Kolumne & novosti: Zemunska bolnica potvrdila - otac Petra Đurića preminuo čekajući respirator\n“Ćale, ovo je za tebe koji si umro a nije bilo respiratora,” vikao je pred kamerom reporterke N1 televizije, objašnjavajući zašto se pridružio hiljadama na protestu u utorak, 7. jula, 2020. “Zato što nije bilo respiratora, umro je...nije bilo respiratora u Zemunskoj bolnici, a na sva usta su pričali da mi poklanjamo respiratore,” dodao je Đurić, a piše agencija AFP.\nNarednog dana, ministar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je lokalnim medijima da je tvrdnja netačna. "Jeste, otac mu je bio u bolnici u Zemunu (ali) apsolutna je neistina da nije bilo respiratora", rekao je Lončar Pink televiziji.\n"Bolnica Zemun od prvog momenta ima preko 75 respiratora. Nikada u upotrebi nije bilo više od 30. Otac mladića je tretiran po svim standardima, bio je i na neinvazivnoj i na invazivnoj terapiji... pokušano je sve ali nažalost nije dalo rezultate", naveo je ministar.\nPetar Đurić je, međutim, rekao da su "9. aprila doktori indikovali da on (otac) treba da bude upućen u respiratorni centar ali je rečeno da nije bilo slobodnog respiratora u tom trenutku".\n"Ministar Lončar je rekao da Zemunska bolnica ima 75 respiratora a da koristi samo 30, ako je to tačno to je još gore. Mogli su da ga pošalju u neku drugu COVID bolnicu a ne da čekaju na slobodno mesto na respiratoru u Zemunskoj bolnici i da ga puste da umre čekajući", rekao je Đurić AFP-u u telefonskom intervjuu.\nU bolničkom izveštaju za Ljubišu Đurića, čiju je kopiju dobila AFP, doktorka je napisala da je 9. aprila, 2020. godine u 3.08 "kontaktiran anesteziolog iz Respiratornog centra radi prevođenja - trenutno bez slobodnih mesta". Prema istom izveštaju, druga doktorka je napisala da je u 11.58 "konsultovan anesteziolog, indikovano je prevođenje u respiratorni centar, čeka se slobodno mesto".\n"Izveštaj je autentičan i tačno je da nije bilo slobodnog mesta u respiratornom centru", rekao je dr Stojanović. "U Respiratornom centru maksimalni kapacitet mogućnosti korišćenja respiratora je 30 i oni su u stalnoj upotrebi i popunjenosti", objasnio je doktor.\nOn je, međutim, negirao da je pacijent preminuo zbog nedostatka podrške na respiratoru. Objasnio je da je “pacijent ostao u Intenzivnoj nezi na neinvanzivnoj ventilaciji (specijalna maska sa kiseonikom koja pomaže pacijentu da diše)". Stojanović navodi da "isti izveštaj pokazuje da mu je bilo bolje i da je podignuta saturacija kiseonikom na 97 procenata, nakon indikacije za prevođenje u respiratorni centar".\nPrema bolničkom izveštaju, 12. aprila kod Đurića "oko 22.30 dolazi do naglog pogoršanja opšteg stanja, pada saturacije, konsultovan anesteziolog, indikovano prevođenje u RC (respiratorni centar)".\nPacijent je 12. aprila u 22.59 "na prijemu u respiratorni centar" bez znakova života. Doktorka Mirjana Mladenović potvrdila je smrt u 22.55, piše u izveštaju.\nDoktor Stojanović kaže da je Đurićeva "zadesna smrt i mogla je da se dogodi bilo kome od nas".\n"Uradili smo sve što smo mogli. Nažalost, virus ne bira, i mlađi ljudi umiru", rekao je direktor bolnice.\nIzvor: AFP, N1 Beograd


NIN / Sloboda u ameri�kom pakovanju\nSloboda u ameri�kom pakovanju\nDa li je ru�enje surove diktature Sadama Huseina toliko velika dobit za Irak i za svet, da bi se trebalo bez gun�anja pomiriti sa �injenicom da jedna zemlja, ma koliko mo�na i velika sila bila, ali ipak samo jedna zemlja, ima prava da �vedri i obla�i po celom svetu�?\nSloboda Iraku�, vojna intervencija ameri�ko-britanske koalicije protiv re�ima Sadama Huseina stigla je, za �etrdeset dva dana, do kraja ratnih dejstava, nezabele�enih u istoriji po obimu iskori��enih sredstava u tako kratkom periodu, i do po�etka �tranzicije od diktature ka demokratiji�, za koju �e, po priznanju duhovnog oca i politi�kog stratega celog poduhvata, biti potrebno �dosta vremena�. U govoru na nosa�u aviona �Abraham Linkoln�, koji se posle desetomese�ne misije u Zalivu vratio ku�i, u Kaliforniju, i koji je imao posebno va�nu ulogu u danono�nim udarima iz vazduha na ciljeve u Iraku, predsednik SAD D�ord� Bu� je obznanio da su se Amerikanci tamo �borili za slobodu i mir u svetu� i da su ameri�ki narod i njegovi saveznici �ponosni na taj uspeh�. Dvadeset meseci posle tragi�nog 11. septembra 2001, koji je bio iskra koja �e potpaliti Bu�ov ratni�ki duh, ameri�ki lider je izjavio da je i ovaj rat doneo �pobedu u ratu protiv terorizma� i time podsetio Amerikance da im je obe�ao da �e iskoreniti terorizam sa Zemljine kugle.\nZa �est nedelja rata, �eliminisan je jo� jedan saveznik Al kaide� i �prekinut jo� jedan od izvora finansiranja Al kaide� - rekao je ameri�ki predsednik, ali ni�ta nije mogao da ka�e o sudbini tog �eliminisanog� protivnika, s obzirom na to da se ni danas ne zna da li je dugogodi�njeg ira�kog vo�u Sadama Huseine usmrtila neka od bezbrojnih raketa koje su poga�ale njegove palate i podzemne bunkere ili je uspeo da i��ezne. Ponovio se ishod obra�una sa Osamom bin Ladenom, za koga se tako�e, ni godinu dana posle pobedni�kog pohoda u Avganistanu, ne zna da li je mrtav ili, ipak, �iv. Bu� je mogao da ponudi samo nova obe�anja, da �e se i ubudu�e �suprotstavljati svakom otpadni�kom re�imu�, s obzirom na to da je Al kaida i ovog puta, kao i u Avganistanu, samo �ranjena, ali nije uni�tena� i da �teroristi�ke grupe nastavljaju svoju aktivnost u mnogim zemljama�. Bu�, me�utim, zna, zahvaljuju�i ameri�kim tajnim slu�bama, da se pripremaju nove �zavere protiv slobodnog sveta�, �to bi trebalo razumeti kao poruku da je i on spreman za nove ratove.\nPosle ovog rata, ostaje otvoreno pitanje koliko �e se jo� ratova voditi da bi rat protiv svetskog terorizma, najavljen neposredno posle napada na Svetski trgovinski centar u Njujorku, bio zavr�en.\nOstaje i pitanje �ta je stvarno doneo ovaj rat, �ta je, posle njegovog okon�anja, bar �to se ti�e ratnih operacija, ve�e - �dara ili maslo�: da li je ru�enje surove diktature Sadama Huseina, duge 24 godine, toliko velika dobit za Irak i za svet, da bi se trebalo bez gun�anja pomiriti sa �injenicom da jedna zemlja, ma koliko mo�na i velika sila bila, ipak samo jedna zemlja, ima prava da �vedri i obla�i po celom svetu�? Ili to preuzimanje uloge arbitra u svetskim dimenzijama, da ne upotrebim izan�ali izraz �me�unarodni �andar�, koji, povrh svega, uveren u potpunu ispravnost svoje misije i zaklonjen iza svoje konzervativne retorike, demagogije, arogancije, populizma, a �esto i licemerja, najavljuje nove sli�ne poduhvate, toliko opasne po opstanak i budu�nost svetskog poretka, u kojem se batrgaju i velike i male zemlje.\nDa li je svet mogao da na�e neki drugi na�in uklanjanja Sadama Huseina, makar za to bila potrebna i neka godina vi�e? Da li su u pravu oni koji tvrde da svet nije smeo da ponovi gre�ku od pre �est i po decenija, kad su Engleska i Francuska, svojom pomirljivo��u, ohrabrile Hitlera, iako je intervencija mogla da spase �ove�anstvo velike katastrofe u koju ga je uvukao nacisti�ki vo�a? Ili treba dati za pravo onima koji strahuju da je svet suo�en sa opasno��u raspada svih vrednosti, merila i dobrih obi�aja, kada �e se mo�ni pona�ati kao da je sve dozvoljeno, i da bi, zato, �rat protiv svetskog terorizma� (jer nema sumnje da je on neophodan, jer predstavlja veliku i stvarnu opasnost) trebalo da vodi me�unarodna zajednica koja bi morala da utvrdi metode suzbijanja te opasnosti?\nU danima i nedeljama koji dolaze, bi�e o tom problemu mnogo novih su�eljavanja mi�ljenja i argumenata, a nema sumnje da �e ta raspra eskalirati sa porastom te�ko�a u postizanju cilja kojim je motivisano ru�enje Sadama Huseina - demokratizacije Iraka i stvaranja moderne dr�ave umesto diktature. Jer, i do sada, i pre po�etka rata, bilo je mnogo preterivanja u pretpostavkama mogu�nih posledica, izre�eno je mnogo krupnih re�i i postavljeno mnogo sudbinskih pitanja, ba� �po ameri�ki� - od toga da je neizvesnost koja se nadvila nad �ove�anstvo bez presedana u novijoj istoriji, pa do strahovanja za sudbinu na�e planete. Da li �e ovu avanturu pre�iveti svetski poredak koji traje skoro �est decenija, iako se zna da je pre�iveo bar nekoliko sli�nih ili da je �esto bio izigravan, istina u relativno podno�ljivim dozama?\nNiti je ova nova invazija Iraka doga�aj �bez presedana�, niti je svet u kojem �ivimo isti kao pre, a jo� manje je njegov poredak isti kakav je bio kad je uspostavljen 1945, bar kad je o su�tini re�. Istina, povodom rata protiv Sadama, pojavile su se razne pukotine (unutar NATO-a) i izbila neslaganja (SAD-EU, SAD-Rusija). Ali, uporedo sa pojavom pukotina i javnih neslaganja, povremeno podgrevanih i predimenzioniranih, bilo je o�igledno da ni u jednom trenutku ne preti opasnost da se pukotine pro�ire u neprelazni jaz i da sporovi prerastu u potpuni raskol.\nPozivaju�i se na te sudare pozicija i konfrontaciju politika, poneki komentatori su pla�ili javnost opasno��u da �e ameri�ko-britanska intervencija u Iraku �otvoriti bre�u�, da bi �ak, pored �niza lokalnih lomova�, mogao da nastupi �slom glavnih internacionalnih i nacionalnih institucija�. U nekim trenucima je moglo da izgleda da stvarno postoji takva opasnost, mada samo kao hiperbola, samo da uporedo sa izlivima sukobljenih pozicija nisu iskazivane i namere da se su�tina i temelji odnosa suprotstavljenih strana nikako ne poremete. Svet danas, dakle, nije onaj od ju�e, ali to nikako ne zna�i da je �Bu�ov rat� taj koji je sve izmenio i koji je zapretio slomom njegovih institucija. To samo zna�i da smo svedoci jo� jedne, verovatno najdrasti�nije u novijoj istoriji, promene u nizu promena koje su tokom decenija menjale svet, njegove odnose i njegov poredak. Da li �e �rat u Iraku� postati grani�na crta za sistem i principe me�unarodnih odnosa tek �e se videti, ali se ve� sada vidi da se ne�e potvrditi strahovanja da prete njihov krah i katastrofalne podele.\nPreterana su bila i upozorenja da je ozbiljno ugro�ena kolektivna bezbednost, koja po�iva na jedinstvu, zato �to u svetu �vi�e nema jedinstva�, odnosno zato �to su Amerikanci �sami sebe izop�tili iz sistema UN�. U svetu odavno nema jedinstva, izuzev jedinstva interesa, a SAD ni do sada nisu tajile da ne dr�e mnogo do Ujedinjenih nacija, jo� od polovine 60-ih, kad su shvatile da ne mogu da uspostave punu kontrolu nad �crnom ve�inom� u Generalnoj skup�tini. Dovoljno je setiti se njihovih ucena sa uplatom kvote za finansiranje aktivnosti Svetske organizacije ili besa kad njihov �ovek nije izabran na �elo Komisije za ljudska prava, �to su Bela ku�a i Stejt department do�iveli kao uvredu.\nNovina je u nagla�enoj bahatosti koju na svetskoj sceni ispoljava sada�nja ameri�ka vlada. Za razliku od svojih prethodnika u Beloj ku�i, onih predsednika koji su se, prema potrebama svojih administracija i nacionalnih interesa svog vremena, tako�e, kao Bu� u Iraku, upu�tali u operacije �za�tite� ili �odbrane� ovih ili onih vrednosti, kako su ih oni videli, nastoje�i pri tome da sa�uvaju �formu�, sada�nji ameri�ki lider prosto vr�lja po �irini i dubini me�unarodnih odnosa, nimalo zabrinut za fleke koje �e se pojaviti na njihovoj fasadi. Oni pre njega, koji su, javno ili tajno, primenili vojnu silu na Korejskom poluostrvu ili Suecu, na Kubi ili Grenadi, u Vijetnamu, Somaliji ili Avganistanu, koliko-toliko su imali u vidu i saveznike i partnere i UN. Bu� je, istina, poku�ao isto, ali kad se pokazalo da mu ne ide za rukom otprve, prestao je da se trudi i nije vi�e hteo da tra�i vreme.\nBu�ovi ljudi su se dobro namu�ili da kontriraju jednom demokrati koji je uveravao naciju da je �nama (Amerikancima) potrebnija promena re�ima u SAD nego u Iraku�! Jo� dok se zavr�ni �in drame u Zalivu neumitno pribli�avao , pre nego �to �e predsednik Bu� re�i �pobeda je na�a, ali rat jo� nije dobijen�, dakle dok otpor Ira�ana jo� nije bio slomljen, biv�i dr�avni sekretar Lorens Iglberger je izjavio: �Jedino �to mo�ete, to je da ih (misle�i, valjda, na dr�avno vo�stvo i vojni vrh Iraka, a mo�da i ��ire�) sve pobijete ili saterate uza zid.� Zajedno sa ofanzivnom strategijom ��okiraj i prestra�i�, i svim kritikama zbog odsustva priprema za �uvo�enje demokratije� i stvaranje �moderne dr�ave� u Iraku, Iglbergerov stav, u stvari, svedo�i da SAD nisu bile (ili nisu htele da budu) svesne �ta ih �eka. To jest, da im proklamovani glavni cilj �posle rata� uop�te nije bio glavni, ve� je to bio cilj �ije se i samo pominjanje ve�to izbegavalo. Da su zakon i red bili preokupacija Bu�ove operacije, paljevine, plja�ka i izravnavanje ra�una sigurno ne bi uzeli tolikog maha. Da su pripreme za mir bile makar samo mali sastavni deo priprema za rat, ulazak ameri�kih trupa u ira�ke gradove ne bi izazvao nered i bezakonje u obimu koji je prema�io sve �to je vi�eno u zemljama koje su se osloba�ale komunizma, na primer.\nI u ovom slu�aju, svet se uverio da demokratija koja sti�e na tenkovima (mada iz potpuno razli�itih razloga i motiva nego ona koju su, u vidu �bratske pomo�i�, 1968. Sovjeti uvezli u tada�nju �ehoslova�ku), ne garantuje da �e sadr�ati atribute koje ona obi�no podrazumeva.\nU Iraku ni�ta nije predvidljivo u meri dovoljnoj da se tvrdi da �e za ovoliko ili onoliko vremena biti ovako ili onako, da �e, na primer, na izborima pobediti protivnici Sadama Huseina koji �e u isto vreme biti pristalice demokratije. Nije, naime, isklju�eno da takvi budu pora�eni, a u prvi plan isplivaju oni Sadamovi protivnici koji su istovremeno i protivnici demokratije i da se kao rezultat dobije pobeda islamskog fundamentalizma. To bi zna�ilo da �demokratizovan� Irak odbacuje ne samo demokratski poredak, ve� i koncept moderne dr�ave.\nKo �e onda objasniti Amerikacima za�to su ratovali u Iraku, ako �e im takvo obja�njenje uop�te biti potrebno.


