Još jedna donacija kompanije Alumil Yu Industry\nmai 1, 2020, 16:50 p.m. by Tijana Anokic\nKompanija Alumil Yu Industry donirala je Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja 1.000 trajnih zaštitnih odela kao pomoć u borbi protiv virusa COVID-19\nKompanija Alumil Yu Industry donirala je Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja 1.000 trajnih zaštitnih odela kao pomoć u borbi protiv virusa COVID-19, koja su opredeljena za zaposlene u ustanovama za smeštaj u sistemu socijalne zaštite.\nMinistar Zoran Đorđević zahvalio je na donaciji i istakao da je ovakav vid pomoći od velike važnosti.\n“Zaposleni u ustanovama za smeštaj u sistemu socijalne zaštite svakodnevno se bore za naše korisnike, u ovom trenutku kada nam je najvažnije da zaustavimo širenje virusa zaštitna oprema je neophodna i izuzetno važna”, istakao je ministar Zoran Đorđević.\nGeneralni Direktor Stelijanos Tsoktouridis rekao je da Alumil Yu Industry kao predstavništvo kompanije Alumil u Srbiji, i društveno odgovorna kompanija, trudi se da pruži podršku tamo gde je najpotrebnija.\n“Pružamo podršku , pre svega preduzimajući mere za zaštitu zdravlja i bezbednosti svojih zaposlenih a onda i podršku državi kao i zdravstvenom sistemu. Kroz saradnju, odgovornost i poštovanje bližnjih, ova kriza će se lakše prevazići. ”, naveo je generalni direktor Stelijanos Tsoktouridis.


Usvojena Strategija naučnog i tehnološkog razvoja Srbije | Energetski portal Srbije\nNa sednici Vlade Srbije, u četvrtak, je usvojena Strategija naučnog i tehnološkog razvoja Republike Srbije za period od 2021. do 2025. godine – „Moć znanja“.\nSlede veća aulaganja u pojedince, naročito u mlade naučnike, kako bi vodeći istraživači bili prepoznatljivi na svetskom nivou, kao i da istraživački timovi budu sposobni da učestvuju u kompetitivnim projektima i stvaraju novo znanje, tehnologije i radna mesta.\nU izradi Strategije i konsultacijama učestvovali su predstavnici Srpske akademije nauka i umetnosti, Nacionalnog saveta za naučni i tehnološki razvoj, Zajednice instituta Srbije, Кonferencije univerziteta Srbije, Fonda za nauku Republike Srbije, Fonda za inovacionu delatnost, Centra za promociju nauke, Naučno – tehnološkog parka Beograd i drugi ugledni naučnici.\nFoto-ilustracija: Unsplash (Ousa Chea)\nSastavni deo ove Strategije je i Akcioni plan za njenu primenu za trogodišnji period od 2021. do 2023. godine, navodi se na kraju saopštenja.\nPobednik u kategoriji „Realizovane inovacije“ je tim „Soma“ iz Kruševca i Knjaževca, koji je napravio biorazgradivi stiropor „Bioportin“, a drugoplasirani je tim „HelikoStop“ sa inovacijom „HerbELIKO“ iz Novog Sada, dok je trećeplasirani tim „Zanus“ iz Valjeva sa inovacijom „Inovativna produkcijska robotika“.\nViše o timu „Soma“ i njegovom biorazgradivom stiroporu „Bioportin“, pročitajte OVDE.


19.10.2021 u 18:21\nPočinju „Dani slobode”\nUz izložbe, koncerte i druga dešavanja, biće prikazana i predstava „Veliki rat” Aleksandra Gatalice ispod Brankovog mosta, 1. novembra Suština obeležavanja ovih datuma nije samo sećanje na heroje, već i činjenica da bi mlađe generacije trebalo da znaju koliko je ljudi dalo život za slobodu njihovog grada, kako bi više cenili slobodu koju smo krvlju stekli, rekao je Goran Vesić, predsednik Odbora „Dana slobode” i zamenik gradonačelnika. Manifestacija „Dani slobode 2021”, kojom se obeležava oslobođenje Beograda u Prvom i Drugom svetskom ratu, počeće sutra i trajaće do 1. novembra, prenosi Beoinfo. Ova manifestacija, objasnio je on, povezuje 20. oktobar i 1. novembar, a tako se obeležavaju dve značajne godišnjice – Dan oslobođenja u Drugom svetskom ratu i Dan oslobođenja\nVazduh u Beogradu 'prihvatljiv', između dobrog i zagađenog\nNačelnik Jedinice za ispitivanje kvaliteta vazduha u gradskom Zavodu za javno zdravlje Andrej Šoštarić izjavio je danas da je zagađenje u Beogradu „prihvatljivo”, odnosno između dobrog i zagađenog. „Pregledom rezultata u toku noći, videli smo da je vazduh u nekim satima bio i zagađen, što pokazuje da ulazimo u sezonu grejanja. Ono što je karakteristično za početak sezone grejanja je takozvani pik, odnosno porast zagađujućih materija u vazduhu zbog aktiviranja svih mogućih ložišta koja su prisutna na teritoriji grada”, rekao je Šoštarić za televiziju N1, a prenosi Beta. Prema njegovim rečima, prva paljenja grejnih sistema su uglavnom praćena emisijom većih zagađujućih materija iz razloga što jedan broj tih ložišta „nije ni održavan skoro šest meseci”. „Pored toga što se pojavljuju sami\nKradljivci struje iz Umčara koji su se dosetili da svoj posed osvetle energijom zakinutom od stubova javne rasvete pre nekoliko dana su dolijali. Faktor sreće njih nije poslužio, ali da mnoge njihove „kolege po nedelu” struju i dalje ne plaćaju i troše je na „divlje” očigledno je u velikom broju naselja gde se mogu uočiti obijeni poklopci na kandelabrima i žice razvučene preko pešačkih i biciklističkih staza. Lopovi su univerzalna pojava na svim gradskim opštinama, ali u poslednje vreme, kako kažu iz JKP „Javno osvetljenje”, otkriveno je više „crnih tačaka” na teritoriji Palilule, Zvezdare, Voždovca, ali i Novog Beograda i Zemuna. – Na godišnjem nivou detektuje se desetak lokacija na kojima je sporadično nelegalno priključenje na instalaciju javnog osvetljenja. Ovaj godišnji prosek\nKvalitet vazduha u Beogradu ovoga jutra ocenjen je kao zagađen, objavljeno je na sajtu Beoeko. Visok stepen zagađenosti vazduha, koji je na sajtu označen crvenom bojom, zabeležen je u Ovči, Zemunu, u Despota Stefana i Lazarevcu. Na tim mernim mestima izmerene su visoke vrednosti PM čestica, pa je prema tim podacima nivo zagađenosti u Ovči 65.5, Zemunu 71.1, u Despota Stefana 55, i Lazarevcu 109, preneo je Tanjug. Zbog lošeg kvaliteta vazduha kod građana se mogu javiti različite tegobe, a kako se navodi, kod osetljivijih grupa ljudi one mogu biti ozbiljnije nego u populaciji zdravih osoba. Preporuka ljudima sa različitim zdravstvenim tegobama je da u ovom periodu izbegavaju naporne aktivnosti napolju, dok se zdravim osobama preporučuje pravljenje češćih pauza u svim


12. Beogradski festival poezije i knjige „Trgni se! Poezija!“ – Bookvar\nOd porodične biblioteke do Muzeja knjige i putovanja\nKonferencija za medije povodom 12. Beogradskog festivala poezije i knjige „Trgni se! Poezija!“, koji će se održati od 17. do 23. maja u Beogradu, Novom Sadu, Čačku i Kragujevcu, održana je 10. maja u 17 časova u Rimskoj dvorani Biblioteke grada Beograda.\nDirektorka Biblioteke grada Beograda Jasmina Ninkov na početku konferencije izrazila je zadovoljstvo što se festival po 12. put održava, istaknuvši da je ovo prilika za sve Beograđane i turiste koji su u ovom trenutku u Beogradu da čuju brojne strane jezike i da uživaju u poeziji. Direktor festivala Dejan Matić predstavio je organizacioni tim, donatore, pokrovitelje i prijatelje festivala i najavio program. Slogan ovogodišnjeg festivala je “Da li si ti blesak?”, po stihovima pesnika Aleksandra Ristovića, kome će biti posvećen omaž povodom 85 godina od rođenja. On je napomenuo i kako će festival ove godine, za razliku od prethodnih, trajati 7 dana i odvijati se u 4 grada u Srbiji. Biljana Pajić iz Goethe-instituta izjavila je kako je Goethe-institut od ove godine uspostavio saradnju sa festivalom, prepoznavši značaj i vrednost jedne takve manifestacije. Koordinatorka festivala Aleksandra Milanović najavila je učesnike festivala i nove knjige koje će biti predstavljene u festivalskim danima.


Anđela nam šalje odličan video iz grupe Selena Gomez Come To Balkan! - Famoza.net\n31/12/2015 31/12/2015 Vladimir (Famoza.net) 19986Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fandela-nam-salje-odlican-video-iz-grupe-selena-gomez-come-to-balkan%2FAn%C4%91ela+nam+%C5%A1alje+odli%C4%8Dan+video+iz+grupe+Selena+Gomez+Come+To+Balkan%212015-12-31+12%3A00%3A10Vladimir+%28Famoza.net%29http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D19986\nDobar dan,ja sam Anđela Nikolić, iz grupe Selena Gomez Come To Balkan. Šaljem ovaj video sa nadom da ćete ga objaviti na svom sajtu.\nMi mnogo želimo da Selena dođe u naš kraj i zato pravimo ovakve stvari. Selena je naš idol,i mi nećemo prestati da se borimo da ona posjeti naš region!\nNikolić Anđela iz Nikšića, Crna Gora\nSelenatori nam šalju svoj video posvećen borbi za dolazak…\nSad tačno zna gde smo: Pogledaj video koji je Ivana…\nPročitajte još Selenin najuspešniji film: "Hotel Transilvanija 2" obara rekorde, uskoro stiže i kod nas!


