čiji deo je otvaranje baze. Stalni su razgovori na tu temu. Imamo nekoliko primedbi koje treba da ispravimo. Privrženi smo međunarodnim dogovorima i nastavićemo sa njihovom implementacijom do kraja", rekao je El Burhan, odgovarajući na pitanje da li će poslednji događaji u zemlji uticati na otvaranje baze ruske ratne flote u Port Sudanu.\nRanije je neimenovani izvor Sputnjika u Ministarstvu odbrane Sudana saopštio da je ta zemlja zatražila od Rusije ekonomsku pomoć u zamenu za petogodišnji zakup vojne baze u Crvenom moru.\nPodsetimo, početkom decembra 2020. godine objavljeno je da su dve države zaključile sporazum o izgradnju ruske baze u Crvenom moru.\nDržavni udar: Proglašeno vanredno stanje i raspuštena vlada u Sudanu /video/\n25 Oktobar, 14:04\nProšle nedelje vojnici su uhapsili većinu članova vlade Sudana i veliki broj lidera stranaka koje podržavaju vladu. Predsednik kolektivnog organa upravljanja je raspustio vladu i proglasio vanredno stanje.