Uprkos "širenju optimizma" Srbija neće stići zacrtani cilj od 3,4 odsto privrednog rasta | Info centrala\nNaslovna Ekonomija Uprkos „širenju optimizma“ Srbija neće stići zacrtani cilj od 3,4 odsto privrednog...\nUprkos „širenju optimizma“ Srbija neće stići zacrtani cilj od 3,4 odsto privrednog rasta\nZa neke domaće ekonomiste i EU je još pre nekoliko meseci bilo jasno da Srbija ove godine neće moći da ispuni zacrtani cilj od 3,5 odsto privrednog rasta.\nGuvernerka NBS Jorgovanka Tabaković, MMF i Svetska banka širili su optimizam, da bi se tmurnim prognozama sada pridružila i Svetska banka. Ova međunarodna institucija je ocenila da je srpska ekonomija u prvoj polovini ove godine imala rast od 2,8 odsto, tako da će biti teško postići planirani godišnji rast od 3,5 odsto.\n„Rast BDP zavisi od reforme javnog sektora, pravosuđa i institucija“.\nPrethodni tekstParaćin uputio Ministarstvu predlog za sprečavanje krađe glasova na predstojećim izborima\nSledeći tekstPre Vučića, orden Svetog Save dobili Palma, Karić, Mišković, Kusturica


Domaćinstva u Evropskoj uniji su u 2017. godini na alkohol potrošila više od 130 milijardi eura, pokazuju podaci evropske statističke službe – Eurostat.\nUkupna potrošnja domaćinstava u EU na alkoholna pića činila je 0,9 odsto bruto domaćeg proizvoda u navedenoj godini, ili više od 300 eura po stanovniku. To znači da je u ukupnim rashodima domaćinstava na alkohol išlo 1,6 odsto raspoloživih prihoda.\nEurostat napominje da ova računica nije obuhvatila kupovinu alkoholnih pića u restoranima i hotelima.\nOd članica EU, po potrošnji na alkohol prednjače baltičke zemlje, budući da domaćinstva u Estoniji na alkohol troše 5,2 odsto ukupnih rashoda, u Letoniji (4,9 odsto), a u Litvaniji (4,0 odsto).\nZa njima slijede Poljska (3,5 odsto), Češka (3,3 odsto), Mađarska (3,0 odsto) i Finska (2,8 odsto), Njemačka, Austrija i Portugalija (po 1,4 odsto), a najmanje troše Španija (0,8 odsto), Grčka i Italija (po 0,9 odsto).\nZemlje čiji su građani potrošili najveće sume novca na alkohol su Njemačka (23 milijarde eura), Britanija (22 milijarde eura) i Francuska (21 milijarda eura).\nŠto se tiče jugoistočne Evrope, po potrošnji „žestoke kapljice” prednjače: Bugarska sa 12 litara po stanovniku, Rumunija je druga s količinom od 10 litara, Srbija i Makedonija po devet litara, Grčka sedam litara i Turska dve litre, pokazuju podaci SZO.


Fridom haus i Balkan: „Postoji šansa za demokratske promene ” – Srbiji kritike, regionu bolje ocene – SLOBODNA VOJVODINA\nPobeda opozicije u Crnoj Gori i na Kosovu, ali i promene u lokalnoj politici u Bosni i Hercegovini, dokaz su da su na Balkanu demokratske promene moguće, navodi se u novom izveštaju Fridom hausa.\nBalkanom i danas vladaju „hibridni” režimi oličeni u prividnoj demokratiji, regionu je potrebna priča o uspehu, a najveći heroji su mali aktivisti, zaključak je najnovijeg izveštaja Fridom hausa (Freedom House), organizacije za ljudska prava i promociju demokratije.\nNa Balkanu „postoji šansa za demokratske promene” – što dokazuju pobede koje su opozicione snage ostvarile u regionu tokom protekle godine, navodi Fridom haus u izveštaju „Nacije u tranzitu 2021″ (Nations in Transit 2021).\nZbog toga je, dodaju, u hibridnim režimima „pobeda opozicije moguća”, iako zahteva „mnogo više” truda nego u demokratskom uređenju.\nNa Kosovu je izlaznost u 2019, porasla za 3,4 odsto, a u 2021 za 7,7 odsto u odnosu na parlamentarne izbore 2017. godine.\nOrganizacije civilnog društva su najveći pokretač demokratije u zemljama u tranziciji, smatraju iz Fridom hausa.\nOrganizacija je pohvalila ekološke aktiviste iz Srbije i one koji pružaju pomoć izbeglicama i migrantima u Bosni i Hercegovini.\nEkološki aktivisti su „kroz uporne proteste podigli pitanja životne sredine na nacionalni nivo, što je dovelo do toga da država obustavi planove za razarajuće mini-hidroelektrane“, navodi se u izveštaju.\nIzgradnja malih hidroelektrana je bitka između ekoloških aktivista i finansijskog interesa pojedinaca koja traje godinama.\nOsim borbe protiv uništavanja reka i životinjskog sveta u njima, ekološki aktivisti i građani Srbije traže čistiji vazduh.\nFridom haus je izdvojio građane u Bosni i Hercegovini koji su se organizovali da svakodnevno isporučuju osnovne potrepštine izbeglicama i migrantima.\nMediji u Mađarskoj i Srbiji pod rastućim pritiskom\n„Nezavisni i kritički nastrojeni mediji su tokom 2020. godine bili pod rastućim pritiskom u Mađarskoj, a u nešto manjoj meri i u Srbiji”, navodi se u izveštaju.\nIz Fridom hausa ocenjuju da se radi o ‘modelu zarobljavanja medija’, gde se pravni i privredni alati koriste se za gušenje kritičkih medija i jačanje izveštavanja naklonjenog vlasti.\nPravni i ekonomski alati koriste se za gušenje kritičkih medija i jačanje „prijateljskog” izveštavanja o vlastima, objašnjavaju iz Fridom hausa.\nSrbija je u ovogodišnjem izveštaju Indeks slobode, međunarodne nevladine organizacije Reporteri bez granica, zadržala 93. mesto od 180.\nŠta je Fridom haus?\nFridom haus (Freedom House) je neprofitna, nevladina organizacija, osnovana sa ciljem da „podržava i brani demokratiju širom sveta”, navodi se na njihovom zvaničnom sajtu.\nOsnovana je 1941. godine u Njujorku, a zadatak joj je bio da promoviše američko učešće u Drugom svetskom ratu i borbu protiv fašizma.\n„Fridom haus radi na zaštiti ljudskih prava i promociji demokratskih promena, a posebno se bavi političkim pravima i građanskim slobodama”, ističu iz organizacije.\nTo je ujedno američka nevladina organizacija koja se bavi pitanjem sloboda na globalnom nivou.\nSvake godine, Fridom haus objavljuje globalne izveštaje o stanju demokratije i ljudskih prava, ali i slobodi medija.\n(BBC News, 04.28.2021)\nRelated Topics:BalkanFridom hausnaglašenoSrbija


<< < 10 11 12 13 Ukupno: 122 | Prikazano: 121 - 122\nUređena administracija, gde se svi papiri bez guranja i čekanja u redu dobijaju na jednom šalteru, jedan je od najupečatljivijih utisaka koje su studenti iz Srbije poneli s letošnjeg putovanja po Evropi. Nekako u isto vreme državni zvaničnici Srbije najavili su reformu propisa, nazvanu "giljotina propisa". Kada se ta reforma 2011. godine okonča, građani Srbije bi…\nJavni prihodi Srbije za prvih 11 meseci ove godine bili su “teški” 912,2 milijarde dinara, a njihova naplata je u odnosu na isti period lane, bila veća za 16,4 odsto. Poreska uprava je u ovom periodu naplatila 599,6 milijardi dinara, odnosno 14 odsto više nego u 2006. godini. - Najveći rast naplate zabeležen je kod poreza na dobit preduzeća i to za 69,9…


Tema: "Glas za prirodu" - ecofeminizam\njun 10, 2022 EU, klimatske promene, UNEP, zagađenje, životna sredina\nDogadja s temom „Glas za prirodu“ je organizovan u saradnji sa afričkim medijskim partnerima. Cilj je jačanju zaštite životne sredine i promovisanju deljenja mogućnosti zelenog razvoja izmedju Kine i Afrike.\nKineska medijska grupa (CMG) je objavila da je povodom Svetskog dana zaštite životne sredine, 5. juna, u Najrobiju da je pokrenula medijsku akciju za zaštitu životne sredine Kine i Afrike.\nCeremoniji otvaranja prisustvovalo je više od 30 predstavnika, uključujući lidere iz nekih afričkih zemalja. Kao i predstavnike iz medjunarodnih organizacija, kao što su UNEP, UNDP, UNICEF i WWF.Kao i profesionalnih institucija za zaštitu životne sredine i vodećih medija iz mnogih afričkih zemalja.\nAmbasador Kine u Keniji i stalni predstavnik Kine pri Programu UNEP i Programu UN za ljudska naselja, Džou Pingdjijan prisustvovao je ceremoniji kao specijalni gost.\nDirektorka Odeljenja za ekologiju Programa UNEP, Suzan Gardner, rekla je da je jedan od ciljeva implementacija medjunarodnih politika za zaštitu životne sredine. U sladu sa mogućnostima i i prioritetima zemalja u razvoju.\nOna je rekla da je počastvovana što je UNEP pozvan da učestvuje u ovoj zajedničkoj medijskoj akciji Kine i Afrike. Gardner je ocenila da mediji mogu „privući pažnju javnosti prema zanemarenim ekološkim pitanjima i izneti nepristrasne činjenice“.\nNa ceremoniji otvaranja, CMG i vodeći mediji iz mnogih afričkih zemalja, zajednički su objavili inicijativu „Glas za prirodu“. Oni su apelovali na kineske i afričke medije da se udruže. I na taj način promovišu javnu razmenu i medjusobno učenje o konceptima i akcijama zaštite životne sredine. Kako bi zajedno doprineli zamahu zelenog razvoja, izgradnji kinesko-afričke zajednice sa zajedničkom budućnošću na visokom nivou.