Konstantno unapređenje korisničkog iskustva važno je za svaku kompaniju, ali je u velikoj meri presudno kada se radi o industriji finansijskih usluga\nKlijenti su srž svakog posla. Zadovoljni klijenti pomažu u izgradnji kredibiliteta i doprinose razvoju poslovanja – istraživanje pokazuje da će 77% kupaca verovatno preporučiti kompaniju prijatelju ukoliko su imali pozitivno iskustvo.\nZato bi fokus na zadovoljnog klijenta trebalo da bude glavni prioritet, jer današnji potrošači ne kupuju samo proizvode ili usluge – oni se sve više opredeljuju na osnovu identifikacije sa vrednostima kompanije i iskustvom koje ona nudi, što potvrđuju i brojna istraživanja.\nStoga, ako želite da zadržite postojeće, ali i da privučete nove klijente, u svakom trenutku morate da pružite najbolje korisničko iskustvo. Evo koje četiri strategije vam u tome mogu pomoći:\nTražite povratne informacije\nDa biste pružili izvrsnu korisničku uslugu, prvo morate da razumete njihove potrebe, iskustva i probleme. Svojim klijentima treba da stavite na raspolaganje više kanala za dobijanje njihovih povratnih informacija. To možete učiniti putem telefonskih anketa, ili putem obrazaca za povratne informacije koji se šalju e-poštom. Osim anketa, takođe je koristan sistem za žalbe, koji će vašim klijentima omogućiti da pokrenu pitanja koja su im važna.\nUnapredite svoj tim za korisničku podršku\nPoboljšanje korisničke usluge započinje izgradnjom jakog tima za korisničku podršku. Angažujte i obučite profesionalce sa adekvatnim veštinama i znanjima. Nijedan kompjuterski „alat“, niti softver, neće nadoknaditi nedostatak kvalifikovane radne snage.\nKoristite CRM platforme\nMnoge kompanije se bore da uspostave efikasnu koordinaciju između različitih timova, što često dovodi do nezadovoljstva kupaca. Da bi prevazišli ovaj problem, preduzeća se oslanjaju na pametne CRM platforme. Upotreba CRM sistema obezbeđuje jasan pregled klijenata, odnosno, organizovane informacije o kompletnoj interakciji sa klijentom, dostupne na jednom mestu i u svakom trenutku, što je važno za uspostavljanje visokih standarda korisničke usluge.\nIskoristite višekanalno servisiranje\nBitan segment u svakom poslovanju jeste omogućavanje kupcima pristup uslugama sa više kanala, a da istovremeno uživaju u istom kvalitetu usluge. To je posebno važno kada se radi o industriji finansijskih usluga.\nDigitalizacija i skraćivanje poslovnih procesa može umnogome uticati na odluku klijenta ko će i na koji način brinuti o njihovom novcu. Stoga je ključno da digitalni bankarski proizvodi i usluge budu maksimalno dostupni, prilagođeni krajnjem korisniku, ali i jednostavni za korišćenje kako bi se zadržali postojeći, a istovremeno privlačili novi klijenti.\nUpravo to odlikuje novi način komunikacije Addiko banke sa svojim i potencijalnim klijentima – „Aisitirana prodaja“\nKada razmišljamo o podnošenju zahteva za kredit, uglavnom nas interesuje visina mesečna rate, trajanje otplate kredita, kao i kamate. Sama pomisao na odlazak u ekspozituru i čekanje, samo da bismo dobili ove informacije, često je korak ka odustajanju ili odlaganju ovakve odluke.\nSada, jednostavnim klikom na portalu Addiko banke, klijent odlazi na stranicu sajta gde može da odabere koliko mu novca treba i na koliko rata bi ga otplaćivao, nakon čega automatski dobija sve detaljne informacije o kreditu i načinu otplate.\nUkoliko mu ponuda odgovara, klijent daje saglasnost za povlačenje izveštaja iz Kreditnog biroa i podnošenja zahteva za kredit bira ekspozituru u kojoj želi da aplicira za kreditni zahtev. U najkraćem mogućem roku, zaposleni iz ekspoziture ga kontaktira u cilju podnošenja zahteva za kredit. Ukoliko je kreditni zahtev odobren, klijent sa potvrdom o primanjima dolazi u izabranu ekspozituru gde potpisuje ostatak dokumentacije i kredit mu se isplaćuje.\nNiko više ne želi, ali i nema vremena da se bavi popunjavanjem hrpe papira, zahteva, kao i beskonačnim čekanjem u ekspoziturama. Stoga maksimalno skraćena procedura Addiko banke, sa samo jednim odlaskom u banku, prilikom čega klijent završava čitavu proceduru, predstavlja idealno poslovno rešenje, a pogotovo imajući u vidu pandemiju koronavirusa, pri čemu je vrlo važno poštovati bezbednost klijenata.\nViše informacija o novoj usluzi Addiko banke možete pronaći OVDE.\naddiko banka/asistirana prodaja/banke/klijenti/usluga\nKako bivši guverner NBS ocenjuje “uspešno zaduživanje”?\nPandemija POVEĆALA rizik od DUŽNIČKE KRIZE u evrozoni\nSavet Amerikancima da NE PUTUJU u 80 odsto zemalja\n20/04/2021 | 19:18\nIspunjeno Vučićevo OBEĆANJE: Uplaćen novac za OBNOVU Hilandara\n20/04/2021 | 19:12\nLončar: Radimo na tome da se MARIHUANA skine sa liste NARKOTIKA


Odbojkaši Radničkog sezonu počinju u Subotici - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Sport Odbojkaši Radničkog sezonu počinju u Subotici\nOdbojkaši Radničkog sezonu počinju u Subotici\nPandemija izazvana koronavirusom, koja još uvek drma čitavu planetu, ozbiljno se odrazila na svet sporta, a naročito na dvoranskee, poput odbojke. Poznato je da je protekla odbojkaška sezona u Srbiji doživela svoj epilog za „zelenim stolom“, uz manje ili veće odobravanje klubova, a sada je došlo vreme za „restart“, uz nadu da čitava situacija sa ovim opakim i nepredvidivim virusom neće usloviti nove zastoje.\n“I pored brojnih problema sa povređenim i bolesnim igračima, zadovoljni smo proteklim pripremnim periodom. Dobro se treniralo, a odigrali smo i par kontrolnih utakmica koje su pokazale da smo na pravom putu. Drago nam je i da su se novi igrači jako brzo adaptirali na novu sredinu, što im doduše i nije bilo teško, s obzirom da je većina njih već imala priliku da sarađuje sa trenerom Kobiljskim. Očekuje nas definitivno zanimljiva sezona u Super ligi, u kojoj ćemo nastojati da se borimo za sam vrh tabele”, ocenio je protekli period priprema Nemanja Opačić, prvi asistent trenera Dragana Kobiljskog.\n“Verujem da imamo kvalitet za sam vrh tabele, ali je to potrebno opravdati na terenu. Čini mi se da će liga biti slabija nego prošle sezone. Vojvodina tu deluje nekako najstabilnije, s obzirom da je zadržala ekipu iz prošle sezone. Dobili su nas nedavno na turniru u Novom Sadu, ali su ipak zvanične i prijateljske utakmice dva potpuno različita sveta, tako da se nadam da ćemo uspeti da im pariramo u toku prvenstvene trke”, napominje Nemanja Dukić, novi kapiten kragujevačkog tima.\nNovu superligašku odiseju ekipa Dragana Kobiljskog započinje sa krajnjeg severa Srbije, Subotice, gde će gostovati uvek neugodnom Spartaku. Subotičani su u pauzi između dve takmičarske sezone pretrpeli značajne promene u svom sastavu. Ekipu su napustili prošlosezonski starteri Arsenoski, Veselinović, Radosavljević i Nedeljković, a kao zamene dovedeni su tehničar Ivan Marković, srednji bloker Nikola Pavlović i korektor Miloš Nadaždin.\n“Nemamo puno informacija o ekipi Spartaka. Znamo da su značajno promenili ekipu u odnosu na prošlu sezonu i to je sve. U svakom slučaju, za nas je od velike važnosti da dobro startujemo i steknemo neophodno samopouzdanje za dalji tok takmičenja”, poručuje Dukić.\n“Spartak je poznat kao nezgodan domaćin, u šta smo imali priliku da se uverimo i prethodnih sezona. Nismo imali priliku da igramo sa njima tokom pripremnog perioda, tako da nismo baš detaljno upoznati sa njihovim igračkim kvalitetima. Sve u svemu, verujemo u sebe i nadamo se pobedi na startu sezone”, dodao je Nemanja Opačić.\nPrethodni članakDragan Ilić ponovo u Skupštini “Zastava oružja”\nSledeći članak“Veče ruskih romansi” u Prvoj gimnaziji


Opšti poziv za 2022. godinu: objava formulara za Erazmus akreditacije u sektorima opšteg, stručnog i obrazovanja odraslih – Erasmus+ Srbija\nFondacija Tempus obaveštava sve zainteresovane da su objavljeni elektronski prijavni formulari za Erazmus+ akreditacije u sektorima opšteg, stručnog i obrazovanja odraslih (KA120-SCH, KA120-VET i KA120-ADU).\nRok za konkurisanje je 19. oktobar 2022. godine u 12 sati (podne).\nElektronskim formularima možete pristupiti prateći sledeći link, a za pristup je neohodno da imate EU login nalog.\nFondacija Tempus će organizovati vebinar o popunjavanju prijava za akreditacije u septembru 2022. godine, u okviru Nedelje škola. Više informacija o vebinaru biće dostupno na sajtu programa Erazmus+ u Srbiji u drugoj polovini avgusta.\nSvi koji se interesuju za podnošenje prijava za akreditacije pozivaju se da pogledaju tekst koji sadrži više informacija i detalje o uslovima i pravilima konkurisanja unutar Programskog vodiča za 2022. godinu.


G20 - Blic Online\nAmerički predsednik Donald Tramp pokazao je tokom prošlonedeljnog sastanka grupe G20 u Osaki da želi da izgradi dobre odnose sa Rusijom i Kinom.\nSAMITI MU SLUŽE ZA ŠEPURENJE Zašto velika okupljanja svetskih lidera izvlače NAJGORE IZ TRAMPA\nSamiti ne bi trebalo da služe za razmetanje. Pored porodične fotografije svetskih lidera, sve drugo je osmišljeno tako da fokus bude na suštini, umesto na formi. Najmoćniji ljudi na svetu provode deo vremena zajedno i grade značajne lične veze. To nije format u koji se uklapa američki predsednk Donald Tramp.\nKineski predsednik Si Đinping dokazao je da je vešt u manevrisanju unutar kineskog političkog sistema - dostigao je nivo moći i kontrole nad vladajućom Komunističkom partijom kakav nije viđen od vladavine Maa Cedunga.\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas da razume pitanja novinara o njenom zdravstvenom stanju pošto je u poslednje dve nedelje dva puta u javnosti imala napad drhtanja, ali je naglasila da se oseća dobro.\nTrampova spoljna politika NA TESTU: Mislili su da je došao da PODELI LEKCIJE, ali ponašanje američkog predsednika sve je iznenadilo\nPre nego što je američki predsednik Donald Tramp uopšte sleteo u Osaku na samit G20, on se već žalio na saveznike, pretio da će pokidati ugovore i ponašao se čudno na Tviteru.\nRuski predsednik Vladimir Putin se, po svemu sudeći, dobro proveo na prvom danu samita G20 u Osaki, a u tome mu je u velikoj meri pomogao američki kolega Donald Tramp.\nNAJVAŽNIJI SAMIT OD GLOBALNE KRIZE Tramp se sreće sa čak osam državnika, a Makron postavlja CRVENE LINIJE\nLider zemalja koje su članice G20 sastaće se sutra u japanskom gradu Osaka na samitu koji svetske agencije ocenjuju kao najvažniji samit od početka globalne krize. Tri teme biće u fokusu svetskih moćnika - trgovina, klimatske promene i Iran.\nSamit 20 najmoćnijih zemalja sveta ove godine održava se u Japanu. Samit je zakazan u vreme turbulentnih spoljnopolitičkih odnosa velikih zemalja, a ovo su ključne stvari na koje treba obratiti pažnju:\nKO ĆE KONTROLISATI SVETSKE PODATKE? Na samitu G20 počeće razgovori koji mogu da OBLIKUJU BUDUĆNOST\nSvetski lideri koji se okupljaju u Osaki, u Japanu, na samitu G20 koji počinje u petak, započeće razgovor o globalnoj upravi nad podacima i iako su podeljeni po pitanju koga ko treba da kontroliše podatke, mnoge nacije žele da osmisle sistem koji neće uključivati Kinu.\nSjedinjene Američke Države i Kina dogovorile su privremeno primirje u trgovinskom ratu uoči sastanka lidera dve nacije na samitu G20 ovog vikenda, preneo je Rojters pozivajući se na anonimne izvore.\nZabrinutost oko trgovine, sukoba i nafte dominiraće samitom Grupe 20 ekonomski najrazvjenijih zemalja ovog vikenda u Japanu, a pažnja će posebno biti usmerena na susret lidera Sjedinjenih Američkih Država i Kine, Donalda Trampa i Sija Đinpinga, u trenutku dok se između dve zemlje vodi trgovinski rat.\nI dalje postoji mogućnost da se ruski i američki predsednici Vladimir Putin i Donald Tramp sastanu na marginama samita G20 u Osaki, ali Vašington do sada nije zvanično ponudio da organizuje takav sastanak, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov u intervjuu emitovanom na RT TV.