Kako smo povećali broj korisnika naše Chrome ekstenzije od 0 do 135.000 (i još uvek raste)\nOd Dunje Lazić, menadžerke medija iz Toggla, stižu saveti o tome kako da napravite dobar proizvod, a onda i zadobijete značajan broj korisnika.\n10 saveta kako da dovedete 60 hiljada novih korisnika samo putem mejla\nDunja Lazić, menadžerka za medije u startapu Toggl deli sa nama 10 saveta kako da pišemo mejlove koji će nam doneti značajno bolje konverzije.\nPodrška je važna #StartitLeto\nPreduzetnici, kao i svi ljudi na svetu, misle da znaju sve najbolje. Ovo je česta slabost koja se prevazilazi učenjem, eksperimentisanjem i radom. Što više stvari radite, više ćete imati neuspeha i samim tim, početi više da učite o sebi i odlukama koje donosite. Kad shvatite da niste uvek u pravu, da ne znate baš\n10 važnih lekcija domaćih preduzetnika\nOve nedelje objavljujemo 10. tekst Letnje škole preduzetništva i iako odavno već nije leto, hajde da vidimo šta smo do sad sve naučili i kako izgleda dosadašnji napredak. Imamo skoro 400 prijavljenih na bilten i još uvek se niko nije odjavio sa liste što govori o tome da smo pronašli pravu publiku.\nOkružite se najboljim ljudima – #StartitLeto o zapošljavanju\nBiranje suosnivača, prvih članova tima i prvih zaposlenih možda nije najteža stvar u životu startapa ali je često najdelikatnija. Svi želimo da odaberemo najbolje, da se okružimo proverenim i sposobnim ljudima. Svi želimo da imamo taj all star tim ali to ne uspeva svima. Ako budete birali tim isključivo među prijateljima i poznanicima, verovatno neće\nKako znati kada je pravo vreme za zaokret i kako ga sprovesti?\nPolazimo opet od vaše sjajne ideje – validirali ste je, testirali sa korisnicima i napravili MVP. Možda već imate oblikovan biznis model ili već uveliko poslujete. Postoje trenuci u razvoju startapa koji dolaze kao upozorenje za menjanje smera plovidbe, situacije koje mogu preoblikovati vašu početnu ideju ili već kreiran biznis model. Nikad nije kasno na\nPukka Themes zaradio titulu elitnog autora WP tema i penje se dalje uz startap merdevine\nPukka, beogradska ekipa koja se već 10 meseci uspešno bavi kreiranjem i prodajom specijalizovanih WordPress tema, dobila je još jednu potvrdu svog uspeha. Oni su od danas na Envato tržnici u grupi Elite autora za koje se kvalifikuju samo autori koji ostvare prodaju veću od 75.000 dolara. Envato je kompanija koja ima u svom vlasništvu\nPut do investicije #StartitLeto\nIspostavilo se da je vaša ideja sjajna, validirali ste je sa potencijalnim korisnicima i možda već kreirali MVP i vreme je da nastavite sa radom na proizvodu. Dosta startapa u ovom prelomnom trenutku mora da donese odluku: da li butstrepovati ili krenuti u lov na investicije? Već smo pričali o prednostima i manama obe varijante\nMVP – Savršen način da testirate i upoznate svoj proizvod\nOkupili ste odličan tim i osnovali kompaniju, imate sjajnu ideju koju ste validirali i utvrdili da je ipak ona prava sa kojom ćete uspeti preko noći ili promeniti svet krenuti dalje u razvoj i rast. Već znate kako ljudi reaguju na rešenje koje ste ponudili, znate njihove navike i potrebe, poznajte svoje korisnike. Ako osećate


EXPRES - Mihajlović: Promene u stranci neće se odraziti na vladu\nMihajlović: Promene u stranci neće se odraziti na vladu\nBEOGRAD - Potpredsednica SNS i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović smatra da se promene u stranci koje se očekuju u januaru neće odraziti na sastav vlade, a povodom moguće rekonstrukcije kaže da je trenutno pažnja usmerena na to da Kosovo ne uđe u Unesko.\nSkupština Srpske napredne stranke, koju je za januar najavio predsednik SNS Aleksandar Vučić, a koja bi trebalo da donese promene u stranci i rekonstrukcija Vlade Srbije su različiti procesi, tako da ne mislim da će se stranačke promene odraziti na sastav vlade, izjavila je Mihajlović za "Danas".\nKomentarišući da li se umesto vanrednih parlamentarnih izbora može očekivati rekonstrukcija vlade, ona dodaje da je trenutno pažnja preusmerena na to da se svim snagama bore da Kosovo ne uđe u Unesko, "jer je u pitanju kulturna baština cele Evope".\nNa pitanje da li to što je Vučić rekao da neće biti izbora u narednih šest meseci znači da nije isključeno da oni budu krajem aprila ili u maju zajedno sa redovnim pokrajinskim i lokalnim, Mihajlović navodi da se o tome nije ponovo pričalo u stranci niti da u ovom trenutku uopšte neko misli na to. "Ne bih rekla", odgovara ministarka.\nŠto se tiče najavljenih promena unutar stranke, Mihajlović kaže da je SNS još na prošloj sednici Predsedništva donela odluku da održi Skupštinu stranke, da dođu novi ljudi i nova energija. "Neki će ostati u stranci, novi će doći... To je dobro za jednu veliku stranku, kao što je naša", napominje Mihajlović.\nPredsednik SNS i premijer Aleksandar Vučić najavio je u subotu na proslavi rođendana SNS da će u januaru ta stranka održati stranačku skupštinu kako bi SNS zamenio one koji vlast koriste za bogaćenje, umesto da rade za svoju državu.\nMore in this category: « Vučić: Činimo sve da Kosovo ne uđe u Unesko, šanse nisu velike\tSrbija pozvala članice Uneska da odbace zahtev za prijem KiM »


Rojters smatra i da će se buduća vlada suočiti sa većim pritiskom EU i SAD po pitanju Kosova i Metohije.\nVUČIĆ NA RTS PRVI PUT NA IZBORIMA: Naša kampanja je najčistija ikada, svaki glas nam je važan\n17. 06. 2020. u 20:11\nBiračka mesta bila su opremljena zaštitnim maskama i sredstvima za čišćenje ruku za oko 6,6 miliona ljudi s pravom glasa, navodi Rojters.\nAP navodi i da prvi nezvanični rezultati pokazuju da će Srbija imati jedinstvenu skupštinu, i da će u nju ući tri ili četiri stranke, od ukupno 21 liste koje su učestvovale na izborima.\nAP ocenjuje da je Vučić, "iako se na izborima nije birao predsednik zemlje, dominirao u kampanji".\nRuska agencija TAS poziva se u svojoj vesti na preliminarne podatke Centra za praćenje izbora koji, kako navodi, pokazuju da je SNS osvojila 63 odsto glasova i da je izlaznost bila 50,2 odsto.\nAleksandar Vučić SNS Izbori 2020 svetski mediji Srpska napredna stranka


Android revija » Telenor – Najbolji poslodavac u Srbiji Telenor – Najbolji poslodavac u Srbiji – Android revija\nTelenor – Najbolji poslodavac u Srbiji\nKompanija Telenor proglašena je najboljim poslodavcem u Srbiji u kategoriji velikih preduzeća na osnovu referentnog istraživanja kompanije Infostud.\nTelenor je osvojio i priznanje za najbolje plasirano veliko preduzeće u kategoriji korporativnih komunikacija.\n„Dobiti nagradu za najboljeg poslodavca izuzetna je čast za našu kompaniju. Telenor posluje na tržištu Srbije već gotovo osam godina i za to vreme, zajedno sa našim zaposlenima, uspeli smo da izgradimo jednu inovativnu, motivisanu i drugačiju kompaniju. Srećni smo što je Telenorov način rada, koji nam daje jasne smernice kako da se ophodimo u svakodnevnom radu i motivišemo zaposlene da zajednički stvaramo uspeh naše kompanije, naišao na pravi odziv. Ovo je još jedna potvrda da je Telenor odlično mesto za rad i dodatni motiv da našu kompaniju učinimo još boljim poslodavcem“, rekla je Sandra Štajner, izvršna direktorka ljudskih resursa i korporativnih komunikacija.\nU istraživanju, zasnovanom na anonimnoj anketi u kojoj su zaposleni ocenjivali svoje poslodavce, učestvovalo je 47 kompanija u kojima radi više od 13.700 zaposlenih. Između ostalog, istraživanjem se utvrđuje koliko su zaposleni zadovoljni svojim poslodavcima, koje su jake strane poslodavaca i gde postoji prostor za unapređenje.\nAnketa sadrži pitanja koja se odnose na utvrđivanje strukture uzorka (pol, starost, ukupan radni staž, radni staž u preduzeću, školska sprema, sektor, rukovodilac/izvršilac) kao i 80 iskaza koji se mogu razvrstati u sedam kategorija: korporativna komunikacija, radni uslovi\norganizacija rada, razvojne mogućnosti, međuljudski odnosi, lojalnost zaposlenih i zadovoljstvo radnim mestom.\nTelenor – Najbolji poslodavac u Srbiji was last modified: April 15th, 2014 by Goran Aničić\nLG G3 će imati ekran rezolucije 2560×1440 piksela!\nHTC One M8 premijerno u Srbiji 24. aprila\nTelenor i RIM uvode BlackBerry rešenje u...\nTelenor Play žurka na točkovima sutra u...


Banjac poručio: Poslanici NPS podržavaju VRAĆANJE TOPLOG OBROKA zaposlenima u javnom sektoru - Novosti Plus\n6 Jula, 2021 6 Jula, 2021 Dragana Morača\t0 Comments\nKlub poslanika NPS u parlamentu Srpske podržaće inicijativu Sindikata uprave Republike Srpske o vraćanju toplog obroka radnicima u javnom sektoru.\nRekao je ovo danas predsjednik NPS, Darko Banjac, nakon sastanka sa prvim čovjekom Sindikata uprave, Božom Marićem i njegovim saradnicima.\nBanjac ističe da je riječ o 55.000 radnika u javnom sektoru kojima bi trebao biti vraćen topli obrok, a što bi Srpsku godišnje, prema prvim procjenama sindikata, koštalo oko 60 miliona KM.\n– Stava smo da topli obrok mora imati gornju granicu kada je neoporeziv, i da se isto tako mora uspostaviti sistem da poslodavci ne bi isplaćivali 1.000 KM toplog obroka, a 500 KM platu. Ukoliko topli obrok bude 140 ili 150 KM treba ići u pravcu da bude neoporeziv – istakao je Banjac.\nOn dodaje da inicijativu sindikata treba razraditi kroz razgovore kako sa Vladom Srpske, tako i sa pojedinim ministarstvima.\nTrebalo bi, kako ističe Banjac, do kraja godine napraviti jasnu računicu koliko bi to tačno koštalo Srpsku, kako bi onda kroz mjere ekonomske politike i budžet u 2022. godini, Vlada mogla planirati ta sredstva i da radnici koji su zaposleni u upravi dobiju topli obrok.\nMarić je podsjetio da od 2007. godine radnici u javnom sektoru nemaju pravo naknade za topli obrok i regres.\nIz tog razloga, kako dodaje on, sindikat je u prethodnom periodu razgovarao sa klubovima poslanika SNSD, US i SP o vraćanju toplog obroka, a u toku dana će razgovarati i sa ostalim poslaničkim klubovima u NSRS.\n– Siguran sam da ćemo dobiti podršku i saglasnost svih poslanika da se ispravi ta nepravda. Bitno je da se usklađivanje zakonskih propisa završi do kraja ove godine kada je neophodno usvojiti budžet i program ekonomskih mjera za 2022. godinu- naveo je Marić.\n← Nešić poručio da je Dodik u strahu\nZdravko Čolić: Pamtim srećna okupljanja u Trebinju →\nFormiran Gradski odbor Narodne partije Srpske u Gradišci\n26 Juna, 2021 26 Juna, 2021 Dragana Morača\t0\nNENAD NEŠIĆ PREDSJEDNIK DNS poručio da je vlast BiH nesposobna\n31 Marta, 2021 Srđan Mišljenović\t0\nRadojičić i koalicioni partneri krenuli u kampanju


SUD ODOBRIO POSTUPAK PROTIV SARKOZYJA | Hayat.ba\nSUD ODOBRIO POSTUPAK PROTIV SARKOZYJA\nNajviši francuski sud u utorak je potvrdio da se protiv bivšeg predsjednika Francuske Nicolasa Sarkozyja može voditi sudski proces zbog troškova u sklopu njegove predsjedničke kampanje 2012. godine.\nSud je odbacio posljednju Sarkozyjevu žalbu kojom je pokušao izbjeći proces za ilegalno finansiranje svoje izborne kampanje, za što bi na kraju mogao biti kažnjen godinom zatvora, javlja agencija Anadolija.\nProtiv bivšeg predsjednika, koji je upravljao zemljom od 2007. do 2012. godine, vodi se krivični postupak zbog prekoračenja praga izbornih troškova od 20 miliona eura.\nProces protiv njega i još 13 osoba je u februaru 2017. godine naložio istražni sudija Serge Tournaire, ali su se nakon toga dvije i po godine vodili žalbeni postupci.\nSarkozy smatra da ga je već 2013. godine Ustavni sud sankcionisao zbog djela koja mu se stavljaju na teret, kada je vratio prekoračeni novčani iznos.


Oprema za brisanje i čišćenje | PiK Group\nProfesionalna oprema za ručno čišćenje prašine i đubreta omogućava lako sakupljanje krupnijih nečistoća i otpada, kao i higijenski način zadržavanja istih bez prosipanja.\nOd 2.754,00 RSD DETALJNIJE\nOd 1.056,00 RSD DETALJNIJE\nOd 3.078,00 RSD DETALJNIJE\nZbog ekonomičnosti i lakoće upotrebe đubravnik, metla i drška za metlu osnovni su pribor za ručno čišćenje koji je ostao u upotrebi uprkos tehnološkim inovacijama usisivača. U okviru opreme za čišćenje prašine i đubreta nalaze se različite vrste metli, drški, pajalica, četki, krpa i đubravnika.\nMaterijal od koje su izrađene metle i četke omogućava dobro prianjanje površini koja se čisti i lako pranje. Vaš izbor zavisiće od površine za koju je metla ili četka namenjena i okolnosti u kojima se čisti.


ponedeljak, 28 februar 2022 14:14\nŠesti projektni bilten: Sumiramo rezultate InnoSchool projekta!\nINNOSCHOOL PILOT PROGRAM – REZULTATI\nPilotiranje InnoSchool inovativnog programa učenja o socijalnom preduzetništvu (ILS-a) je sprovedeno, a projekat ulazi u završnu fazu realizacije. Pogledajte podatke o ostvarenom obrazovnom učinku i uticaju ILS-a na škole, nastavnike i učenike koji su ga po prvi put primenili u nastavi.\nPublished in InnoSchool\nponedeljak, 28 februar 2022 08:28\nOdržan info događaj za srednje škole „UPOZNAJTE INNOSCHOOL“\nRegionalna agencija za razvoj i evropske integracije Beograd održala je 25. februara 2022. godine promotivni onlajn događaj „Upoznajte InnoSchool“.\nsreda, 23 februar 2022 08:34\nponedeljak, 14 februar 2022 12:26\nOdržana međunarodna završna konferencija projekta InnoSchool\nMeđunarodni projekat InnoSchool bavi se potrebom uvođenja sistemskih promena u srednjoškolsko obrazovanje koje su neophodne za jačanje preduzetničke kulture i povećano angažovanje mladih u oblasti socijalnih inovacija i preduzetništva.\nsreda, 09 februar 2022 12:14\nOdržana druga InnoSchool institucionalna radionica\nRegionalna agencija za razvoj i evropske integracije Beograd održala je drugu institucionalnu radionicu InnoSchool projekta 7. februara 2022. godine u formi onlajn događaja.\nčetvrtak, 27 januar 2022 13:21\nsreda, 07 jul 2021 12:00\nOdržan onlajn info događaj za srednje škole „UPOZNAJTE INNOSCHOOL“\nRegionalna agencija za razvoj i evropske integracije Beograd održala je 1. jula 2021. godine promotivni onlajn događaj „Upoznajte InnoSchool“.\npetak, 25 jun 2021 12:56\nInnoSchool projekat i Regionalna agencija za razvoj i evropske integracije Beograd u četvrtak 1. jula, sa početkom od 11:00 časova organizuju promotivni onlajn događaj „Upoznajte InnoSchool“.\n16. juna 2021. godine u organizaciji Centra za resurse i pomoć u obrazovanju okruga Bihor i Evropskog centra za društveno-profesionalnu integraciju ACTA, InnoSchool projektnih partnera iz Rumunije, održana je onlajn InnoSchool Transnacionalna konferencija.\nčetvrtak, 10 jun 2021 09:44\nOdržan peti partnerski sastanak projekta InnoSchool\nProjekat InnoSchool bavi se potrebom uvođenja sistemskih promena u srednjoškolsko obrazovanje koje su neophodne za jačanje preduzetničke kulture i povećano angažovanje mladih u oblasti socijalnih inovacija i preduzetništva. Regionalna agencija za razvoj i evropske integracije (RAREI) Beograd u svojstvu partnera sprovodi projekat InnoSchool u Srbiji u okviru Intereg Dunavskog transnacionalnog programa.\nutorak, 15 jun 2021 13:13\nMEĐUNARODNA INNOSCHOOL KONFERENCIJA\nCentar za resurse i i pomoć u obrazovanju okruga Bihor, InnoSchool projektni partner iz Rumunije, uz podršku ostalih projektnih partnera u sredu 16. juna, sa početkom od 12:30 časova, organizuje promotivnu InnoSchool Transnacionalnu konferenciju koja se održava onlajn.\nčetvrtak, 08 april 2021 12:42\nOdržan treći sastanak „InnoSchool“ Savetodavne grupe i teritorijalna evaluaciona i institucionalna ILS radionica\nPredstavnici InnoSchool projektnog tima i Regionalne agencije za razvoj i evropske integracije Beograd (RAREI Beograd) održali su 06. aprila 2021. godine onlajn događaj koji je obuhvatio treći sastanak lokalne Savetodavne grupe projekta i dve radionice – teritorijalnu evaluaciju ILS Programa učenja o socijalnom preduzetništvu i institucionalnu ILS radionicu.\nutorak, 30 mart 2021 07:09\nODRŽAN ONLAJN DOGAĐAJ "INNOSCHOOL DANI" – PREDSTAVLjANjE REZULTATA PILOTIRANjA PROGRAMA ZA UČENjE O SOCIJALNOM PREDUZETNIŠTVU (ILS-a) U SREDNjIM ŠKOLAMA\nPredstavnici Regionalne agencija za razvoj i evropske integracije Beograd (RAREI Beograd) i InnoSchool projektnog tima 25. marta 2021. godine održali su onlajn događaj pod nazivom „InnoSchool dani“.\npetak, 26 mart 2021 06:54\nPROGLAŠENI POBEDNICI INNOSCHOOL MEĐUŠKOLSKOG TAKMIČENjA\nU organizaciji Regionalne agencija za razvoj i evropske integracije Beograd (RAREI Beograd) i InnoSchool projektnog tima, 25. marta 2021. godine održano je onlajn međuškolsko takmičenje.


Krajni rok 24. maj - Dodaj ne driblaj\nEvroliga je izdala saopštenje u kome se navodi da će kraj rok za odluku o nastavku biti 24. maj.\nNa stastanku je odlučeno da ako dođe do nastavka Evrolige i Evrokupa, ekipe će od 29. maja do 11. juna provesti u karantinu a pripreme su planirane da krenu od 12. juna do 2. jula.\nEvroliga se i dalje nada da će moći da se odigraju preostale 54 utakmice a zatim fajnal-ejt u jednom gradu. Evrokup je planiran da se odigra u svom pravom formatu i to u periodu od 4. jula do 17. jula.\nAko zdravstvena situacija dozvoli, sezona će se nastaviti pa se u tom slučaju ugovori produžavaju do 31. jula, a 85 odsto plate isplatiće klubovi do 15. avgusta. Ako se sezona ne završi ugovori će se smatrati završenim.\n"Ovo je važan dogovor za ligu. Želim da izrazim zahvalnost svim igračima pošto razumeju da se oni važan deo rešenja za izlaz iz krize. Svi trpe zajedno kao tim i ponosan sam što cela evroligaška košarkaška porodica ostaje ujedinjena." izjavio je prvi čovek Evrolige Đordi Bartomeu


ILI JESI, ILI NISI (28. ICV SRBIJA SASTANAK) ILI JESI, ILI NISI (28. ICV SRBIJA SASTANAK)\nCilj sastanka je bio da se upoznamo sa controlling procesima, kao i sa celokupnim poslovanjem jedne od najuspešnijih pivara u svetu, ali i da popijemo što više piva!\nSastanak je otvorio Đorđe Koprivica, finansijski direktor, Carlsberg Srbija u prostorijama muzeja piva. Muzej piva u Čelarevu je jedini te vrste u Srbiji gde posetioci mogu da se upoznaju sa bogatom istorijom rasta i razvoja pivare, kao i sa starinskim načinom pravljenja, skladištenja i distribucije piva.\nĐorđe Koprivica, Finansijski direktor, Carlsberg Srbija\nNakon uvodne reči i predstavljanja kompanije, prisutnima su se obratili i ostali govornici:\nJovanka Radošević, regionalni tim lider, Carlsberg Srbija\nBiljana Plesnik, menadžer komercijalnog controllinga, Carlsberg Srbija\nNataša Šarčević, brend menadžer za lokalne brendove, Carlsberg Srbija\nJovana Mladenović, menadžer za komunikacije, Carlsberg Srbija i upraviteljka Carlsberg i Dunđerski Fondacije\nSlavko Umićević, tehnolog, Carlsberg Srbija\nDarko Solomun, supervizor za točeno pivo, Carlsberg Srbija\nRegionalni tim lider Jovanka Radošević nas je ukratko upoznala sa istorijom Carlsberg grupacije, koja je od 2003. godine vlasnik Pivare Čelarevo, i njenim pozicioniranjem na tržištu Srbije. Privatizacija Pivare Čelarevo predstavlja jednu od najuspešnijih privatizacija u Srbiji, a kompanija Carlsberg se nalazi među najvećim stranim investitorima kod nas. Takođe, Jovanka nas je upoznala sa samim procesom proizvodnje “najdragocenije tečnosti na svetu” – pivom, pa smo tako saznali koje vrste piva postoje i kako se proces proizvodnje razvijao od davnih vremena, pa sve do danas.\nSledeći govornik je bila Biljana Plesnik, menadžer komercijalnog controllinga, koja nam je predstavila organizacionu strukturu finansijskog sektora u kompaniji, kao i proces controllinga i načine izveštavanja.\nBrend menadžer za lokalne brendove, Carlsberg Srbija, Nataša Šarčević upoznala nas je sa bogatim asortimanom Carlsberg kompanije od kojih su najpoznatiji: Lav, Tuborg, Merak, Guinness, Erdinger, Budweiser, Grimbergen, Somersby, Kronenbourg 1664, Carlsberg.\nU okvru njene prezentacije imali smo priliku da pogledamo i najnoviju kampanju „Ili jesi, ili nisi – probao četiri dara prirode”.\nDa kompanija Carlsberg nije poznata samo po proizvodnji piva, već i po društvenoj odgovornosti, govori i činjenica da je 2015. godine osnovana Carlsberg i Dunđerski Fondacija na čijem čelu se nalazi Jovana Mladenović, menadžer za komunikacije, Carlsberg Srbija. Jovana nam je predstavila rad i projekte u kojima je učestvovala Fondacija, a sve u cilju razvoja nauke i obrazovanja, očuvanja kulturne baštine, zaštite životne sredine i podizanja svesti društva o aktuelnim socijalnim problemima.\nNakon što smo odslušali ova veoma zanimljiva izlaganja, došao je red da se i kroz praksu upoznamo sa procesom proizvodnje piva. Naš vodič bio je Slavko Umićević, tehnolog, Carlsberg Srbija, koji nas je sproveo kroz ceo proces proizvodnje piva od polja ječma, pa sve do hladne krigle pune piva. Ceo proces proizvodnje počinje u varioni, gde se žitarice melju i peku. Zatim se tako obrađene žitarice šalju u fermentore gde nastaje pivo. Finalni korak u proizvodnji je slanje piva na filtraciju, čime se proces proizvodnje završava i pivo je spremno za konzumaciju.\nPosle obilaska fabrike i pauze za ručak, došlo je vreme da se opustimo uz hladno pivo. Naš domaćin bio je Darko Solomun, supervizor za točeno pivo, koji nam je objasnio na koji način se servira ovaj napitak kako bi svaka krigla bila savršena. Žurka je mogla da počne!\nNakon nekoliko krigli piva, došlo je vreme da se ide kući, a mnogima je bilo žao što „radni dan“ nije trajao duže. Domaćini su nas ispratili sa penušavim poklonima i potpuno opravdali slogan po kom su prepoznatljivi, a to je da su pravi LAVOVI!\nCarlsberg, Controlleri, Controlling, ICV, mcb\n« MALA PREDUZEĆA – VELIKA ŠANSA!, SVETLANA ŽIKIĆ, CONTROLLING MENADŽER, FOND ZA MIKRORAZVOJ Trikovi u Excelu 154. deo – Koordinator boja »


Nije pronađen otrov kod džihadista sa Kosova - 12.07.2015, Sputnik Srbija\nPolicija Kosova demantovala je danas medijske informacije da je pronađen otrov kod jedne od pet osoba uhapšenih u subotu kod jezera Badovac u opštini... 12.07.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, priština, islamska država\n21:42 12.07.2015 (Osveženo: 14:47 30.08.2021)\n© AFP 2022 / ARMEND NIMANI Policija samoproglašene države Kosovo\nPolicija Kosova demantovala je danas medijske informacije da je pronađen otrov kod jedne od pet osoba uhapšenih u subotu kod jezera Badovac u opštini Gračanica, pod sumnjom da su pripadnici ekstremne Islamske države (ID).\nMedijske informacije da je otrov pronađen u tašni Enisa Latifija iz Vučitrna, jednog od uhapšenih, njegov advokat Sabrija Jašari je prvo potvrdila, a potom negirala. Ona je za RTK rekla: „Molim vas, loše sam shvaćena, nije bilo otrova“.\nIslamisti prete Kosovu, moguća meta Amerikanci\nKako prenose mediji u Prištini, Jašarijeva je ranije kazala da je „pored zastave ID, maski i rukavica, u tašni koja je pronađena pored uhapšenih, pronađen i otrov“.\nPortparol policije Kosova Baki Kelani je odbacio izjavu advokata da je kod jednog od uhapšenih za terorizam kosovska policija pronašla otrov.\nPet uhapšenih u subotu kod jezera Badovac, u opštini Gračanica, odvedeni su u Osnovni sud u Prištini u pratnji jakih policijskih snaga.\nKako saznaje portal „Koha“, četiri od pet uhapšenih su, pored Enisa Latifija, njegov bratanac Besnik Latifi iz Vučitrna, Gazmend Halili i Milazim Hađijaj, obojica iz opštine Istok, dok identitet pete osobe još nije poznat.\nPredsednik Osnovnog suda u Prištini Hamdi Ibrahimi rekao je da će sud odluku o statusu uhapšenih doneti sutra, s obzirom da će ročište koje je u toku trajati do kasnih sati.\nNa magistralnom putu Priština — Gnjilane, kod jezera Badovac, u subotu u noći uhapšeno je pet osoba za koje se sumnja da su pripadnici ID.\nBaki Keljani, portparola policije Kosova rekao je da je kosovska policija je u 01.40 sati posle ponoći u subotu zaustavila dva vozila marke „golf 2“ i „pasat“ crvene boje.\nKako su mediji u Prištini preneli, u vozilima su pronađeni municija, oružje i određeni materijali koji ukazuju na delatnost ID, a sumnja se da su osobe povezane sa tom terorističkom organizacijom.\nSnabdevanje vodom iz jezera Badovac bilo je obustavljeno više sati zbog toga što se sumnjalo da su uhapšeni teroristi planirali da otruju vodu ovog jezera, iz kojeg se snabdeva pola Prištine.


Američkim diplomatama zabranjeno da prate izbore u Rusiji - Sputnjik Srbija\n08:51 10 Avgust 2020\nAmeričkim diplomatama zabranjeno da prate izbore u Rusiji\n11:09 22.02.2018 (osveženo 11:23 22.02.2018) Preuzmite kraći link\nAmeričkim diplomatama i službenicima diplomatskih misija SAD u Rusiji neće biti dozvoljeno da prate izbore za ruskog predsednika, saopštio je zamenik šef ruske diplomatije Sergej Rjabkov.\nPutin: Obezbediti pravo na slobodno izražavanje volje građana\n„Što se tiče američkih diplomata i službenika američkih diplomatskih misija u Rusiji, neće im biti dozvoljeno da učestvuju u tom procesu jer ni za vreme američkih izbora 2016. godine službenicima ruskih diplomatskih misija u SAD to nije bilo dozvoljeno“, rekao je Rjabkov.\nOn je dodao da američki građani koji ulaze u sastav misije OEBS-a za praćenje izbora „mogu da izvršavaju svoje obaveze na izborima“.\nRanije je Rjabkov izjavio da SAD vrše pritisak pred izborima u Rusiji.\nIzbori za predsednika Rusije će biti održani 18. marta 2018. godine.