Brisel: Skretanje ka autoritarizmu može postati glavna prepreka na putu Srbije ka EU | Autonomija\n"Opozicija je slaba i podeljena i nije izvukla koristi iz talasa protesta koji su u toku"\nU analizi pripremljenoj za poslanike EP, podseća se da se „među zemljama Zapadnog Balkana koje teže članstvu u EU Srbija smatra vodećom u smislu demokratskih institucija, nivoa ekonomskog razvoja i ukupne spremnosti za pristupanje“.\nDodaje se, međutim, da je prebijanje opozicionog političara Borka Stefanovića u novembru 2018. izazvalo talas protesta na kojima „nedelju za nedeljom, hiljade ljudi izlaze na ulice optužujući predsednika Aleksandra Vučića i njegovu Srpsku naprednu stranku (SNS) za autoritarnu vlast, napade na nezavisne medije, izborne prevare i korupciju“.\nTi protesti, iako su nedavno počeli, ukazuju na „zabrinjavajuće dugoročne trendove“ uključujući nazadovanje u slobodi medija, preveliku koncentraciju političke moći, izbore koji nisu potpuno slobodni ni pošteni, napade na civilno društvo.\nU analizi pod naslovom „Da li je Srbija u riziku od autoritarizma?“ ukazuje se da je sloboda medija u opadanju već nekoliko godina, posebno od kako je Vučić 2014. postao premijer. Veliki deo medija sada je pod direktnom kontrolom ili države ili ličnosti naklonjenih SNS-u. Nezavisni novinari suočavaju se s pretnjama, pa čak i nasiljem, a počinici retko bivaju osuđeni.\nPoseban odeljak u analizi posvećen je preteranoj koncentraciji političke moći uz ocenu da je „politička moć u Vučićevim rukama“ i da je on, iako je 2017. izabran za predsednika, što je funkcija sa pretežno ceremonijalnom ulogom, i dalje dominantna figura.\nKada je reč o procesu pristupanja EU u analizi se podseća da je Evropska komisija u izveštaju iz aprila 2018. pohvalila Srbiju za napredak ka funkcionalnoj tržišnoj ekonomiji, poboljšanje makroekonomske situacije i napore na usklađivanju nacioanlnog zakonodavstva sa zakonima EU, ali je ukazala da ukoliko želi da ostvari cilj iz Strategije EU za Zapadni Balkan (članstvo u EU 2025). treba da reši pitanje normalizacije odnosa sa Kosovom i da pokaže veću privrženost demokratskim vrednostima.


zelene povrsine ispred javnih i poslovnih objekata\nZelene površine ispred poslovnih i javnih objekata\nOzelenjavanje površina ispred poslovnih i javnih objekata predstavlja veliki izazov i zahteva posebnu pažnju projektanta jer dopunjuje arhitekturu samog objekta u skladu sa njegovom namenom. Dodatno, ovaj tip zelenila ulazi u sklop sistema zelenih površina samog gradskog jezgra, i kao takav utiče na njegovu celovitost, funkcionalnost i estetiku.\nZelene površine ispred javnih objekata\nKarakter ovakvih zelenih površina proističe uglavnom iz njihovog položaja i uloge – upotpunjavanje arhitekture javnog objekta i isticanje njegovog značaja i monumentalnosti. Najčešće se radi o zelenilu koje ne služi javnom korišćenju u uobičajenom smislu, ali estetski efekat ovakvog zelenila je nesumnjiv. Ove površine predstavljaju ukras pojedinih delova grada, a neretko imaju i veći značaj u ukupnom sistemu gradskog zelenila čineći jedinstvenu celinu sa uličnim drvoredima i parkovskim površinama.\nNekada se radi o sasvim maloj površini, čija se svrha prevashodno odnosi na ulepšavanje ulaza u objekat i isticanje njegove arhitekture. Zato koristimo dekorativne vrste drveća, žbunja i cveća, koje treba postaviti tako da se međusobno ne zaklanjaju. Najniže biljke sade se pored same ulice, najbliže prolaznicima, a visoke biljke uz samu zgradu, odnosno duž glavne staze koja vodi do ulaza. Treba voditi računa da li će krošnje u potpunosti zakloniti fasadu objekta i time mu oduzeti na značaju. Bezbednosni faktor takođe utiče na raspored i vrste biljaka pa u najvećem broju slučajeva drveće nije u neposrednoj blizini objekta, naročito kada se radi o administrativnim objektima.\nGeometrijski stil sa parternim zelenilom predstavlja najadekvatniji način uređenja površina ispred javnih objekata. Glavna karakteristika geometrijskog stila je puna geometrizacija u kompoziciji prostora – sistem kvadrata, pravougaonika, krugova, elipsi i drugih geometrijskih oblika povezanih strogim pravim linijama. Kompoziciju karakteriše sistem osa, pravilni oblici staza, stroge konture vodenih površina i travnjaka, veštački oblikovane krune drveća i šiblja…\nS obzirom da javne objekte najčešće karakteriše monumentalna (simetrična) arhitektonska kompozicija, takav bi trebalo da bude i raspored skulptura, fontana i drugih dekorativnih elemenata.\nParter je dekorativna kompozicija u kojoj preovlađuje niska vegetacija. Najčešće se formira na ravnom ili pravilno zakošenom travnjaku, u vidu stilizovanih biljnih motiva (npr. grane, lišće, cvetovi), ali mogu biti floralno predstavljeni i simboli objekta pred kojim se nalazi (npr. zastava ili grb ustanove). Komponovani su u različitim kombinacijama, na fonu travnjaka, peska, rizle ili šljunka.\nPrilikom ozelenjavanja ovakvih površina treba obratiti pažnju na vrste biljaka koje će biti upotrebljene. Koriste se vrste zanimljivih oblika stabla ili krune, lisno dekorativne ili pak vrste cveća čistih i jakih boja radi dobijanja jasnije i efektnije žive slike. Pored svoje dekorativnosti, vrste moraju zadovoljiti kriterijum otpornosti (često se nalaze u neposrednoj blizini saobraćajnica, u direktnom kontaktu sa štetnim gasovima). Dopušteno je i postavljanje žardinjera, sadnja u izdignutim sadnim jamama, upotreba dekorativnog mobilijara, zanimljivih elemenata popločavanja.\nZelene površine ispred poslovnih objekata\nOzelenjavanje parcela ispred poslovnih objekata u velikoj meri je podudarno ozelenjavanju površina ispred javnih objekata, naročito kada se radi o pojedinačnim predstavništvima. I ovde treba težiti kompoziciji koja poseduje notu elegancije i ozbiljnosti, ne treba koristiti visoko drveće koje bi svojim krošnjama zaklonilo sam objekat, treba izbegavati prenatrpavanje prostora vrstama i šarenilom boja… Jednom rečju, zelena površina mora biti istovremeno jednostavna, elegantna, ali i dovoljno atraktivna kako bi istakla i upotpunila arhitekturu i karakter samog objekta.\nMeđutim, preporučljivo je izbegavati simetriju pri rešavanju zelenih površina ispred poslovnih objekata, jer ovde ona lako može delovati neukusno i pompezno.\nUopšte, ove površine traže i određenu dozu slobode i nekonvekcionalnih rešenja . Svaka kompanija želi da pokaže svoju originalnost i ideju, pa se tako osim biljnog materijala, na zelenoj površini mogu naći fontane i skulpture koje daju posebnu notu celokupnoj kompoziciji. Prilikom njihovog planiranja treba voditi računa o materijalu od koga će biti napravljene jer stoje nasuprot fasade objekta i sa njim čine celinu.\nSkulpturalna kompozicija, naročito ona većeg značaja, zahteva da bude jasno istaknuta, kako svojim položajem tako i odnosom prema drugim elementima u okolini, pa je to najbolje učiniti formiranjem otvorenih parternih kompozicija.\nPrednost treba dati jednostavnim i jasnim rešenjima bez šarenila i obilja vrsta, čija je osnova – zelenilo dobro negovanog travnjaka. Uz malo slobode u detalju poslovni objekat će istovremeno biti okružen elegancijom i svežinom.\nStručnjaci Rasadnika Vasić su za svog dugogodišnjeg klijenta kreirali rešenje koje je na najadekvatniji način zadovoljavalo potrebe i zahteve klijenta, skladno se uklopilo u okruženje i pozitivno uticalo na životnu sredinu. Ukoliko želite da vaš poslovni prostor izgleda kao na naslovnoj slici ovog teksta možete nas kontaktirati.


Napad u Šarli ebdo kao izgovor za fašizam u Evropi i stvaranje policijske EU države | WebTribune\nHome SPEKTAR Napad u Šarli ebdo kao izgovor za fašizam u Evropi i stvaranje policijske EU države\nJoš od krvavih događaja u Parizu, kada su novinari Šarli Ebdo ubijeni usred bela dana, brojni novinari širom sveta raspravljaju o tome ko ima koristi od ove tragedije.\nU nekim državama (uglavnom muslimanskim) je sve više manifestacija protiv provokativnih objava kontroverznih crteža proroka Muhameda, koji se rugaju muslimanskoj religiji.\nNeki stručnjaci su povezali ove provokativne antimuslimanske crteže sa preuzimanjem Šarli Ebdo od strane Rotšildovih u decembru 2014. godine, čiji je jedini cilj da povećaju svoj profit. Ipak, sada mogu biti veoma zadovoljni pošto su tragični događaji doveli do toga da se broj prodatih novina povećao desetostruko!\nDruga grupa stručnjaka veruje da je napad na francuske novinare rezultat direktnog delovanja zapadnih obaveštajnih službi.\nU tom slučaju, posledice masakra u Šarli Ebdo se mogu uporediti sa posledicama napada 11. septembra, odnosno sa povećanjem bezbednosti u Evropi.\nOve obaveštajne službe traže načine da spreče širenje islama u Evropi uz istovremeno omogućavanje praćenja aktivnosti Evropljana. Politička elita koja stoji iza njih veruje da demokratska prava treba da se smanje.\nPolicijska kontrola u zapadnim državama postaje nametljivija iz dana u dan dok nepoverenje i nezadovoljstvo evropskog stanovništva postaje sve očiglednije. Zapadna elita nije uspela da ostvari sveobuhvatne društvene i ekonomske mere koje će smanjiti rastući bes, zbog čega su veća politička aktivnost, anitvladine demonstracije i izborna kontrola nad vladajućim partijama neizbežni.\nNedavni dvodnevni sastanak ministara spoljnih poslova EU u Briselu, sazvan da bi se raspravljalo o „hitnim merama za jačanje borbe protiv terorizma“, može se posmatrati kao osuđujući dokaz protiv zapadne elite.\nStručnjaci nisu bili puno iznenašeni time što je tema ovog sastanka bila usvajanje evropske verzije Patriotskog akta SAD, kojim Vašington kontroliše i svoje građane, ali i svoje „saveznike“.\nU pokušaju da postavi primer za ostatak Evrope, Pariz je prvi počeo da stvara policijsku državu, promovišući novi zakon u nacionalnim medijima.\nFrancuski patriotski akt je na kraju i usvojen prošle nedelje u obliku novog antiterorističkog zakona, kao što je to naveo francuski premijer Manuel Vals. Kako Vals navodi, za jačanje bezbednosnih napora širom Francuske, potrebna je mobilizacija 122.000 policajaca i vojnika.\nFrancuska dodatno planira da otvori 2.680 novih bezbednosnih pozicija u naredne tri godine, kako bi „pomogla suzbijanju pretnje islamskog ekstremizma“. Ovu pretnju čini oko 3.000 osumnjičenih u Francuskoj i van nje, od čega oko 1.300 njih živi u urbanim sredinama i ima veze sa terorističkim grupama u Siriji i Iraku. Francuska vlast planira da izdvoji ukupno 425 miliona evra za ovaj projekat.\nMeđutim, ove brojke su prilično zbunjujuće, pošto je teško poverovati da bi Francuska pokrenula tolike bezbednosne mere zbog jedva 3.000 osumnjičenih, trošeći otprilike po oko 1,5 miliona evra po policajcu.\nIpak, Manuel Vals je pojasnio da, pored borbe protiv „radikalizacije“ francuskog društva, za šta će biti potrebno oko 60 miliona evra iz budžeta, novi antiteroristički zakon podrazumeva povećano praćenje interneta i društvenih mreža. On je naglasio da su upravo ozbiljnom kontrolom društvenih mreža i ličnog dopisivanja Francuza nacionalne obaveštajne službe uspele da pronađu više od 30.000 slučajeva „nelegalnog“ sadržaja.\nPrema novom antiterorističkom zakonu, francuske tajne službe sada imaju pravo da sprovode istrage na svim mestima za koja smatraju da su „sumnjiva“, pritom deleći informacije na ovaj način sa SAD i drugim savezničkim državama.\nDakle, Pariz očigledno prati Vašington u smislu nalaženja izgovora za borbu protiv „radikalnog islama“ i „terorizma“ i uvođenjem francuske verzije Patriotskog akta.\nUslediće ostale evropske države koje će učiniti isto, stavljajući živote svojih građana u ruke obaveštajnih službi, kako lokalnih, tako i američkih.


Intervju /Komandant Dorfer: Priča o rezervnom sastavu policije RS je zabrinjavajuća / Radio Sarajevo\nFoto: EUFOR/komandant EUFOR-a u BiH Martin Dorfer\n30. 04. 2019. u 07:29:00 Radiosarajevo.ba\nAustrijski generalmajor i komandant EUFOR-a u BiH Martin Dorfer tokom razgovora za portal Radiosarajevo.ba govori o misiji EUFOR-a u našoj zemlji, sigurnosnim izazovima, kao i prijetnjama miru i stabilnosti. Osvrće se i na aktuelno pitanje rezervnog sastava policije RS.\nNa početku razgovora pitali smo generalmajora Dorfera da prezentira aktivnostima misije EUFOR-a u BiH.\nFoto: EUFOR: komandant EUFOR-a u BiH Martin Dorfer\n“Prije svega, želio bih istaći da je EUFOR važan dio sveobuhvatne strategije EU za Bosnu i Hercegovinu, zajedno sa specijalnim predstavnikom EU i Delegacijom EU. Kada pogledate izjavu misije EU u BiH, tu se jasno kaže da je ‘cilj EU da se BiH podrži i učvrsti kao stabilna i demokratska zemlja koja ima miroljubivu saradnju sa svojim susjedima i koja je nepovratno na putu ka članstvu u EU’. Također se podvlači da je ‘članstvo BiH u EU čvrsto povezano sa suverenitetom, jedinstvom i teritorijalnim integritetom zemlje’.\nEUFOR još uvijek ima glavnu ulogu u stabilizaciji mira prema vojnim aspektima Dejtonskog mirovnog sporazuma i pruža podršku sveukupnom sigurnosnom okviru, što omogućava zemlji da se usredotoči na neophodne društveno-ekonomske reforme i radi na pomirenju i političkom kompromisu, koji će jednoga dana omogućiti BiH da postane zemlja članica EU”, pojasnio je Dorfer.\nDodao je da je između ostalog značajan zadatak EUFOR-a u BiH i proces deminiranja.\n“Kada govorimo o deminiranju, mi nismo sasvim zadovoljni napretkom koji je do sada postignut. Stepen zagađenosti minama još uvijek predstavlja opasnost za stanovništvo BiH i također negativno utiče na sliku zemlje kao mjesta za turizam i ekonomska ulaganja. Prije dvije godine smo sa svojim partnerima iz Delegacije EU pokrenuli inicijativu usmjerenu ka poboljšanju situacije u oblasti deminiranja. Kao rezultat ove inicijative, Komisija EU je finansijski podržala projekt za ponovni pregled svih minski sumnjivih površina u BiH. Očekujemo da ćemo imati novu i realnu procjenu o opasnostima od mina u BiH do februara sljedeće godine. Istovremeno, sistem deminiranja BiH je u prelaznoj fazi, s ciljem boljeg i učinkovitijeg pristupa deminiranju. EUFOR prati sve ove aktivnosti i pomaže Centru za uklanjanje mina BiH (BHMAC) i njegovim partnerima pri izvođenju projekata”, istakao je Dorfer.\nPrema njegovim riječima, osim toga, EUFOR kontinuirano pomaže OS BiH pri izvođenju protivminskih operacija i pruža podršku u vidu savjetovanja i stručnog praćenja.\n“Deminerski bataljon OS BiH obavlja sjajan posao. Pokazali su svoju sposobnost i posvećenost uklanjanju mina i njihova uloga i sposobnosti u ovom novom pristupu deminiranju za oslobađanje tla (land-release) bi trebalo da budu osnažene zakonom. EUFOR već 20 godina organizira predavanja o opasnostima od mina u Bosni i Hercegovini. U ovoj oblasti mi se uglavnom fokusiramo na djecu školskog uzrasta.\nSvake godine više od 20.000 djece bude na predavanjima EUFOR-a o opasnostima od mina. EUFOR je također bio aktivno uključen i pružao pomoć BiH pri usvajanju nove Strategije ukljanjanja mina u periodu 2019-2025. godine. Ova strategija treba da bude uvrštena u amandmane zakona o deminiranju, ali i u podzakonske akte i propise kako bi proces uklanjanja svih opasnosti od mina sa teritorije BiH bio učinkovitiji i brži”, naglasio je Dorfer.\nGovoreći o zadacima EUFOR-a u BiH, Dorfer je kazao da prekomjerno gomilanje zaliha naoružanja i municije predstavlja stalnu opasnost po sigurnost ljudi i ograničenje naoružanja u BiH.\n“EUFOR pruža podršku bh. vlastima na stvaranju sigurnih i stabilnih uslova za skladištenje naoružanja i municije, a posebno Ministarstvu odbrane BiH, u čijoj nadležnosti je uklanjanje nesigurne i prekomjerne municije. EU i šira međunarodna zajednica daju značajan doprinos ovom poduhvatu, dok EUFOR upravlja “Master planom”, kojim se koordiniraju različiti aspekti podrške kako bi se dobili maksimalni rezultati. Zadatak smanjenja viškova municije i minsko-eksplozivnih sredstava u posjedu Oružanih snaga BiH na nivo kojim bi mogle upravljati same Oružane snage je gotovo završen. Međutim, drugi dijelovi ovoga ‘Master plana’ kojeg podržava EUFOR nastavljaju se. Trenutno smo angažirani na projektu označavanja i registracije malog i lakog oružja u posjedu Oružanih snaga BiH”, pojašnjava komandant EUFOR-a.\nPrema njegovom mišljenju, bilo bi idealno kada bi se inicijativa za označavanje i registraciju malog i lakog oružja proširila i na policijske snage u zemlji kako bi i one dobile ažurirane tehničke spiskove svojih zaliha, kako bi se osiguralo najbolje praćenje ovog oružja u smislu ograničenja količina oružja, kao i mjera za izgradnju povjerenja.\n“Treća faza ‘Master plana’ će se baviti teškim naoružanjem Oružanih snaga BiH i tokom nje će se razdvojiti ono što Oružane snage još mogu koristiti od onoga što je zastarjelo i treba ga se riještiti. EUFOR također vrši verifikaciju i obavlja inspekcije fabrika namjenske proizvodnje u tijesnoj saradnji sa Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i u cilju upoznavanja sa situacijom u vezi sa proizvodnjom, uvozom i izvozom minsko-eksplozivnih sredstva, municije i vojne opreme”, rekao je generalmajor.\nNa pitanje o odluci entitetskih vlasti u RS o formiranju rezervnog sastava policije, Dorfer je za Radiosarajevo.ba kazao da Rezolucija Vijeća sigurnosti UN 2443 iz novembra 2018. godine pozdravlja odluku EU da ponovo usmjeri EUFOR na njegov ključni zadatak pružanja podrške lokalnim vlastima pri stvaranju sigurnog i stabilnog okruženja svom stanovništvu.\n“Zbog toga EUFOR pažljivo prati sve što bi eventualno moglo uticati na sigurno i stabilno okruženje.\nKao što svako može vidjeti, trenutni politički diskurs koji se odnosi na ‘rezervne’ policijske snage u entitetima ne doprinosi miru i stabilnosti u BiH. Štaviše, to je pokrenulo negativnu spiralu nepovjerenja i natjecanja, dinamika je zabrinjavajuća i stvara napetost i produbljuje podjele u zemlji, što je faktor destabilizacije. Da bi se poboljšala sigurnosna situacija, potrebno je popuniti postojeće praznine u policijskim strukturama, kao i da dobro opremljene, profesionlno obučene policijske snage pod demokratskom kontrolom rade zajedno na sprečavanju zločina, istraživanju počinjenih djela i zaštite građana. Umjesto poduzimanja jednostranih mjera, policijski organi bi trebali jačati saradnju i koordinaciju u BiH između države, entiteta i kantona i preko granica BiH sa svojim regionalnim i evropskim partnerima. To je u interesu svih građana BiH”, kategoričan je Dorfer.\nDodao je da uz Oružane snagama BiH, organi za sprovođenje zakona BiH su primarni partner EUFOR-a u očuvanju sigurnog i stabilnog okruženja.\n“Zbog toga EUFOR održava blizak kontakt sa policijskim snagama putem svoje mreže za održavanje veze. Prošle godine je EUFOR obavio inspekciju zaliha oružja policijskih snaga svih nivoa vlasti, što je bila mjera za izgradnju povjerenja. Tokom ove aktivnosti EUFOR je dobio potpunu podršku policijski snaga. Ja kao komandant snaga imam redovne kontakte sa ključnim rukovodiocima sigurnosnih snaga”, naglasio je Dorfer.\nGovoreći o završetku mandata EUFOR-a, smanjenju ili povećanju snaga, Dorfer kaže mandat EUFOR-a se redovno procjenjuje.\n“Svake godine zemlje članice EU donose odluku o spremnosti EU da nastavi sa ovom operacijom, nakon čega se donosi odluka u Vijeću sigurnosti UN o produženju izvršnog mandata EUFOR-a. Trenutno nema značajnijih planova za mijenjanje broja vojnika. Međutim, u periodu od preko 15 godina postojanja EUFOR-a, njegov sastav se mijenjao nekoliko puta. Nedavno su se Francuska i Portugal vratile u misiju, što je, naravno, dovelo do manje promjene broja vojnika EUFOR-a”, pojasnio je.\nNa pitanje da nam otkrije dio posljednjeg EUFOR-ovog izvještaja o stanju sigurnosti u BiH, generalmajor Dorfer je kazao da ne možemo objavljivati dijelove izvještaja EUFOR-a, ali da možemo objasniti neka važna pitanja koja su dio tih izvještaja.\n“S vojne tačke gledišta, ova zemlja je mirna i stabilna, ali, naravno, u skladu sa svojim mandatom, mi stalno pratimo situaciju. Sve što bi moglo uticati na sigurno i stabilno okruženje je predmet razmatranja EUFOR-a i mi smo spremni pružiti podršku lokalnim vlastima, zajedno sa našim rezervnim snagama, tzv. snagama iznad horizonta, u slučaju potrebe”, naglasio je komandant EUFOR-a u BiH Martin Dorfer.\nDodao je da je u pripremi godišnja EUFOR-ova vježba “Brzi odgovor”, tokom koje će se ponovo uvježbavati sposobnost da se pozovu rezervne snage EUFOR-a, tzv. snage iznad horizonta.\n“Vježba ‘Brzi odgovor 2019’ će imati razne scenarije, koji će pokazati šta mogu uraditi naše pojačane snage na pružanju podrške sigurnom i stabilnom okruženju. U ovoj vježbi će biti angažirani i naši lokalni partneri iz Oružanih snaga i organa za sprovođenje zakona, što je prilika za zajedničku obuku. Osim toga, mi pružamo kontinuiranu podršku lokalnim vlastima putem praćenja, mentorstva i davanja stručnih savjeta u oblastima deminiranja i rješavanja pitanja viškova oružja i municije”, zaključio je u razgovoru za Radiosarajevo.ba generalmajor Dorfer.\nTagovi: BiH RS EUFOR Martin Dorfer general EU sigurnost intervju\nSastanci / Lukač i Dorfer o općem sigurnosnom stanju u RS