Agencija: Još proveravamo Malog - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs 08/07/2016\nAgencija za borbu protiv korupcije saopštila je novinarima KRIK-a da je postupak provere gradonačelnika Beograda Siniše Malog i dalje u toku, ali nije želela da dostavi nijedan podatak o tome dokle je postupak stigao. Rekli su da informacije o ovom slučaju neće biti dostupne javnosti dok postupak ne bude završen.\nAgencija je pokrenula postupak nakon KRIK-ovog otkrića da je Mali kao direktor dve ofšor firme sa Britanskih devičanskih ostrva kupio 24 stana u luksuznom bugarskom letovalištu „Sveti Nikola“.\nOn je u ime ofšor firmi kupio bugarske kompanije u čijem su vlasništvu bili stanovi. Tokom 2012. i 2013. godine, dok je bio savetnik za ekonomiju tadašnjeg prvog potpredsednika vlade Aleksandra Vučića, kupovao je i prodavao stanove.\nNaredne godine imenovan je za gradonačelnika Beograda, a jedan apartman prodao je u maju 2015.\nNjegova advokatica je, u danima nakon objavljivanja priče, podnela dokumenta bugarskom registru i tražila da se Mali odatle izbriše kao zastupnik ofšor firmi – i da ona bude upisana umesto njega.\nProšle nedelje, registar je odbio ova dokumenta, pa se Mali i dalje zvanično vodi kao direktor ofšor firmi i upravlja stanovima vrednim više od 5 milion evra.\nNe zna se ko je pravi vlasnik ofšor firmi za koje Mali radi.\nNakon što je KRIK objavio priču, Mali je u javnosti tvrdio da je njegov potpis na dokumentima falsifikovan i to za period nakon što je postao gradonačelnik.\nAgencija utvrđuje da li je Siniša Mali bio u sukobu interesa i da li je prijavio svu imovinu.\nOn je bio dužan da traži saglasnost Agencije za obavljanje poslova kako bi izbegao potencijalni sukob interesa, a nije prijavio da je direktor ofšor kompanija koje su kupile apartmane.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić ranije je obećao javnosti da će slučaj biti ispitan do kraja, kao i da Siniša Mali neće ostati na mestu gradonačelnika ukoliko se utvrdi da je direktor ofšor kompanija i da je prekršio zakon.\nSve istraživačke priče o Siniši Malom pročitajte u projektu „Gradonačelnikova priča“ na ovom linku.\nPomozite KRIK-u da nastavi da istražuje korupciju i prati ovaj slučaj. Sve informacije o tome kako da donirate KRIK možete pronaći na ovom linku.


Najveći odziv u opštinama sa srpskom većinom za sada je u Partešu, gde je glasalo 15,95 odsto glasača, saopštila je predsednica CIK-a Valjdete Daka na konferenciji za novinare u 12 sati.\nPrema njenim rečima, u Ranilugu je glasalo 14,05, u Klokotu 13,86, Štrpcu 11,05, u Gračanici 10,68 i Novom Brdu 8,79 odsto birača.\nPrema Dakinim rečima, u severnom delu Mitrovice glasalo 4,65 odsto glasača.\nDaka je rekla da opštinske izborne komisije do sada CIK-u nisu prijavile žalbe koje bi govorile o nepravilnostima izbornog procesa.\nČlan Centralne izborne komisije Nenad Rikalo izjavio je ranije da veruje da će se brojanje glasova sa birališta u severnoj Kosovskoj Mitrovici obaviti na biračkim mestima, kako je to i predviđeno zakonom.\nBiracka mesta ce biti otvorena do 19.00 sati.\nOčekuje se da će preliminarni rezultati biti poznati već oko 22 sata. Zvanični rezultati bi trebalo da budu ovljavljeni u utorak, 3. decembra.


Migranti u vreme pandemije – između kolektivnih centara i ultradesničara - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\nMigranti u vreme pandemije – između kolektivnih centara i ultradesničara\n17. Apr 2020 by Ekipa VOICE | 1 komentar\nPranje ruku je mislena imenica u kolektivnim smeštajima\nU poslednjih nekoliko nedelja, društvenim mrežama i portalima šire se snimci i fotografije, koje navodno “dokazuju” kako su migranti krijumčareni u toku policijskog časa i “naseljavani” bez znanja građana, zajedno sa teorijama o tome šta se u toku pandemije “zaista” dešava sa njima.\nNa većini video-snimaka zapravo nije moguće odrediti ko je zapravo na njima pa se na taj način često širi mnoštvo dezinformacija i poluistina. Neretko, ti materijali su snimani u toku noći, izdaleka ili su veoma lošeg kvaliteta, te se većina komentara i objava svodi na nagađanja dela građana i administratora u grupama na društvenim mrežama.\nPo informacijama iz Komesarijata za izbeglice i migracije, u centrima za azil danas je smešteno 8.823 migranata. Oni su sada raspoređeni u ukupno 20 centara, od kojih su dva privremena – u Moroviću i Miratovcu. Na početku vanrednog stanja u prihvatilišta su dodatno smešteni i oni migranti koji su boravili van pomenutih centara, zbog čega je broj migranata značajno porastao, te su neki centri preopterećeni. Prema navodim iz Komesarijata, naloženo je pretvaranje zajedničkih prostorija u spavaonice gde je to moguće, a ponovo su u funkciju stavljeni šatori i pribavljeni su novi.\nIz Info parka – centra za zaštitu, edukaciju i osnaživanje izbeglica – potvrđuju da je to razmeštanje i dalje u toku. Oni objašnjavaju da postoje razmeštanja među kampovima i da pored toga, policija odvodi u kolektivne smeštaje migrante koji su na ulicama, kojih danas nema mnogo. Treći slučaj “raseljavanja” migranata su slučajevi policijskih racija u hostelima, posle kojih se migranti upućuju u kolektivne smeštaje.\nNaime, kako navode iz Info parka, određeni broj migranata boravi i u hostelima kako ne bi bili primećeni na ulici, a neretko u tim hostelima borave migranti bez potrebnih papira ili sa falsifikovanim dokumentima. Problem je u tome što policija privodi i one koji imaju redovnu dokumentaciju.\n“Stradaju čak i oni koji imaju regularne papire i potvrde da mogu samostalno to da plate i borave, ali racija ih pokupi sve i odvodi u kolektivne smeštaje”, naveli su iz Info parka za VOICE.\nDirektor Centra za zaštitu i pružanje pomoći tražiocima azila Radoš Đurović za VOICE kaže da za vreme pandemije, nema razlike između prihvatnih centara i azilnih kampova zbog preopterećenja kapaciteta. On kaže da nema ni aktivnosti u kampovima te da su migranti uglavnom po svojim sobama ili u kolektivnim smeštajima, koji su veliki javni prostori. U zavisnosti od kampova, negde su bolji uslovi, a negde ljudi ne mogu biti izdvojeni, već su u prostorijama gde na desetine njih spava, a kako on navodi, tamo nema ni privatnosti, a ni adekvatne zaštite.\n“To je jedan problem koji ranije nije bio rešen, koji je bio ignorisan od strane institucije Komesarijata, koji je uveravao građane da su kapaciteti dovoljni, uprkos svim izazovima. Zbog toga smo došli u situaciju da nema dovoljno mesta, što predstavlja problem za naše izbeglice i za naše lokalno stanovništo.” naglasio je Radoš Đurović.\nKsenofobija i rasizam u Banatu\nPortali Epancevo i Vestidana, zajedno sa nekim grupama i stranicama na Fejsbuku, krajem marta, preneli su informaciju da je Komesarijat za izbeglice i migracije bez saznanja i saglasnosti Opštinske uprave Kovin i obaveštavanja meštana te opštine, doneo odluku o naseljavanju migranata na toj teritoriji. Komesarijat, sa druge strane, tvrdi da je lokalna samouprava bila upoznata sa tom naredbom i da je teza o “naseljavanju” proistekla iz nepoznavanja činjenica i pravnih propisa, ali i zloupotrebe od strane pojedinih grupa.\n“Reč je o tome da je Komesarijat za izbeglice i migracije, naredbom Pokrajinskog štaba za vanredne situacije, dobio na korišćenje Školsko-rekreativni centar „Čardak“ u Deliblatu, kako bi se u uslovima povećanog broja korisnika, prilagodili uslovi trenutnim potrebama”, naveli su iz Komesarijata.\nProtest protiv “naseljavanja migranata” održan je 25. marta u selu Deliblato, te na kraju, Školsko-rekreativni centar “Čardak” nije adaptiran za potrebe izbeglica. U međuvremenu je novom naredbom taj objekat opredeljen da bude zdravstveni karantin za državljane Srbije. Iz Info parka navode da najčešće takav protest prati priča da migranti “proizvode problem”.\n“Saradnja sa meštanima i lokalnom samoupravom je presudna, ali problem je što uvek iza takvog jednog protesta uglavnom stoje ksenofobija i rasizam”, ocenili su iz Info parka.\nMeđutim, Radoš Đurović, navodi da Komesarijat često odluke o smeštanju ljudi i otvaranju novih centara donosi preko noći ili se odluke donose bez prethodnog obaveštavanja građana u sredinama gde ti centri treba da se otvore, te da je to bila situacija u selu Deliblato.\n“Taj protest nije rezultovao samo nezadovoljstvom građana, već njihovim strahom jer ne znaju šta se dešava, jer im neko radi iza leđa. Onda se nađu neki, koji to zloupotrebljavaju i stvaraju dodatne tenzije i tu dolazimo do problema”, ističe Đurović.\nPovodom navoda da u Srbiju i dalje dolaze migranti, iz Info parka navode da u Srbiji ima novih migranata koji su došli sa granica neopaženo, ali da ih nema mnogo i da njih policija vrlo brzo odvodi u centre.\n“Policija ih često kupi kod Bubanj potoka ili Pančevačkog mosta, jer krijumčari misle da će biti manje primećeni ako ih ostave sa druge strane tog mosta”, navode iz Info parka.\nKomesarijat je na pitanje o novopridošlim migrantima rekao da oni nemaju zvanične podatke, jer je to u nadležnosti granične policije, ali su rekli da je potrebno naglasiti da zemlje u okruženju ne drže svoje granice čvrsto zatvorenim i da je stav Srbije da svi migranti budu smešteni u prihvatne centre u cilju kontrole širenja virusa.\nŽivot kao u zatvoru izaziva anksioznost i sukobe\n“Migranti su sada osuđeni na onaj najdosadniji zatvorski život, ujutro ustanu, doručak, onda slobodno vreme, koje nemaju kako da iskoriste jer sada nemaju programe, onda ručak, pa slobodno vreme, večera i opet ujutro isto. To je rutina koja kod ljudi izaziva anksioznost i potencijalno može da izazove sukobe”, upozoravaju iz Info parka.\nNeredi su se i dogodili 5. aprila u Obrenovcu. Kako u Info parku kažu, činjenica je da je deo migranata informisan, ali da jednom delu nije najjasnije šta se trenutno dešava, zašto ne mogu da izlaze i koliko dugo će sve to trajati. U kampu u Obrenovcu, koji je po navodima iz Infor parka, tipičan primer loše organizovanog kampa, incident koji se dogodio nije bio međuetničkog karaktera, već je to bila pobuna protiv Komesarijata, što je prvi takav slučaj u Srbiji.\n“Činjenica što ih ne puštaju napolje stvara revolt, zbog čega se i dogodio incident 5. aprila. Zatvaranje sa preventivnim karakterom u stvari vodi do potencijalne eskalacije sukoba unutar kampova”, upozoravaju iz Info parka.\nIz Info parka i Komesarijata navode da su centri dodatno zatvoreni zbog prevencije širenja virusa, a da su iz te direktive izuzeti prevodioci, a većina organizacija je povukla svoje aktivnosti za vreme pandemije ili sarađuje sa njima putem telefona.\nPrema navodima iz Komesarijata, higijenska sredstva se dobavljaju u skladu sa potrebama, a donatori pomažu u tome kako ne bi bilo nedostatka. Tamo gde postoji mogućnost, i sami migranti su se uključili u šivanje maski koje kasnije dele među sobom i poklanjaju zaposlenima. Oni navode da u centrima postoje ambulante koje rade svakodnevno, da su centri u konstantnom kontaktu sa zavodima za javno zdravlje i epidemiološkim službama, a da korisnici koji se prebacuju iz jednog centra u drugi, kao i oni koji naknadno dolaze u centar, prolaze kroz obavezan zdravstveni pregled, što je bio slučaj i pre vanrednog stanja.\nMeđutim, Radoš Đurović smatra da preduzete mere nisu održive na duži rok, jer se po njemu, sve zasniva na pretpostavci da niko neće doneti virus među te ljude. On kaže da nije uzeta u obzir mogućnost zaraze od zaposlenih koji su uglavnom ljudi iz lokalne sredine, a da sada u azilima postoji ogroman broj ljudi na jednom mestu, što je suprotno od onoga šta se traži, što je fizičko distanciranje.\n“Dovoljno je da samo neko od zaposlenih možda donese virus, što bi onda izazvalo ogromne posledice – kako po te ljude, tako i po sistem – jer ti ljudi kasnije treba da budu smešteni u naše bolnice. Sve ovo govori o jednom olakom shvatanju problema kada je reč o njihovom pitanju i pitanju njihovog zdravlja. Ovde imate ljude koji su bukvalno jedni do drugih, što je jedno plodno tle za pandemiju”, upozorio je Đurović.\nIz Info parka takođe upozoravaju da insistiranje na pranju ruku, ne može baš tako da funkcioniše u kolektivnom smeštaju, gde je nekima vrhunac da dođu do toaleta jednom dnevno. Takođe navodi da virus ne diskriminiše, da smo svi jednako podložni zarazi, ali opet, sistem diskriminiše, jer su jedni manje zaštićeni od drugih.\n“Prvo, to bi bilo širenje zaraze čije razmere još srećom nismo ni osetili, a drugo to bi bio politički poraz svih i varijanta u kojoj su opet, migranti krivi za sve, a ne država koja je to dozvolila”, kažu u Info parku.\nU Komesarijatu, sa druge strane, kažu da je svima jasno da zbog uslova kolektivnog stanovanja nije moguće držati propisanu distancu, te da poduzete mere daju rezultate, jer 41. dan od prvog slučaje zaraze u Srbiji, među migrantima nema pozitivnih na korona virus.\nOrganizovane ultradesničarske grupe šire antimigrantsku propagandu\nNa sajtu UNHCR (United Nations High Commissioner for Refugees), moguće je naći mesečne izveštaje o situaciji u kampovima, koji prikazuju i statistike o podacima korisnika u centrima.\nPored tih izveštaja, postoje i profili centara za Srbiju, koje je moguće pronaći i na sajtu UNHCR-a (ogranak za Srbiju), koji su veoma informativni, ali kako navode iz Info parka, danas ne prikazuju realnu situaciju u kampovima. Sam profil centara za Srbiju, nije ažuriran uoči pandemije korona virusa, a poslednja dostupna mapa profila kampova u Srbiji, objavljena je 26. januara.\nNa mapi profila Srbije, slikovito je prikazano šta centri nude korisnicima, koliko ima toaleta, izolovanih soba koje garantuju privatnost porodica, internetske mreže, restrikcija slobode kretanja i slično, te je taj profil koristan za informisanje, ali nije ispravan. Sa druge strane, sajt Komesarijata za izbeglice i migracije, već duže vremena ima probleme u funkcionisanju, te kažu da se u međuvremenu potrebni podaci mogu dobiti kontaktom na telefon.\nPrema izveštaju o istraživanju javnog mnjenja Poverenice za zaštitu ravnopravnosti, iz novembra prošle godine, grupa prema kojoj postoji najveća socijalna distanca su tražioci azila, to jest migranti. Polovina ispitanika izjasnila se da im je važan stav partije o migracijama pri izboru za koga će glasati, sa time da je 16 odsto ispitanika reklo da je veoma važan, a 34,6 odsto da je važan u određenoj meri.\nOve godine, moguće je bilo uočiti i snažnu antimigrantsku predizbornu kampanju pojedinih političkih stranaka, o kojima su neki mediji, uključujući i VOICE, već pisali. Sonja Tosković, direktorka Beogradskog centra za ljudska prava, koji je takođe sproveo istraživanje o stavovima građana u vezi sa politikom i migrantima krajem prošle godine, smatra da su se strasti, posebno na društvenim mrežama, podigle pre vanrednog stanja, te da danas postoje vlo dobro organizovane ultradesničarske grupe koje propagiraju tu retoriku.\nSanja Kosović (VOICE, foto: Komesarijat za izbeglice i migracije Srbije)\ncoronavirus, covid 19, migranti, pandemija, srbija\nU poslednjih nekoliko nedelja, društvenim mrežama i portalima šire se snimci i fotografije, koje navodno “dokazuju” kako su migranti krijumčareni u toku policijskog časa i “naseljavani” bez znanja građana, zajedno sa teorijama o tome šta se u toku pandemije “zaista”…