Spartak, Mladost i Proleter prate Zvezdu: Het-trik Tufegdžića, Lučanci okrenuli u nadoknadi - Sportska centrala\n5 avg 2020. 21:31\nOdigrano je još sedam utakmica 2. kola Linglong Superlige Srbije.\nZanimljivo je da nijedan meč nije završen bez pobednika, a nakon ovih utakmica stoprocentan učinak uz Crvenu zvezdu imaju još tri kluba – Spartak, Proleter i Mladost iz Lučana.\nSve tri ekipe ostvarile su pobede u gostima, a možda najvredniju Mladost, koja je sve do prvog minuta nadoknade zaostajala jedan gol u Surdulici. Obiora Odita je izjednačio, a u trećem minutu nadoknade Babić je doneo trijumf svom timu.\nSpartak nije imao većih problema protiv Bačke, a istakao se Tufegdžić koji je postigao het-trik, a slična konstatacija važi i za novosadski Proleter koji je posao protiv Zlatibora završio još u prvom poluvremenu.\nSav plen sa gostovanja nosi i Voždovac koji je slavio u Inđiji, kao i TSC uprkos činjenici da je na Banjici imao igrača manje od 21. minuta. Javor je bio ubedljiv protiv Napretka, dok je Mačva uspela da povede u Gornjem Milanovcu, ali je domaćin još do poluvremena preokrenuo i sačuvao vođstvo do kraja.\nŽakula 38′ – Tufegdžić 2′, 36′, 76′\nLuković 29′, Piščević 62′, Otašević 89′\nPecelj 25′, Vasiljević 43′ – Marković 17′\nJovanović ‘ – Zec 1′, Silađi 20′, Lukić 75’\nMakarić 44′, Mitošević 80′ – Mićević 25′, Odita 90+1′, Babić 90+3′\nBacanović 17′, Živojinović 21′\nBord Evrolige doneo je stavke u vezi sa virusom COVID-19 koje će morati da pošutju svi učesnici...


Evropske ambicije u “izbegličkom limbu” – Bilten\nEvropske ambicije u “izbegličkom limbu”\nFoto: NurPhoto / Jose Antonio Sanchez\nJelena Lalatović / 07.09.2015. 06.09.2015.\nAktuelna izbeglička kriza u Srbiji stavila je političke elite pred specifičan izazov. Pomalo neočekivano, premijer Aleksadar Vučić je odlučio da igra ulogu evropskog “najmilijeg đaka” i nošenje s humanitarnim izazovima prepusti – lokalnim volonterima. Iako su reakcije naroda u mnogim zemljama Balkana za svaku pohvalu, ostaje činjenica da se kriza ne rešava dobrom voljom i požrtvovnošću entuzijasta.\nPodizanje ograde na mađarsko-srpskoj granici završeno je 31. avgusta. Zvanični susret evropskih lidera povodom rešavanja izbegličke krize, koja u proteklih nekoliko nedelja potresa Evropu intenzivnije nego što su elite navikle da to ignorišu, trebalo bi da se održi 14. septembra u Briselu. Nedavno smo bili svedoci jezive policijske brutalnosti prema izbeglicama sa Bliskog istoka na makedonsko-grčkoj i na mađarsko-srpskoj granici, tako da ne treba biti iznenađen vešću da je od 4. septembra Mađarska zaustavila sve međunarodne linije ka zapadnoj Evropi. Neadekvatna reakcija evropske birokratije na nove talase izbeglica, za koje se predviđa da će dostići cifru od 800.000 ljudi, očekivana je i u slučaju da mađarske vlasti odluče da pošalju vojsku na granicu sa Srbijom.\nKako se Srbija našla u središtu izbegličke krize? Izbeglice iz Sirije, Iraka, Avganistana, Eritreje, Libije i drugih bliskoistočnih ili severnoafričkih zemalja, koje beže od rata, političkog progona i verskog ekstremizma, u Evropu stižu preko Sredozemnog mora, najpre u Italiju ili Grčku, odakle pokušavaju da stignu u zemlje zapadne i severne Evrope – najčešće u Nemačku i skandinavske zemlje. Sve veći broj smrtnih ishoda na putevima krijumčarenja Mediteranom, učinio je Zapadni Balkan najpogodnijom regijom i novim tržištem za krijumčarenje izbeglica. Pritisci i pooštravanje kontrole na granicama Evropske unije učinili su izbeglice u očima krijumčara još ranjivijim plenom, primoravajući ih da pristaju na najopasnije vidove transporta po basnoslovnim cenama, kako bi dospeli u šengensku zonu. Dospevši u središte medijskog interesovanja, nedavna pogibija 71 osobe kod mesta Parndorf u Austriji učinila je problem krijumčarenja izbeglica jasno vidljivim za javnost.\nSrbija je, na putu migranata ka neprobojnim granicama Evropske unije i šengenske zone, poslednja prepreka. Prelazak preko severnih granica Srbije donedavno je za izbeglice koje žele da podnesu zahtev za azil u zemljama članicama Evropske unije značio dostizanje cilja. Orbanova nemilosrdna granična politika, koju čelnici EU deklarativno osuđuju, premda su svesni da je zid na mađarskoj granici za političke elite na Zapadu efikasna kupovina vremena i prostora za manevar, pretvorila je Srbiju u neku vrstu limba za izbeglice. Kako je nedavno izveštavao CNN, izbeglice su u Srbiji, umesto ksenofobije i rasizma, naišle na dobrodošlicu i solidarnost. To je u velikoj meri istina. U proteklih osam meseci, kroz Srbiju je prošlo 115.000 migranata. Intenzitet izbegličke krize ilustruje podatak da je 2008. u Srbiji podneto tek nešto više od 70 zahteva za azil, dok se u 2015. godini taj broj izražava u hiljadama. Potvrda o nameri traženja azila izbeglicama je neophodna radi slobode kretanja i korišćenja smeštaja.\nBudući da im je prelazak preko granice sve teže dostupan, tako da ni sami nisu u stanju da planiraju dužinu svog boravka u Srbiji, ali i da su vlasti svesne činjenice da većina migranata ne želi da ostane u Srbiji, još uvek ne postoje birokratske začkoljice kojima bi se kriterijumi za podnošenje zahteva za azil pooštravali. Dobar primer birokratskog parazitiranja na ljudskoj tragediji jeste praksa zemalja članica EU da se zahtevi za azil razmatraju i usvajaju na osnovu sposobnosti podnosilaca zahteva da dokažu da su u matičnoj zemlji životno ugroženi ili progonjeni, a sve to u cilju diferencijacije “ekonomskih” i “političkih” izbeglica. Tradiciju birokratskog produžavanja agonije za najugroženije nastaviće najavljene izmene u mađarskom zakonodavstvu. Naime, zahvaljujući tim zakonskim izmenama, migranti bi trebalo da kao preduslov za podnošenje zahteva za azil dostave dokaz o tome da nisu imali priliku da zahtev za azil podnesu u Srbiji. Ne treba komentarisati da li je to izvodljivo u uslovima najčešće nelegalnog i krajnje rizičnog prelaska granica.\nPomoć naroda i huškanje fašista\nPrema rečima srbijanskog ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandra Vulina, 100.000 migranata izrazilo je nameru da dobije azil u Srbiji, ali je svega desetak zaista i zatražilo i dobilo azil. I na severu, blizu granice sa Mađarskom, i na jugoistoku Srbije, na graničnim prelazima sa Makedonijom, otvoreni su tranzitni kampovi, kroz koje nedeljno prođe oko 20.000 ljudi. Situacija je, međutim, najkritičnija u Beogradu, koji predstavlja sledeće odredište izbeglica na putu ka severnoj granici, kada jednom pređu makedonsku granicu i dospeju u Srbiju. Već nekoliko meseci parkovi u okolini glavne autobuske i glavne železničke stanice postali su prebivalište za hiljade izbeglica. Nedostatak političke volje da se adekvatno odgovori na izbegličku krizu, te višemesečno ignorisanje činjenice da hiljade ljudi mesecima spava pod vedrim nebom, nije sprečilo građanke i građane da neumorno i svakodnevno pomažu izbeglicama.\nGradske vlasti su u protekle dve nedelje otvorile nekoliko info centara za azil, ali u njima kompletnu pravnu, medicinsku, psihološku pomoć i prevodilačke usluge pružaju volonterke i volonteri. Sav teret logističke podrške, obezbeđivanja hrane i higijenskih sredstava pao je, očekivano, na leđa nevladinog sektora i stanovništva. Očekivano, jer je sličan modus operandi svaljivanja opterećenja na samoorganizovano stanovništvo vlast primenjivala i u slučaju prošlogodišnjih poplava i drugih elementarnih nepogoda. Uprkos brojnim akcijama prikupljanja i deljenja pomoći izbeglicama, kao i različitim gestovima solidarnosti, koje je sada već nemoguće pobrojati, ne izostaju ni podizanje moralne panike ni proliferacija nacifašističke propagande. Nacistička organizacija tzv. “Srbska akcija” već poodavno je grad oblepila implicitnim pozivima na linč migranata, pod izgovorom bezbednosnog rizika, te pod parolom “zaštitimo sebe i svoje porodice”.\nUgrožena bezbednost izbeglica\nIako fašistička desnica uporno nastoji da profitira na ksenofobnoj i islamofobnoj retorici “odbrane” od migranata – potencijalnih terorista sa težnjom islamizacije hrišćanskog stanovništa u Srbiji i celoj Evropi – stvarnost ju je demantovala. Jedini koji su sistematski pljačkani i maltretirani na svakom koraku, počevši od prinudnog podmićivanja carinskih službenika do prodaje najosnovnijih, prehrambenih proizvoda i voznih karata po desetostruko većim cenama, jesu upravo migranti. Pre nekoliko dana jedan Iračanin napadnut je u centru Beograda, nedaleko od Železničke stanice. Okolina železničke i autobuske stanice, kao svojevrsna tranzitna petlja, proteklih nekoliko meseci predstavlja improvizovano utočište za mnoge izbeglice. Kako je reč o delu grada koji je zbog specifičnog položaja leglo različitih kriminalnih bandi, bezbednost migranata je nesumnjivo svakodnevno ugrožena. Situaciju dodatno komplikuje ne samo dobro poznata korumpiranost, arogancija i agresivnost policijskih službenika, već činjenica da i policija izbeglice posmatra kao lak plen, nezaštićeni izvor materijalne koristi.\nIzbeglička kriza je sama po sebi tlo pogodno za podizanje moralne panike. Potencijalno žarište ksenofobične histerije, koje i građanska i profašistička desnica eksploatišu, jeste namera vlasti da konačno izgradi još nekoliko prihvatnih centara za azilante, od čega jedan i u Beogradu. Vlasti svakako treba kritikovati, jer ovaj potez, koji je podjednako u interesu i izbeglica i građana Srbije, nisu povukle još ranije. Pojedini mediji pretenciozno najavljuju izgradnju kampa za izbeglice kao tajni plan EU da u Srbiji napravi “geto za migrante” te da do kraja godine u Srbiju smesti preko 150.000 azilanata. Reč je o jeftinom pokušaju raspirivanja rasističkih i nacionalističkih sentimenata, budući da su ti prihvatni centri tranzitnog karaktera. Takođe, nema sumnje da je njihova izgradnja neophodna, jer je jedina “alternativa” ovom pokušaju suzbijanja izbegličke krize ostaviti kao i do sada, hiljade ljudi na ulicama Beograda.\nZlostavljanje po zakonu\nNavodno naseljavanje izbeglica u Srbiji poslužio je desničarskim organizacijama Obraz i Naši kao povod za prijavljivanje protesta “protiv naseljavanja 400.000 migranata u Srbiji”. Fašistički skup nije naišao na odobravanje većine stanovništva, a država je, srećom, zabranila njegovo održavanje. Posebno je, međutim, interesantna podrška koju je nacionalistička desnica našla u redovima apostola slobodnog tržišta. Libertarijanski klub Libek obratio se javnosti i državi u želji da iskaže negodovanje zbog zabrane okupljanja, jer je, kako kažu, to Ustavom zagarantovano pravo sve dok se protest iskazuje nenasilnim metodama. Potez libertarijanskog kluba, kao i celokupan dosadašnji angažman političkih elita Evropske unije, razotkriva suštinsko licemerje buržoaske demokratije. Odbrana prava rasista, ksenofoba, nacionalista i fašista na slobodno izražavanje prioritet je u odnosu na pravo izbeglica na bezbedan život. Protestovanje protiv o(p)stanka hiljade progonjenih, opljačkanih i ugroženih ljudi u trenutnim okolnostima znači pozivati na linč i svesno ih dovesti u egzistencijalnu opasnost.\nSensu stricto, migranti, budući da nemaju validna dokumenta, nemaju ni svoja prava, jer ih pravno-politički sistem liberalnih demokratija ne prepoznaje kao subjekte. Zbog toga su vapaji srbijanskih liberala i evrofanatika da su i izbeglice, na kraju krajeva, ljudi, te da politiku treba staviti na stranu i pomoći im iz humanih pobuda, gotovo autoironični. Za dehumanizujući tretman azilanata odgovornost snosi zakonodavni sistem Evropske unije i nedostatak političke volje među njenim elitama. Nacionalistička desnica oličena u Srpskoj radikalnoj stranci i novoosnovanom Srpskom narodnom pokretu je, pod pritiskom narodne solidarnosti, ublažila svoju rasističku retoriku, pa antiimigrantske stavove brani tvrdnjom da je izbeglička kriza isuviše veliki finansijski izazov za Srbiju. Za vladajuću Srpsku naprednu stranku i premijera Aleksandra Vučića izbeglička kriza je još jedan način dodvoravanja zahtevima EU.\nSolidarnost kao odgovor\nVučić je na svom tviter nalogu objavio da će Srbija prihvatiti jedan broj migranata, tvrdeći da smo zbog nepodizanja ograde “više Evropljani od nekih drugih”. Tako je po ko zna koji put pokazao da su zapravo nacionalizam i kompetitivnost, a ne solidarnost i demokratija temelji evrointegracija. EU beskompromisno vrši pritisak na članice periferije da zaustavljaju migracije ka njenom centru, zbog čega joj zadržavanje izbeglica u Srbiji savršeno odgovara. Za to vreme migranti povećavaju potrošnju, trošeći poslednje zalihe novca u Srbiji, od čega najviše koristi ima domaća buržoazija. Otuda delimično i tolika blagonaklonost srbijanskih političkih elita prema izbeglicama. Teret humanitarne pomoći još uvek je na volonterima i ljudima dobre volje, što Vučiću omogućava da se javno hvali činjenicom da za rešavanje izbegličke krize ne traži novac iz evropskih fondova, već političku podršku zvaničnika EU.\nSrbijanski ministar unutrašnjih poslova, Nebojša Stefanović, potpisao je memorandum o saradnji sa makedonskom, mađarskom i austrijskom policijom. Globalna politika EU vodi ka ograničavanju slobode kretanja i pojačavanju policijske represije, zbog čega sličnu situaciju možemo očekivati i u Srbiji. Ipak, skupovi i druge manifestacije solidarnosti sa izbeglicama, koji se održavaju u Srbiji, Mađarskoj i Austriji predstavljaju tračak nade i ukazuju da su solidarnost i narodni otpor nepogrešiva odbrana od fašizacije društva, koju orkestriraju elite.


AKCIJA "PERO" U BIHAĆU Uhapšen bivši političar zbog falsifikovanja diploma\nSlužbenici SIPA danas su u nastavku operativne akcije "Pero" na području Bihaća uhapsili Admira Hadžipašića, bivšeg političara, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo organizovanog kriminala, konkretno falsifikovanje isprava, poresku utaju i pranje novca.\nIz Kantonalnog tužilaštva Unsko-sanskog kantona su saopštili da već dve godine provode istragu u jednom od najobimnijih i najsloženijih predmeta ovog tužilaštva, javnosti od ranije poznatom pod nazivom “Pero”, prenosi Srpskainfo.\nU dve godine saslušan je veliki broj svedoka, prikupljen je veliki broj materijalne dokumentacije, a u istrazi se intenzivno i kontinuirano radilo i na provođenju finansijskog veštačenja radi utvrđivanja prava novca od osumnjičenih.\n– Sve radnje dokazivanja poduzete su s ciljem rasvetljavanja organizovanog kriminala u vezi s izdavanjem srednjoškolskih diploma PU ‘Vita plus’ Cazin i fakultetskih diploma Visoke međunarodne škole Cazin, a kojim su rukovodili Admir Hadžipašić i Goran Lalović. U toku istrage s više odluka Kantonalnog suda u Bihaću i Vrhovnog suda FBiH ovaj osnov sumnje je potvrđen – kazali su iz Tužilaštva USK.\nDodali su da se paralelno s tim provodi i finansijska istraga u okviru koje je od osumnjičenih privremeno oduzeta imovina vrednosti 1,5 miliona KM, koja se sastoji od novčanih sredstava kod banaka, nekretnina, automobila i gotovog novca.\n– U toku istrage Kantonalni sud u Bihaću je osumnjičenima radi zaštite istrage odredio velik broj mera zabrane, između ostalog i mere zabrane prilaska i kontakta sa svedocima, koju je osumnjičeni Hadžipašić prekršio, zbog čega su ga danas u jutarnjim satima pripadnici SIPA-e lišili slobode – dodaju iz Tužilaštva USK.\nTužilaštvo je u toku istrage došlo do dokaza iz kojih proizilazi da je osumnjičeni uticao na jednog svedoka tužilaštva kandidata na Visokoj međunarodnoj školi Cazin. Kako je osumnjičeni prekršio sudsku meru zabrane, tužilaštvo će za njega predložiti sudu određivanje mere pritvora.\nHapšenje studentkinje u Zagrebu zbog nenošenja maske\nAkcija SIPA na području Velike Kladuše: Uhapšene dve osobe zbog krijumčarenja migranata


Ben protiv Genta juri Darka Pančeva - Sportske vesti - ProSport\nPočetna»Sportske vesti»Fudbal»Ben protiv Genta juri Darka Pančeva\nBen protiv Genta juri Darka Pančeva\nEl Fardu Ben je sa dva gola protiv Slovana iz Libereca izjednačen sa Ričmondom Boaćijem po broju golova u evrokupovima – 12. Ukoliko ponovi golgeterski učinak protiv Genta, Ben može da se izjednači sa Darkom Pančevom na četvrtom mestu najefikasnijih. Kada je doveden iz Olimpijakosa 2018. godine, Ben je igrama obećavao da će se upisati u klupsku istoriju. U dresu Crvene zvezde, upisao je 102 utakmice, i tako ima najviše nastupa od stranaca u crveno-belom dresu, nakon Le Taleka (104) i Donalda (107). U 102 utakmice, zabeležio je 56 pogodaka, uz 26 asistencija\n– ,,Trudim se da ispišem istoriju u Crvenoj zvezdi. Veoma sam ponosan što u tome uspevam i na svakoj utakmici pokušavam da postignem nešto veliko. Jako je lep osećaj biti među legendama kluba, ponosan sam na sebe zbog te činjenice” – rekao je El Fardu Ben.\nBen je postao miljenik navijača , kada je Crvena zvezda ušla prvi put u istoriji u Ligu šampiona, postigavši dva gola u revanšu i tako izbacio Salzburg.\n– ,,Bilo je i utakmica u kojima sam više uživao nego u ovoj sa Slovanom, ali sam zaista zadovoljan onim što sam postigao ovde. Znam da navijači očekujuj da u četvrtak ponovimo partiju koju smo pružili protiv Čeha, ali smatram da je za nas najvažnije da pobedimo Belgijance. Ako iuz to bude goleada tim bolje, ali zaista smagtram da u ovoj grupi možemo da osvojimo prvo ili drugo mesto i da dočekamo proleće”, istakao je Zvezdin napadač.Crvena zvezda meč trećeg kola igra Lige Evrope igra u četvrtak, na stadionu Rajko Mitić protiv ekipe Genta.\nBen Crvena zvezda Liga Evrope\nPrethodna vestTop Bet – Tiket dana za 3. novembar