Ivana Španović najavila kraj karijere - Sputnjik Srbija\n03:16 18 Januar 2021\n14:09 10.10.2019 (osveženo 14:12 10.10.2019) Preuzmite kraći link\nSrpska atletičarka Ivana Španović uskoro kreće sa treninzima nakon pauze zbog povrede, a u intervjuu za „Sportski žurnal“ je otkrila i svoje dugoročne planove.\n„Počinjem sa uvodnim radom 15. oktobra, ali zbog težine povrede biću malo obazrivija na početku, pogotovo zbog činjenice da je sledeća godina olimpijska. Nema mesta ni prostora kalkulaciji ili radu koji nije sa 100 odsto mogućnosti“, istakla je ona, a prenosi portal „Sportske“.\nŠpanovićeva je tako najavila da bi mogla da završi karijeru 2022. godine.\n„Volela bih da budemo izabrani za domaćine Svetskog prvenstva 2022. godine u dvorani. Razlog zbog kojeg bi volela da se to dogodi je razmišljanje o povlačenju iz atletike. Volela bih da to bude uz pokušaj obaranja dvoranskog svetskog rekorda od 7,37 metara, pred domaćom publikom u beogradskoj Areni“, jasno je poručila Ivana Španović.\npovlačenje, Atletika, Ivana Španović


Rikalo: Odbijena žalba Srpske liste\nČlan Centralne izborne komisije Nenad Rikalo rekao je da žalba Srpske liste na raspodelu mandata nije razmatrana jer su, kako je naveo, i Vrhovni sud i Panel za žalbe istakli da to nije u opisu njihovog posla.\nRikalo je rekao da su sinoć na vanrednoj sednici Centralne izborne komisije potvrđeni rezultati varednih parlamentarnih izbora, održanih 8. juna, prema kojima je broj i raspored poslaničkih mesta u kosovskoj skupštini ostao nepromenjen u odnosu na rezultate objavljene pre žalbenog postupka.\nOn je dodao da je Srpska lista ranije uputila žalbu na raspodelu mandata Panelu za žalbe i predstavke Kosova i Vrhovnom sudu Kosova, ali da su obe instance odbile žalbu.\n"Interesantno je da ni Panel za žalbe ni Vrhovni sud nisu razmatrali predmet, to jest suštinu žalbe. Te instance su odložile žalbu Srpske iz proceduralnih razloga. I Sud i Panel su naveli da oni nemaju mandat da raspravljaju o načinu podele mandata u Skupštini Kosova, da to nije u njihovom opisu posla", rekao je Rikalo.\nPrema njegovim rečima, to je ostavilo prostor i sumnju da je lista Srpska "poprilično u pravu" po pitanju žalbe, ali da te institucije "nisu imale hrabrost" da odlučuju o suštini te žalbe.\nOn je istakao da bi za Srpsku sledeća instanca bio Ustavni sud Kosova koji može da ocenjuje ustavnost tih odluka, ali da bi tu problem mogao biti to da prvo treba uskladiti Izborni zakon s Ustavom.\nRikalo je ocenio da sve to predstavlja novo poglavlje za Srpsku koje će sigurno biti tema narednih meseci, jer naredna četiri meseca žalba može da se uputu Ustavnom sudu Kosova.\n28.02.2021 Gračanica: I večeras skup podrške za privedene mladiće (402)\n01.03.2021 Idealno vreme za prihranu i završetak orezivanja voća (187)


Sep Blater proveo nedelju dana u komi - SPORTSKI ŽURNAL\nStanje 84-godišnjeg Blatera se tek ove nedelje poboljšalo, i on je posle mesec dana premešten sa intezivne nege\nFOTO: EPA/Loran Žilieron\n- Lekari su zadovoljni njegovim stanjem, ali još uvek je dug put oporavka ispred njega. Bio je ovo najteži i najtužniji Božić u mom životu - rekla je njegova ćerka Katrin Blater Andenmaten švajcarskim medijima.\n- Još uvek ne zna ništa o novoj prijavi koju je podnela FIFA, i to je dobro. Samo bi se dodatno potresao - rekla je Karin Andenmaten.\n- Moj otac je zaslužio da uživa u ostatku života, a ne da neprestano bude torpediran od strane FIFA. Zahtevam da mu se omogući odmor, vreme i opuštanje, kako bi se potpuno oporavio - rekla je Andenmaten.


Gattuso: Protiv Lazija igramo finale\nGennaro Gattuso je upozorio da Milan ne može da priušti da izgubi 'finale' protiv Lazija ovog vikenda.\nNakon serije loših rezultata, Gattusov Milan nema pravo na kiks protiv Lazija ukoliko želi da ostane u trci za Ligu Šampiona.\n„Protiv Lazija će biti finale: ako želimo da se kvalifikujemo za Ligu Šampiona, ne možemo da izgubimo. Treba nam maksimalan učinak, odnosno pobeda“, rekao je Gattuso.\nMilan je oštećen protiv Juventusa, ali Gattuso je to sada arhivirao.\n“Mi smo ponekad kažnjeni nekim greškama, ali to ne sme biti izgovor, ni za mene ni za moje igrače".\nPoljak Piątek redovno trese mreže, ipak, moraju se i ostali uključiti.\n"Piątek je dobar, nadam se da će biti najbolji strelac, ali da bi se to desilo, čitav tim mora da trči. Potrebni su nam svi, uključujući i defanzivce i veznjake", dodao je Rino.


Foto: Srna | Film Malagurskog u arhivu Kongresa SAD\nSrna 24.12.2018 11:29\n"To je velika čast za Srbiju. Na prstima ruke mogu da se nabroje srpski filmovi koji su uvršteni u katalog Kongresne biblioteke, a oni su mahom još iz doba SFRЈ - filmovi poput "Ko to tamo peva" i "Skupljači perja". To što je moj film u najpoznatijoj instituciji te vrste, znači da će biti zauveijk upisan u memoriju ljudske civilizacije", kaže Malagurski.\nU prvom dijelu dokumentarnog serijala, reditelj je govorio o umiješanosti zapada u raspad SFRЈ, sa tezom da je Vašington direktno odgovoran za to.\n"Kada utihne propaganda o Srbima kao zlikovcima 90-ih i desi se smjena političkih generacija na globalnom nivou, ostaće istorijska istina o onome što se desilo", ocijenio je reditelj.\n"Važno je napomenuti da najveću odgovornost za raspad Јugoslavije snosi administracija Bila Klintona. Imaju je i prethodne - Reganova, koja je sprovođenjem svojih direktiva podrivala jugoslovensku ekonomiju, i administracija Buša starijeg, koji je donio zakon o finansijskoj podršci separatističkim pokretima. Nove generacije američkih kongresmena sada mogu da uče iz grešaka njihovih kolega", navodi Malagurski.\nOn trenutno snima treći nastavak "Težine lanaca" u kome se bavi načinom na koji smo biološki uništavani, sa posebnim fokusom na NATO bombardovanje SRЈ osiromašenim uranijumom, koji je ostavio trajne posledice.\n"Film će da analizira i posljedice ekološke katastrofe koju je to bombardovanje izazvalo, ali i našu krivicu u uništavanju prirode, te na koji način možemo da se oslobodimo teških lanaca neokolonijalizma i konačno krenemo putem slobode", objašnjava Malagurski.\nU prethodnim dijelovima ovog serijala srpski reditelj je imao ugledne sagovornike, poput Noama Čomskog, Olivera Stouna, generala Luisa Mekenzija, Karlu del Ponte...\nIslanđani su, kaže Malagurski, inspirativan primjer naroda koji je malobrojan (oko 330.000 stanovnika), ali je spreman da se bori za svoju slobodu.\n"To je nešto što je u duhu i našeg naroda, ali kao da smo to zaboravili. Od sloma ekonomije 2008. Islanđani su došli do oporavljene ekonomije koja sada raste brže i od evropskih i američke", navodi reditelj.\n"Nastavljam sa intervjuima i u 2019. godini, kada se nadam da će biti premijera "Težine lanaca 3"", kaže Malagurski.\nBoris Malagurski Težina lanaca