Povlačenje države iz vlasništva u medijima | Medijska pismenost\n05. 08. 2014 / Autori: Ivan Cvejić i Valentina Bulatovi, agencija Beta (EurActiv), Foto: sxc.hu\n"Reforma zakona ne samo da nas približava najboljim evropskim zakonima već stvara i pravni okvir da novinari imaju bolje uslove za rad, a građani kvalitetnije informisanje", rekao je ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac u Skupštini Srbije, obrazlažući nova zakonska rešenja. Prema njegovim rečima, ovim setom zakona garantuje se "slobodan protok ideja, bez mešanja države", uz transparentnost vlasništva i sistema finansiranja.\nZakon o informisanju, poznat kao "krovni zakon" seta medijskih zakona, zasniva se na pet načela koja garantuju izričitu zabranu cenzure. Reč je o načelima o slobodi informisanja, o pravu javnosti da bude obaveštena o pitanjima od javnog interesa, o pravu na dostupnost podataka o medijima. Zakon propisuje i načelo o zaštiti medijskog pluralizma koje podrazumeva zabranu "objedinjavanja osnivačkih i upravljačkih prava u dva ili više medija". Kada je o štampanim medijima reč, zabranjeno je objedinjavanje prava ako bi tiraž prelazio 50 odsto od ukupno prodatog, odnosno 35 odsto slušanosti ili gledanosti ako je reč o elektronskim medijima. Peto načelo odnosi se na nosioce javnih funkcija, koji su dužni da trpe iznošenje kritičkog mišljenja, kao jednog od elemenata javne kontrole njihovog rada.\n"Nova tehnička dostignuća podrazumevaju i da sve članice EU moraju do 2015. godine da pređu s analognog na digitalno emitovanje programa, da se u digitalnom prostoru, pružaoci programskih sadržaja posmatraju kao pružaoci audio-vizuelnih medijskih usluga, a ne kao emiteri, sve to zahteva izmenu i dopunu pravnih akata kojima se reguliše ova oblast", navedeno je u obrazloženju ovog zakona.\nNovi medijski zakoni naišli su i na određeni broj kritika u javnosti. Sindikat novinara Srbije i Koalicija zaposlenih u medijima smatraju da je proces izrade medijskih zakona bio nedemokratski i netransparentan i da su u njemu učestvovali samo predstavnici privatnih medija i novinarska udruženja "koja su zastupala njihove interese", dok tom sindikatu i medija čiji su osnivači lokalne samouprave nije omogućen čak ni status posmatrača.\nOrganizacija "Transparentnost Srbija" ocenila je da Zakon o javnom informisanju i medijima predstavlja napredak, ali da ne obezbeđjuje javnost svih podataka koji mogu biti značajni za procenu uticaja na uređivačku politiku medija. Prema oceni te organizacije, firma koja osniva medij može biti osnovana s veoma skromnim početnim ulaganjem jednog fizičkog ili pravnog lica, a na rad medija nesumnjivo mogu uticati i veliki oglašivači, sponzori i zajmodavaci. "O mogućnostima uticaja na uređivačku politiku po tim osnovama, koji mogu biti daleko značajniji od samog vlasništva, nacrt zakona uopšte ne govori što je, po shvatanju `Transparentnosti Srbije`, neprihvatljivo", navela je ta organizacija.


Pinterest je pokrenuo novu funkciju - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nOdluka je doneta nakon što je platforma sprovela istraživanje i saznala da je 70% ljudi koristilo Pinterest za pretraživanje i pronalaženje ideja za šminkanje i stajlinge. Zadatak stvaraoca bio je razviti koncept koji bi pomogao ljudima različitih nacionalnosti da pronađu relevantne ideje za sebe.\nNije bilo lako napraviti takvu inovaciju, kako kažu predstavnici kompanije, jer su morali uzeti u obzir svetlost, senke i kvalitet fotografije. Da bi rešio ovaj problem, Pinterest je koristio mogućnosti aplikacije ModiFace.\nU Pinterest-u takođe je naglašeno da kada korisnici pretražuju tonove kože, ove informacije neće biti sačuvane i to neće uticati na oglašavanje namenjeno korisnicima.\n"Naš rad će, po pravilu, imati za cilj poboljšanje tačnosti rezultata i privlačenje drugih platformi na ovakvo iskustvo. Pokušaćemo nove metode prepisivanja i mešanja upita u korisnom sadržaju i nadamo se da ćemo poboljšati naše načine pretraživanja kako bismo bolje prikazali odabrani ton kože. Na kraju krajeva, nijanse kože su samo početak izgradnje sveobuhvatnije pretrage", kažu inženjeri na Pinterestu.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Google će uložiti 550 miliona dolara u online platformu


Zamenite stari papir za sadnice - oradio.rs\nAkcija zamene starog papira za sadnice organizovana je u okviru manifestacije "Novosadska jesen" koja se održava na SPENS-u do subote 27. oktobra. Stari papir možete doneti radnim danima od 8 do 20 časova, a u subotu od 8 do 12 časova. Akciju organizuje udruženje Inženjeri zaštite životne sredine, čiji se štand nalazi u holu na prvom spratu.\nPrema rečima organizatora, za 10 kilograma starog papira možete dobiti sadnicu cveća, a za 60 kg starog papira dobićete sadnicu drveća. Osim zamene papira za sadnice, na štandu Inženjera zaštite životne sredine moći ćete da dobijete više informacija o procesu reciklaže, kao i o načinima na koji možemo da smanjimo uticaj na životnu sredinu i doprinesemo njenom očuvanju. Takođe, saznaćete na koje načine možemo da odgovorimo na klimatske promene koje nas svakoga dana sve više pogađaju.\nDa bi bile zadovoljene potrebe za papirom prosečnog domaćinstva, godišnje bude posečeno šest stabala, a svakom tonom recikliranih novina sačuvano je 17 stabala starosti između 15 i 20 godina. Papir ima odlična svojstva za reciklažu. Proizvodnjom iz recikliranih materijala, umesto iz drveta, postiže se energetska ušteda i do 74 odsto, zavisno od tehnološkog postupka i vrste starog papira. Dobijanjem papira iz jedne tone recikliranog papira smanjuje se emisija štetnih gasova za oko 70 odsto. Takođe, reciklažom jedne tone starog papira sačuva se 32.000 litara vode potrebne za proizvodni proces.\nAkcija zamene papira za sadnice organizovana je u cilju promovisanja i podsticanja sugrađana na reciklažu starog papira. Sađenjem novog drveta svake godine možemo doprineti očuvanju šuma i svežeg vazduha.