SVI DATUMI I OBEĆANI ROKOVI Mandatara za sastav Vlade Aleksandra Vučića\nIzvor\tIstinomer\tAvgust 02, 2016\nMandatar za sastav Vlade Srbije Aleksandar Vučić\n"Imam svoje zakonske i ustavne rokove, koje mislim da sebi skratim tri do četiri puta. Nakon konstituisanja parlamenta teče rok od tri meseca za sastav Vlade. Nećete čekati ni 15 dana od konstituisanja Skupštine, a može da se desi da sve uradimo u istom danu."\nTanjug, 27. 4. 2016. godine\nUprkos očekivanjima da će Srbija, nakon apsolutne pobede SNS na aprilskim izborima, novu Vladu imati u kratkom roku, ni mesec i po dana nakon dobijanja mandata od predsednika Tomislava Nikolića, mandatar Aleksandar Vučić javnosti još uvek nije predstavio buduće ministre.\nKabinet je, prema rečima šefa Srpske napredne stranke, prvo trebalo da bude formiran do posete kineksog predsednika Si Đi Pinga, zatim do samita o Zapadnom Balkanu u Parizu, da bi nakon svega toga mandatar shvatio da je formiranje Vlade ipak "ozbiljan posao i da ne može tako brzo da se završi". Poslednji dat rok je 17. avgust, kada u Srbiju dolazi misija MMF-a.\nU početku je Aleksandar Vučić po pitanju sastava Vlade bio optimističan i verovao da će kabinet sastaviti sedam dana nakon što poslanici polože zakletvu. Međutim, Vlada ne samo da nije formirana u datom roku, nego i mesec dana nakon konstituisanja Narodne skuptšine javnost još uvek iščekuje sastav drugog Vučićevog kabineta.\n(Tanjug, 27.5.2016. godine)\n"Drugog juna će biti konstitutivna sednica pokrajinskog parlamenta, 3. ili 4. Skupštine Srbije. Nedelju dana kasnije je realno da se krene u formiranje pokrajinske vlade, zatim i republičke i sve bi trebalo da bude završeno do 16. juna."\nUprkos obećanju da će sve biti gotovo do 16. juna, jer tada u Srbiju stiže kineski predsednik Si Đi Ping, kog ne bi trebalo da dočeka tehnička Vlada, mandatar Vučić je odlučio da proces sastavljanja novog kabineta ponovo odloži.\n(RTS, 10.6.2016. godine)\n"Neke neodložne stvari postoje koje morate da uradite, imamo velike pripreme za dolazak predsednika Kine, to je poseta od veoma velikog značaja za nas, nisam siguran da ćemo stići do tada da formiramo vladu“, požalio se Vučić.\nTakođe, pravdao se da Vlada "kasni" zbog ozbiljnosti posla.\n(Beta, 10.6.2016. godine)\n"Formiranje vlade nije fontana želja, to je ozbiljan posao. Vlada mora da radi kao ozbiljan tim i da daje rezultat."\nKada je predsednik Kine konačno ispraćen, mandatar je tvrdio da će Srbija dobiti novu Vladu "što pre". U tom slučaju. odrednica „što pre“ podrazumevala je rok od "10 najviše 12 dana", jer sve treba da bude gotovo do 3. jula, kada se održava Samit o Zapadnom Balkanu u Parizu.\n(Tanjug, 21.6.2016. godine)\n"Svakako sve mora da bude pre Pariza, dakle to više nije pitanje želje, sve mora da bude gotovo pre četvrtog, što znači pre trećeg jula, jer trećeg putujem u Pariz."\nMeđutim, mandataru je i pre odlaska u francusku prestonicu bilo jasno da će mu ispod imena na tom skupu pisati „premijer u tehničkom mandatu“, pa je tako samo pet dana nakon prethodnog obećanja ponovo najavio odlaganje.\n(Tanjug, 26.6.2016. godine)\n"Može da se desi da i drugi put odložimo datum za formiranje vlade“, najavio je pomeranje mandatar.\nVeć sledećeg dana precizirao je šta pomeranje podrazumeva. Ovog puta kao rok za formiranje kabineta Vučić je naveo dolazak delegacije MMF-a, što je planirano za 17. avgust.\n(Večernje novosti, 6.7.2016. godine)\n"Svakako će vlada biti u zakonskom roku, a sve drugo ne bih da spekulišem. Ako ništa.. nije loše da ni ovi moji, ni ovi tuđi (poslanici) ne mogu lako da idu na more i moraće da letuju u Srbiji, više novca će da ostane Srbiji."\nTakođe, Vučić sve češće govori da će Vlada biti formirana u zakonskom roku. Nije jasno zbog čega mandatar toliko insistira na tome, kada drugačije nije ni moguće.\nNaime, Ustav Republiке Srbije u članu 109. propisuje da, ukoliko se Vlada ne sastavi u roku od 90 dana od dana konstitusianja Skupštine, dolazi do raspisivanja novih parlamentarnih izbora. To znači da mandataru zakonski rok ističe 31. avgusta. Insistiranje na zakonskom roku u ovom slučaju potpuno je besmisleno, ako u obzir uzmemo činjenicu da je Srpska napredna stranka na aprilskim izborima osvojila apsolutnu većinu, što znači da ima dovoljno poslanika da samostalno formira novu Vladu.\nMandatar za sastav Vlade Srbije Aleksandar Vučić / Foto: FoNet\nI sam premijer je već počeo da se šali zbog odlaganja Vlade, pa je tako na pitanje novinarke Istinomera kada će građani čuti imena ministara, odgovorio da će Srbija Vladu dobiti pre nego Velika Britanija premijera. No, iako je, mora se priznati, malo ko očekivao da će Vučić i ovaj rok probiti, i to se dogodilo. Naime, Tereza Mej je danas postala nova premijerka Velike Britanije, dok Srbija svoju Vladu još uvek čeka.\nNe samo da građani novu Vladu čekaju, već je postalo neizvesno hoće li je uopšte i dobiti. Mandatar Vučić je ponovo obećao da će pokušati da formira Vladu u kratkom roku, ali je prvi put najavio mogućnost da on ne bude novi premijer.\n(Tanjug, 23.7.2016. godine)\n"Pokušaću da je formiram u kratkom roku, ako ne budem uspeo, ne isključujem mogućnost da je neko drugi formira. Imamo problema, nije nikakav hir u pitanju. Postoje stvari oko kojih ne mogu da govorim. Ne želim da formiram vladu portiv koje bih bio i sam", rekao je Vučić.\nS obzirom na to da je mandatar za sastav nove Vlade Srbije već nekoliko puta pomerao datum formiranja kabineta, ali i da je nakon izbora tvrdio da će sve biti urađeno jako brzo, obećanje mandatara Vučića ocenjujemo kao "neispunjeno".\nDa li se formiranje Vlade odlaže samo zbog toga što mandatar ne želi da budući ministri idu na letovanje ili zbog toga što se drži svoje devize "da ja ne radim, ne biste imali o čemu da pišete", te želi da tokom letnje sezone bude u centru pažnje medija, ili je, pak, u pitanju nemogućnost mandatara da sastavi tim koji će preuzeti odgovornost. Takođe, treba imati u vidu činjenicu da SNS može samostalno da formira Vladu, jer ima natpolovičnu većinu, nije jasno zbog čega premijer građanima ne želi da saopšti šta to koči proces formiranja Vlade.\n« "Nateraćemo ih da mole. Zabićemo ih u rupe, takvu će kaznu da trpe u tim rupama, neće videti sunca dok su živi" Nikolić na otvaranju Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru »


Mapa "Inicijativa Pojas i put"\nKina je u petak objavila da će najviši zvaničnici iz 37 zemlje, uključujući i predstavnike Sjeverne Koreje, učestvovati iduće nedelje u Pekingu na velikom samitu inicijative "Pojas i put".\nInicijativa pokrenuta 2013. godine, "Pojas i put" favorizovani je projekat kineskog predsjednika Si Đinpinga sa ciljem poboljšanja veza između Azije, Evrope i Afrike. Projekat je vrijedan 1000 milijardi dolara.\n"Inicijativa Pojas i put slijedi princip saradnje na zajedničku dobrobit. Ona je otelotvorenje duha multilateralizma," rekao je kineski ministar vanjskih poslova Vang Ji na konferenciji za medije.\nTa inicijativa dijeli Evropljane - neki su joj se pridružili kao što su Italija, Grčka i više istočnih zemalja EU. Neke velike zemlje, poput SAD, strahuju da će Peking na ovaj način proširiti svoj politički uticaj, ili izražavaju zabrinutost zbog netransparentnih trgovinskih ugovora.\nItalija je u aprilu postala prva članica grupe ekonomski najrazvijenih zemalja G7 koja se pridružila kineskoj inicijativi i biće među 37 zemalja koje će predstavljeti šefovi vlada ili država na summitu koji se održava od 25. do 27 aprila, rekao je na konferenciji za novinare kineski ministar Vang Ji.\nNa spisku su i Švajcarska, Austrija, Češka, zemlje koji su tradicionalni prijatelji Kine, kao i Rusija i brojne azijske zemlje.\nSrbiju će u Kini predstavljati predsjednik Aleksandar Vučić.\nSAD su već saopštile da neće poslati nijednog svog visokog zvaničnika na taj forum.\nJi je rekao da će Sjeverna Koreja, kineski susjed i tradicionalni saveznik, poslati delegaciju.\n"To je sasvim normalno jer se radi o inicijativi za ekonomsku saradnju. Sve zemlje su slobodne da u njoj učestvuju", rekao je kineski ministar.\nOn nije precizirao da li će sjevernokorejski lider Kim Džong Un, koji treba da se sastane sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom ovog meseca, učestvovati na summitu u Pekingu.\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) upozorio je Kinu zbog zamke prezaduženosti za zemlje uključene u infranstrukturne projekte realizovane u okviru "Novog puta svile".\nTako je, na primjer, Šri Lanka bila primorana da prepusti Kini na 99 godina luku Habantota izgrađenu kineskim sredstvima, da bi se oporavila od teškog tereta otplate zajma dobijenog od Kine da je izgradi.\n"Želim da naglasim da ovaj vid partnerstva nije geopolitičko sredstvo već platforma za saradnju", istakao je Vang Ji kao odgovor na kritike.


Džonson ne želi da produžava "vazalstvo" - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Džonson ne želi da produžava „vazalstvo“\nBritanski premijer predložio klauzulu o periodu posle Bregzita\nBritanski premijer Boris DŽonson rešen je da spreči da se takozvani poslebregzitovski period produži dalje od planiranog roka – kraja decembra naredne godine.\n0Piše: I. Š. M. 17. decembra 2019. 19.50\nU tom cilju predložio je klauzulu na Sporazum o povlačenju o kojoj će britanski parlament raspravljati u petak. Do produžavanja za još dve godine bi, prema trenutnom stanju stvari, moglo da dođe dogovorom između EU i Britanije. DŽonsonov predlog može povećati šanse za izlazak Britanije iz EU bez postignutog trgovinskog sporazuma.\nDŽonson je izričit da „vazalski period“, kako ga naziva, ne bi trebalo produžiti nakon kraja 2020. Kako piše Gardijan, DŽonson je rekao da će parlamentarnim putem zakonski zabraniti produženje jedanaestomesečnog tranzicionog perioda koji stupa na snagu kada Britanija formalno napusti EU 31. januara.\nTokom prelaznog perioda Velika Britanija će ostati na jedinstvenom tržištu EU i u carinskoj uniji, ali neće imati pravo glasa ni u jednoj od institucija EU. Stanje „vazala“ daje vremena za pregovore o budućem odnosu, kaže DŽonson.\nDodao je da je 11 meseci „dovoljno“ vremena za obavljanje „fantastičnog“ trgovinskog posla. Izvori Gardijana iz Dauning strita sugerišu da će sama činjenica da je krajni rok fiksiran uticati da obe strane pregovaračkog stola usmere svoje misli na „obavljanje posla“.\nGovoreći na događaju Centra za evropsku politiku juče u Briselu, generalna direktorka Evropske komisije za trgovinu Sabine Vejand rekla je da je poruka shvaćena.\nKako je dodala: „Mislim da smo, s obzirom na sve signale koje dobijamo – a sada se ti signali sprovode u zakone – ozbiljno shvatili da Ujedinjeno Kraljevstvo ne namerava da produži tranziciju i moramo biti spremni na to“.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen već je kazala da je tranzicioni period nedovoljan da se pregovara o sveobuhvatnom dogovoru. Ona je predložila „sekvenciranje“ razgovora, dajući prioritet određenim pitanjima tamo gde ne postoji alternativa. To na primer znači da će se najpre pokrenuti pitanja buduće trgovinske razmene i pitanje pristupa britanskim vodama za evropske flote.\nOstale vitalne oblasti, kao što su prevoz robe na putevima, avionska prava za britanske prevoznike, deljenje podataka i bilo kakav poseban aranžman za usluge, uključujući finansijski sektor, moraće da sačekaju.\nBritanski ministar Majkl Gov, piše Bi-Bi-Si, insistira da su se Velika Britanija i EU „obavezale da osiguraju dogovor“ do kraja 2020. Gov, koji je inače bio ministar zadužen za pripremnu koordinaciju u slučaju Bregzita bez dogovora, kazao je da je već dosta posla obavljeno. „Imamo političku deklaraciju koja predstavlja osnov za sporazum kakav mi želimo sa EU“, rekao je Gov.\nSekretar iz senke zadužen za Bregzit Kir Starmer, inače jedan od kandidata za novog lidera laburista, smatra da je potez premijera „nesmotren i neodgovoran“, i da je DŽonson „spreman da ugrozi radna mesta ljudi“.\nGov, sa druge strane, ističe da će prava radnika biti „zaštićena“ u posebnim zakonima dodajući da je vlada želela da obezbedi da Predlog zakona o povlačenju prođe kroz parlament „čisto i jasno“. Privremeni lider Liberalno-demokratske partije Ed Davej smatra da je „jedini način na koji DŽonson može da ispuni rok do decembra 2020. odustajanje od svih prethodnih obećanja datih glasačima i pristanak na sve zahteve EU.“\nUticajne ličnosti EU, među kojima i njen glavni pregovarač Mišel Barnije, sumnjaju da se dogovor može postići u tom roku.\nBoris Džonson, Bregzit, Evropska unija, Velika BritanijaLondon


BIJELJINA: Oporavak od poplava - KLUČEVI novoizgrađenih kuća ZA 18 PORODICA :: Dešavanja u Bijeljini ::\n24. novembar 2020. / 04:36\nBIJELJINA: Oporavak od poplava - KLUČEVI novoizgrađenih kuća ZA 18 PORODICA\nU okviru sprovođenja programa Trajnog stambenog zbrinjavanja (Program za oporavak od poplava) koji finansira Evropska unija, a realizuju Gradska uprava Grada Bijeljina i Razvojni program Ujedinjenih nacija u BiH, u Bijeljini su danas uručeni ključevi novoizgrađenih kuća za 17 porodica iz Balatuna, Broca, Pučila, Batkovića, Popova, Amajlija, Patkovače, Dijelova i jednoj porodici koja živi na urbanom području Bijeljine. Izgradnja 18 kuća dio je druge faze Programa u kojoj će na području Grada Bijeljina biti izgrađeno ukupno 50 kuća porodicama čiji stambeni objekti su nepovratno uništeni u poplavama. Sedam porodica se već uselilo u nove domove, a do kraja ove faze u Semberiji će biti izgrađeno ukupno 50, odnosno, obnovljeno 132 kuća.\nKljučeve su na ceremoniji u Gradskoj upravi Grada Bijeljina uručili šef Kooperacija u Delegaciji Evropske unije u BiH Rihard Maša, zamjenik rezidentnog predstavnika Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) Šukrob Hošmuhamedov i gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić.\nObraćajući se ovom prilikom, Rihard Maša je ocijenio da je realizacija ovog projekta primjer solidarnosti Evropske unije.\n- U slučaju potrebe, EU pomaže ne samo svojim članicama, nego i drugim zemljama. U Bijeljini smo radili ne samo na obnovi, odnosno, izgradnji novih kuća, već smo dopremala i pomoć porodicama koje se bave poljoprivredom, a pomogli smo i u obnovi vrtića. U prvoj fazi EU je samo za Bijeljinu izdvojila 8,2 miliona konvertibilnih maraka, a za cijelu BiH 84 miliona evra – naveo je Maša.\nSaradnju Grada Bijeljina sa donatorima pozitivno je ocijenio i predstavnik UNDP-a Hošmuhamedov.\n- Imali smo zajednički cilj da pomognemo ljudima čija imovina je stradala u poplavama. Ova faza Programa je vrijedna oko 2,7 miliona KM, a ukupna vrijednost pomoći upućena stanovništvu Grada Bijeljina u dvije faze Programa iznosi skoro 11 miliona KM. Radujemo se nastavku saradnje sa Misijom EU i Gradskom upravom u Bijeljini na projektima bilo koje vrste – bio je jasan Hošmuhamedov.\nGrad Bijeljina je za potrebe izgradnje gore navedenih objekata izdvojio u prosjeku po 12.000 KM po kući, što je uključivalo direktnu uplatu po 5.000 KM po objektu, izdavanje građevinskih i upotrebnih dozvola, priključenje objekata na elektro i vodovodnu mrežu, izgradnju septičkih jama i slične radove. Zahvaljujući se Evropskoj uniji i UNDP-u na podršci u obnovi od poplava, gradonačelnik Mićić je podsjetio da je Grad Bijeljina bio najveći stradalnik u poplavama 2010. godine.\n- Preko 1000 ljudi je dobilo pomoć iz ovog Programa. Iako je mnogo vremena prošlo, korisnici pomoći su zadovoljni kućama i nadam se da će naredni projekti koje ćemo realizovati biti posvećeni zaštiti od poplava, ali i razvojni. Nadam se da nećemo ponovo doživjeti poplave, jer je regulacija rijeke Janje je pri kraju, nasip na Savi je završen, Majevički obodni kanal i kanal kroz Bijeljinu se rade, i ostaje nam da zajedničkim snagama izgradimo Drinski nasip, jer samo tada možemo biti bezbjedni od visokih voda – ocijenio je gradonačelnik Mićić.\nNakon ceremonije uručenja ključeva u Gradskoj upravi, predstavnici EU, UNDP i Grada Bijeljina posjetili su domaćinstvo Jove Tešića u Popovima kojem je takođe izgrađena nova kuća u okviru ovog Programa.


Delegati o Nacrtu zakona o privatnim detektivima - Klix.ba\nDelegati o Nacrtu zakona o privatnim detektivima\n29.3.2012. u 07:54\nDelegati Doma naroda Parlamenta Federacije BiH razmatrat će danas Prijedlog zakona o reviziji privatizacije državnog kapitala u privrednim društvima i bankama i Prijedlog zakona o privatnim detektivima u FBiH.\nNacrt zakona o privatnim detektivima FBiH usvojio je Predstavnički dom Parlamenta FBiH još 23. februara 2010. godine, ali ga Dom naroda do danas nije razmatrao.\nDelegati bi na sjednici trebalo da se izjasne o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o izvršnom postupku, te o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o namještenicima u organima državne službe u FBiH.\nNa dnevnom redu je i Nacrt zakona o volontiranju koji je Predstavnički dom Parlamenta FBiH usvojio 20. marta, a kojim je predviđeno da se dugoročni volontereski rad priznaje kao radno iskustvo.\nPred delegatima će se naći i Program rada Vlade FBiH u mandatnom periodu 2011-2014. godina, kao i Operativni program rada Vlade FBiH za ovu godinu.\nPočetak sjednice Doma naroda Parlamenta FBiH zakazan je za 10.00 sati.


Srbija: Promet u industriji igara na sreću pao za 95 odsto – The PRESTIGE\nKaran je rekao da priređivači igara na sreću, koji su članovi UPIS-a, pokrivaju pola tog tržišta, a da cijela industrija zapošljava 12.000 radnika, što znači da izdržava toliko porodica.\nPromet u kladionicama kompanije “Mocart” od početka epidemije je, prema riječima direktora za korporativne poslove Borjana Popovića, pao za 95 odsto.\nNa pitanje da li je klađenje isključivo putem modernih tehnologija smanjilo interesovanje igrača zbog tehničke nepismenosti Popović je rekao da je “Mocart” uveo kol centar sa asistentima koji upućuju igrače kako da bezbjedno uplate novac za onlajn igre.\n“Mocart”, prema riječima Popovića, ima 450 uplatnih mjesta, a u sistemu oko 1.000 jer posluje i u Hrvatskoj, Republici Srpskoj, Makedoniji, Keniji, Kolumbiji i ima 4.500 zaposlenih radnika i nikom nije dao otkaz.\n“Trudićemo se da sačuvamo svako radno mesto, a od države očekujemo da pokaže razumevanje za ovako tešku situaciju u kojoj je industrija igara na sreću medju najpogodjenijim, a s obzirom na to da ‘vuče’ na desetine hiljada radnih mesta“, rekao je Popović.\nPodsjetio je da “Mocart” godišnje u budžet Srbije po osnovu fiskalnih i parafiskalnih dažbina uplati više od 20 miliona eura.\nCijela industrija igra na sreću godišnje u budžet Srbije i budžete lokalnih samouprava na ime fiskalnih i parafiskalnih dažbina prema podacima Agencije za privredne registre uplati oko 500 miliona eura.


DIDS : Južne vesti\nJubilarna deseta konferencija Dan internet domena Srbije - DIDS 2019 biće održana 5. marta u hotelu “Metropol Palace” u Beogradu, u organizaciji Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS).\nDeveta godišnja konferencija o Internetu u Srbiji – DIDS 2018, pod sloganom „Čuvari internet identiteta“, održana je 6. i 7. marta u organizaciji Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS). Oko 450 posetilaca i preko 2.000 gledalaca onlajn prenosa pratilo je predavanja i panel diskusije sa 16 stranih i domaćih stručnjaka o aktuelnim temama iz digitalne sfere.\n14:53, 6. 3. 2018.\nOko 600 posetilaca prijavilo se za DIDS 2018 - Devetu godišnju konferenciju o razvoju Interneta u svetu i na .RS i .SRB domenskim prostorima Srbije. Dan internet domena Srbije se ove godine održava 6. i 7. marta, pod sloganom „Čuvari internet identiteta“. Drugog dana je Regionalni TLD forum, stručni skup za predstavnike nacionalnih internet registara iz regiona.\n12:54, 12. 2. 2018.\n"DIDS 2017" otkrio tajne internet pretraga\n12:39, 10. 3. 2017.\nOsme godišnja konferencija DIDS 2017, u organizaciji Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS), bila je posvećena razotkrivanju tajni pretraživačke internet mašinerije, koja se najčešće poistovećuje sa Guglom.\n09:37, 21. 2. 2017.\nNa osmoj godišnjoj konferenciji o internetu u Srbiji - DIDS 2017, koja se održava 7. i 8. marta u Beogradu, o Guglu će govoriti Gari Iješ, analitičar vebmaster trendova u kompaniji Gugl.\nDIDS 2016:Bezbednost na internetu i njegova budućnost\n17:49, 16. 3. 2016.\nNa 7. konferenciji o internetu DIDS 2016. koja je održana 15. i 16. marta u Beogradu, preko 370 posetilaca i 1.300 gledalaca je pratilo 50 domaćih i stranih govornika koji su pokušali da daju odgovore na pitanje ko i kako upravlja internetom i kakva je njegova budućnost.\nPrenos konferencije DIDS 2016 preko interneta\n16:28, 14. 3. 2016.\nZa učešće na konferenciji o razvoju interneta u zemlji i svetu i na .RS i .SRB domenskim prostorima Srbije DIDS 2016, koja će 15. i 16. marta 7. put biti održana u beogradskom hotelu "Hyatt Regency“ prijavilo se oko 500 učesnika.\nO internetu, e-trgovini i uspešnim sajtovima na DIDS-u\n16:11, 9. 3. 2015.\nSvi koje interesuje razvoj interneta u svetu i na domenskim prostorima Srbije, mogu preko “lajv striminga” 10. marta pratiti konferenciju Dan internet domena Srbije (DIDS) koji će se održati u hotelu “Metropol Palace” u Beogradu.\n"DIDS 2015" - "Gospodari interneta"\n11:09, 3. 3. 2015.\nPrvog dana Dana internet domena Srbije, 10. marta, program počinje blokom pod nazivom "Gospodari interneta", koji govori o najavljenim promenama u globalnom upravljanju internetom.


Pretraga baze pokrenutih postupaka za\npreračun po Sporazumu sa Slovenijom\nUpišite Vaš broj (LB/JMBG)\nOBAVEŠTENJE O USLOVIMA POD KOJIMA JE PO SLUŽBENOJ DUŽNOSTI OD STRANE REPUBLIČKOG FONDA PIO POKRENUT POSTUPAK PRERAČUNA PENZIJA KOJE SU PRETHODNO UTVRĐENE REŠENJEM FONDA PREMA SLOVENAČKOM NOSIOCU OSIGURANJA\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje pokreće, shodno Sporazumu između Republike Srbije i Republike Slovenije o socijalnom osiguranju, postupak za preračun prethodno priznatih penzija prema slovenačkom nosiocu osiguranja, pod uslovom:\n- da je rešenjem Fonda priznato pravo na penziju (starosnu, invalidsku ili porodičnu) u periodu od 08. oktobra 1991. godine do 31. oktobra 2010. godine;\n- da je navedenim rešenjem priznato pravo na penziju uzimajući u obzir i staž osiguranja ostvaren u Republici Sloveniji i\n- da je dužina staža osiguranja ostvarenog u Republici Sloveniji najmanje 12 meseci.\nUkoliko je gore navedenim rešenjem priznato pravo na penziju uzimajući u obzir, pored staža ostvarenog u Republici Sloveniji, i staž ostvaren u republici bivše SFRJ, pokrenuće se postupak za preračun samo pod uslovom da staž ostvaren u Republici Srbiji nije kraći od 12 meseci. To, praktično, znači da će se, u slučaju kada je staž ostvaren u Republici Srbiji kraći od 12 meseci, postupak za preračun pokrenuti samo ako je pravo na penziju priznato uzimajući u obzir samo staž ostvaren u Republici Srbiji i Republici Sloveniji.\nUkoliko je gore navedenim rešenjem priznato pravo na penziju uzimajući u obzir, pored staža ostvarenog u Republici Sloveniji, i staž ostvaren u državi sa kojom je zaključen sporazum o socijalnom osiguranju (izuzev republika bivše SFRJ), pokrenuće se postupak za preračun samo pod uslovom da je rešenjem Fonda priznato pravo na samostalnu penziju, a da nosilac te države nije priznao pravo na penziju. To, praktično, znači da se postupak za preračun neće pokretati u slučaju kada je, primenom sporazuma sa državama koje nisu bivše republike SFRJ, priznato pravo na srazmerni deo penzije. Takođe se postupak za preračun neće pokretati ako je priznato pravo na samostalnu penziju, a nosilac te države je priznao pravo na penziju.


Ugovoreno finansiranje pruge za velike brzine Novi Sad-Subotica - Pluton Logistics\n26/04/2019 marko\tChina Communications Construction Company, China Railway International, Infrastruktura žеlеznicе Srbijе, pruga Beograd Budimpešta, pruga Novi Sad Subotica\nProjekat izgradnje pruge za velike brzine između Novog Sada i Subotice, za čiju je realizaciju 25. aprila u Pekingu potpisan Ugovor o finansiranju s kineskom Eksim bankom, obuhvata trasu dvokolosečne pruge i ukupno 49 podvožnjaka, nadvožnjaka i sličnih objekata.\nPruga Novi Sad – Subotica duga je 108,2 kilometar i treća je deonica pruge za velike brzine kroz Srbiju na pravcu Beograd – Budimpešta.\nKomercijalni ugovor potpisan u julu prošle godine s konzorcijumom kineskih kompanija China Railway International i China Communications Construction Company vredan je 943 mil EUR, saopštila je Infrastruktura železnice Srbije.\nProjekat će obuhvatiti stanice sa objektima na pruzi, rekonstrukciju i modernizaciju železničkih čvorova Novi Sad, Vrbas i Subotica i denivelaciju ukrštanja pruge s drumskim i pešačko-biciklističkim stazama.\nPredviđa, takođe, ugradnju elektrotehničke infrastrukture koja omogućava bezbedno odvijanje saobraćaja projektovanim brzinama i uvođenje evropskog sistema upravljanja železničkim saobraćajem.\nProjektom je obuhvaćena izrada tehničke dokumentacije, nabavka, isporuka i izgradnja.\nPredviđena je i rekonstrukcija devet železničkih stanica: Novi Sad, Sajlovo, Kisač, Stepanovićevo, Zmajevo, Bačka Topola, Žednik, Naumovićevo i Subotica, kao i tri nove stanice sa staničnim kapacitetima: Rumenka, Vrbas i Lovćenac.\nU Vrbasu će biti izgrađen i vijadukt dužine 1,6 kilometra.\nRok za izvođenje radova je 33 meseca od njihovog početka.\n← Koja su bila pitanja na ispitu o profesionalnoj osposobljenosti za lica odgovorna za prevoz tereta?\nVozač kamiona u Americi: Važno je samo da dobiješ ličnu kartu →\nPruga Stara Pazova-Novi Sad biće završena do novembra 2021.


Infoverzum: 3d tranzistori su naša budućnost\n3d tranzistori su naša budućnost\n3d tranzistori. Nikad niste čuli za njih kao verovatno ni ja. Ali tehnologija pod imenom Tri-Gate će postati standardna u svim budućim Intelovim procesorima.\nDanas je predstavljen prvi procesor koji u sebi sadrži tu tehnologiju, koji će za početak biti korišćen samo za profesionalne servere, ali te tehnologije koje se koriste u njima tradicionalno kroz godinu, dve se uvek pojavi i na komercijalnom tržištu za sve "smrtne" korisnike. Intel kaže da će sa ovom tehnologijom a i sa budućim tehnologijama u najavi (22nm proizvodni proces) i dalje održati Murov zakon u budućim decenijama.\n(Murov zakon - da se broj tranzistora u procesorima duplira na svake dve godine izjavio 1965-ete Gordon E. Moore)\nIntelove brojke kažu da procesori sa Tri-Gate tehnologijom su brži za do 37% u odnosu na standardni procesor, a 37% ne može da se nazove baš kao "malo" ubrzanje.\nVažnija stvar je da Tri-Gate tehnologija daje prednost Intelu i u potrošnji struje jer sa njom troše upola manje struje od 32nm standardnih procesora.\nNovi procesori koji će u budućnosti biti razvijani za mobilne telefone i tablete će verovatno imati veći udeo na tržištu od sadašnjeg lidera procesora na tom polju kompanije ARM jer se u tom polju najviše ceni potrošnja struje uz brzinu procesora a ovom tehnologijom Intel će biti u dobroj prednosti...\nKategorije : ekonomija, kompjuteri, Tehnika, zanimljivosti