Vreme 879 - Na licu mesta – Kosovo: Izbori za kosovsku Dumu\nU PREDNOSTI NAD RIVALIMA: LDK pokojnog Ibrahima Rugove\nUprkos upornoj novembarskoj kiši, u Prištini se radi punom parom. Raskopana je glavna ulica, koju u narodu zovu Korzo, a zvanično Majke Tereze, dok radnici do kolena u blatu postavljaju mermerne ploče. Razlog za žurbu nije dan kada se zvanično završava tekuća runda pregovora o Kosovu, već jedan kasniji datum: 19. decembar. Tog dana se očekuje da će u Prištini besplatno svirati američki reper Fifti Sent, a povodom početka rada slovenačkog mobilnog operatera na Kosovu. Preuređena prestonica neće biti na odmet ni za proslavu nezavisnosti Kosova, ali ta žurka je dosad više puta odlagana, pa se više niko ne usuđuje da prognozira kad će se održati. Vatromet je, međutim, odavno spreman, i bukvalno i figurativno.\nNešto ranije, 17. novembra, na Kosovu će se održati parlamentarni i lokalni izbori, pa je grad preplavljen bilbordima sa likovima kandidata. Stil kampanje mnogo govori: dosad najjača stranka, Demokratski savez Kosova (LJDK), na bilborde je postavila svog pokojnog predsednika Ibrahima Rugovu; Hašim Tači (Demokratska partija Kosova – PDK) deluje opušteno i nasmejano; Veton Suroi (ORA) se kezi od uva do uva stežući ruku pomalo unezverenog Džordža Buša, dok je opravdano odsutni Ramuš Haradinaj, vođa Alijanse za budućnost Kosova (AAK), likom odsutan i sa bilborda, pa se biračima obraća velikim stilizovanim slovom R i pozivom "Me Ramush!" (Sa Ramušom). Ima i jedno novo lice: multimilijarder Behdžet Pacoli, bivši muž Ane Okse, ove godine prvi put učestvuje sa svojom partijom Novi kosovski savez (AKR). Ulog u trci je veliki, jer se računa da će pobednik voditi prvu vladu nezavisnog Kosova, a ishod je neizvestan, jer niko nema apsolutnu većinu, pa će premijersko mesto biti predmet koalicionog dogovora.\nSTRUJA I STATUS: Za sada, ankete daju prednost Tačiju, koji je i pored visokog izbornog skora na prošlim izborima (oko 25 odsto) već nekoliko godina u opoziciji. Ankete kažu da prvi put u kratkoj istoriji višepartijskog sistema na Kosovu Tači ima šanse da nadjača LJDK, a čak ako i osvoji neki poen manje, još uvek može da računa da će u koaliciji sa ovom strankom postati novi premijer, jer LJDK već ima predsednika Kosova (Fatmir Sejdiu), a nema jakog kandidata za premijera. Tači je vreme provedeno u opoziciji iskoristio za samousavršavanje, i to se odmah vidi: mnogo je komunikativniji i opušteniji nego u prethodnoj kampanji, i bez ustezanja priznaje da je u prošlosti ozbiljno grešio. Nezavisnost Kosova ne dominira u njegovom programu: "To je gotova stvar, i time se bave oni koji žive u prošlosti", kaže Tači i nabraja šta ga više zanima: bolje obrazovanje, putevi, socijalni programi, zapošljavanje... PDK je mobilisao mnogo mladih, obrazovanih ljudi i obezbedio podršku sindikata, ratnih veterana i studentskih udruženja, čemu duguje bar jedan deo rastuće popularnosti. Drugi, verovatno važniji razlog, jeste što vladajuća koalicija LJDK–AAK, po opštem mišljenju, nije gotovo ništa učinila na rešavanju svakodnevnih problema, a to su upravo one stvari o kojima Tači govori. U njegova predizborna obećanja spada i podrška projektu izgradnje velike termoelektrane Kosovo 3, koja bi, ukoliko bude izgrađena, učinila kraj svakodnevnim nestašicama struje u Pokrajini.\nDEMOKRATIJA I KONTROLA: Kada je reč o jednostranom proglašenju nezavisnosti nakon 10. decembra, Tači tvrdi da će to biti učinjeno "veoma brzo", ali odbija da precizira datum. "Niko nema pravo da od nas traži da se strpimo, treba nam čista situacija kako bismo krenuli dalje", kaže. Ne zabrinjava ga pojava maskiranih i naoružanih grupa koje, prema izveštajima lokalne televizije, noću regulišu saobraćaj i predstavljaju se kao "Albanska nacionalna armija". "To je sve namešteno", kaže Tači. "Rat je gotov, nasilju nema mesta i nećemo ga dozvoliti."\nAko je verovati anketama, tajkun Behdžet Pacoli može da računa da će njegova stranka AKR osvojiti blizu 15 odsto glasova, što će je učiniti trećom po snazi u budućem parlamentu. Pacoli bi se najlakše mogao opisati kao mešavina dvojice srpskih tajkuna koji su se, manje-više neuspešno, oprobali u politici: Milana Panića i Bogoljuba Karića. Baš kao Panić, Pacoli je veći deo života proveo van domovine, a kao Karić, obogatio se na velikim građevinskim poslovima u Rusiji. Zahvaljujući dobrim odnosima sa Borisom Jeljcinom i njegovom ćerkom Tanjom, Pacolijeva firma Mabeteks, sa sedištem u švajcarskom gradu Luganu, dobila je tokom devedesetih basnoslovan ugovor za komplentno renoviranje Kremlja i Belog doma, pa je čak jedno vreme, kad je Karla del Ponte bila švajcarski državni tužilac, bio pod sumnjom da je prao novac za rusku mafiju (ništa nije dokazano). Pacoli vodi tipično populističku kampanju, a sebe vidi kao pragmatičara koji će državu voditi kao korporaciju: umesto sadašnjeg parlamentarnog, namerava da uvede predsednički sistem i prepolovi broj ministarstava. "Treba nam jak predsednik i vlada sa pet-šest resora", kaže on. "Demokratija je lepa stvar, ali ovo je Balkan – ovde treba čvrsta kontrola."\nKao i Tači, Pacoli tvrdi da je nezavisnost "gotova stvar" i da je manje važna od pitanja snabdevanja strujom, životnog standarda i zapošljavanja, ali je protiv izgradnje nove termoelektrane za koju tvrdi da je "megalomanski projekat". "Bolje bi bilo da popravimo ovo što imamo i uspostavimo normalno snabdevanje strujom nego da trošimo ogromne pare na nešto što još godinama neće raditi", kaže on. Njegov lični projekat je izgradnja autoputa od albanske do srpske granice i ekonomsko povezivanje svih zemalja u regionu. "Mnogo smo vremena i novca straćili tokom poslednjih osam godina, sve baveći se statusom, a ovde se u dvadeset prvom veku živi i radi kao pre trideset godina", kaže Pacoli. "Nama treba nezavisnost, ali od korupcije, javašluka i krađe. Za državu još nismo spremni." Bez ustezanja izjavljuje da bi rado poveo prvu prištinsku delegaciju u Beograd i da bi bez problema mogao da sarađuje sa Vojislavom Koštunicom.\nMada niko ne veruje da bi Pacoli nakon izbora mogao da se uključi u vladu, njegova stranka će svejedno uticati na postizbornu matematiku i na politički život. Mnogo je manje izvesno šta će biti sa Ramušem Haradinajem, koji je donedavno bio politički faktor broj jedan, ali čija je zvezda, otkad se preselio u Hag, u priličnoj meri izbledela. Iako Haradinaja još poštuju kao ratnog heroja, on više nije u stanju da neposredno utiče na zbivanja, a zamenici koje je ostavio da vode stranku nisu se baš proslavili. Zato će AAK, bez obzira na ishod suđenja Haradinaju, posle izbora biti u opoziciji, ako uopšte uspe da pređe cenzus. Još nesigurniji su izgledi Vetona Suroija, koji bez mnogo uspeha pokušava da svoju izbornu bazu proširi van prištinske čaršije.\nPREMIJERSKE AMBICIJE: Hašim Tači\nIZBOR UNIFORME: Ovo su, inače, prvi izbori na Kosovu na kojima Srbi uopšte ne učestvuju: već u Gračanici, na nekoliko kilometara od centra Prištine, ni po čemu se ne vidi da je kampanja u toku. Iako albanske političare srpski bojkot uopšte ne zabrinjava, predstavnici međunarodne zajednice ne kriju da su frustrirani neuspehom da ubede makar deo kosovskih Srba da izađu na glasanje. "Prijavilo se nekoliko malih stranaka iz enklava, ali su i oni pre neki dan povukli liste", kaže jedan visoki funkcioner UNMIK-a. "Pošto srpske lokalne vlasti ne dozvoljavaju da se glasa u školama, pripremili smo mobilna glasačka mesta, ali ne verujemo da će od toga biti vajde." Da je reč samo o parlamentarnim izborima, bojkot možda ne bi bio problem, ali će posle lokalnih izbora nastati nova situacija: u svim opštinama, uključujući srpske, na vlast će formalno doći Albanci. Lako je zamisliti šta sve može da se dogodi ukoliko gradonačelnici Albanci sa svitom, uz podršku kosovske policije i KFOR-a, pokušaju da preuzmu opštinske zgrade u srpskim enklavama, o Mitrovici da ne govorimo.\nU UNMIK-u nezvanično priznaju da nemaju spremno rešenje za ovu situaciju, ali imaju i svoje probleme: mandat UNMIK-a ističe krajem godine, a da li će biti produžen, zavisi od stava Rusije u Savetu bezbednosti. Postoji i mogućnost da Evropska unija od sledeće godine preuzme starateljstvo nad Kosovom, ali nikakva formalna odluka o tome još nije doneta, pa međunarodni činovnici na Kosovu ne znaju da li da pakuju kofere ili da se nadaju produžetku mandata. Ovo još više važi za OEBS, koji čini jedan od četiri stuba kosovske administracije, za čiji je ostanak nakon 31. decembra neophodna saglasnost Srbije, kao punopravne članice. U svakom slučaju, postoji realna mogućnost da međunarodna zajednica na Kosovu dočeka novu 2008. u nepotpunom sastavu i sa nejasnim mandatom.\nPostoji još jedna stvar koja više brine strance na Kosovu nego albanske političke lidere, a to je kosovska policija (KPS). Etnički sastav policije odgovara etničkom sastavu stanovništva, ali su predstavnici Srpskog nacionalnog veća iz Kosovske Mitrovice najavili da će u slučaju proglašenja nezavisnosti Kosova, pripadnici KPS-a na severu presvući uniforme i postati deo MUP-a Srbije, za šta tvrde da su već obezbedili podršku Beograda. Za UNMIK i KFOR, prisustvo srpske policije na Kosovu predstavljalo bi otvoreno kršenje Kumanovskog sporazuma i Rezolucije 1244, i spremni su da u tom slučaju primene "sve mere" koje im stoje na raspolaganju. Ipak, s obzirom na to da je ovaj scenario još uvek hipotetičan, a potencijalno eksplozivan, niko se za sada ne usuđuje da ga detaljno razrađuje.\nLIRE ZA KONZULA: I u Kosovskoj Mitrovici kao da se spremaju za izbore ali, reklo bi se, ni u Srbiji ni na Kosovu, već u majčici Rusiji. O tome svedoče brojne fotografije Vladimira Putina na posterima i nalepnicama, transparent preko glavne ulice sa pozivom Rusiji u pomoć, kao i ruska zastava koja se vijori sa bandere na centralnom trgu. Osmog decembra, dva dana pre isteka roka za okončanje pregovora, na tom trgu će biti otkriven spomenik Grigoriju Stepanoviću Ščerbini, ruskom konzulu koji je ubijen u martu 1903, za vreme vladavine Turaka. Ščerbini je ranije bila postavljena bista, u južnom delu Mitrovice, ali su je posle rata Albanci uklonili. Srbi mu sada dižu dva metra visoku bronzanu statuu, za čiju su izradu sredstva prikupljena dobrovoljnim prilozima Mitrovčana: svi su se odrekli petodnevne zarade. Ambasador Rusije u Beogradu Aleksej Aleksejev navodno je već potvrdio prisustvo.\nInače, priča o konzulu Ščebrini zanimljiva je i poučna: ovaj ruski diplomata poslat je u Mitrovicu u nezgodno vreme, usred opšteg albanskog ustanka protiv oslabljene otomanske vlasti i njenog pokušaja da oduzme privilegije velikim zemljoposednicima. Ščerbina je na sebe preuzeo nezahvalan zadatak da zaštiti kosovske Srbe od zuluma koji su trpeli kako od ustanika tako i od korumpiranih Turaka. Krajem marta, manje od mesec dana od Ščerbininog dolaska u Mitrovicu, grad su napale jake pobunjeničke snage pod vođstvom Mule Zeke Bumbere. U analima je ostalo zapisano da je "Ščerbina celu noć proveo na nogama. Išao je od kuće do kuće i tešio Srbe da se ne plaše. Sve što je bilo zaplašeno i što nije mogao zadržati od bekstva, smešteno beše u ruski konzulat, a decu je i sam nosio na rukama, pa ih je sklanjao u svoje odaje da se ne plaše". Tokom meteža, pucao mu je u leđa neki turski kaplar, za koga se pretpostavlja da je bio plaćenik Mule Zeke. Ščerbina je izdahnuo nekoliko dana kasnije.\nDok je konzul umirao u mitrovačkoj bolnici, nesrećni kosovski Srbi su se nadali da će njegova smrt biti dovoljan povod da Rusija stupi u rat sa Turskom. U arhivama se može naći izveštaj jednog austrijskog špijuna koji je u Beč javio sledeće: "Ako umre Ščerbina, to nije ništa. Sultan će platiti odštetu 8000 lira. Rusija neće da ratuje zbog smrti jednog konzula, jer za rat i nije spremna." Na opšte razočaranje Srba, ispostavilo se da je procena bila ispravna.


Radne grupe za pregovaračka poglavlja 23 i 24, koja se odnose na pravosuđe i osnovna prava, počeće izradu pregovaračkih pozicija za te oblasti u petak, 30. oktobra 2015. godine, najavila je šefica pregovaračkog tima za pregovore sa EU, Tanja Miščević.\n"U petak pišemo pregovaračke pozicije za poglavlja 23 i 24, kako bismo što pre imali spremna i ova dokumenta da, po završetku rasprave u Komitetu za proširenje, i mi predstavimo pregovaračke pozicije", rekla je Miščević na radnom sastanku sa predstavnicima civilnog društva, povodom završetka priprema za otvaranje Poglavlja 23, koje se odnosi na pravosuđe.\nOna je podsetila da je 23. oktobra 2015. godine na sednici Vlade Republike Srbije utvrđen tekst Akcionog plana za Poglavlje 23 i navela da će taj datum Evropska komisija staviti u Izveštaj o ispunjenosti merila za otvaranje poglavlja.\n"Time je završena i poslednja stvar koja nam je bila potrebna da bismo krenuli u proceduru pred Komitetom za proširenje. Prema informacijama koje imamo, odmah početkom novembra će početi rasprava o ovom Akcionom planu", rekla je Miščević.\n"Da li je plan savršen? Niko to neće reći, imajući u vidu da je u pitanju živa materija", rekla je Miščević i podsetila da će biti revizije Akcionog plana.\nPomoćnik ministra pravde i šef pregovaračke grupe za poglavlje 23, Čedomir Backović, ocenio je da je Akcioni plan za Poglavlje 23 najbolji koji je ikad dostavljen u Briselu.\nPredstavnik Kuće ljudskih prava i koordinator radne grupe Nacionalnog konventa za Poglavlje 23, Milan Antonijević, rekao je da bi Vlada Republike Srbije uskoro trebalo da usvoji smernice za saradnju sa civilnim društvom.


Vučić sa Dodikom: Srbija ne prihvata primenu Bonskih ovlašćenja ni sankcije rukovodstvu RS - Radio Sto Plus\nVučić sa Dodikom: Srbija ne prihvata primenu Bonskih ovlašćenja ni sankcije rukovodstvu RS\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku da Beograd neće i ne može da prihvati primenu Bonskih ovlašćenja ni uvođenje sankcija rukovodstvu Republike Srpske, objavljeno je na Instagram nalogu šefa srpske države.\nNa Vučićevom nalogu piše da mu je na današnjem sastanku u Beogradu „predsednik Dodik preneo da se na njega i Republiku Srpsku vrše veliki pritisci po pitanju unutrašnje političke situacije u BiH“.\nVučić je, kako se navodi, kazao Dodiku da će Srbija raditi na daljoj pomoći narodu Republike Srpske, „uz poštovanje integriteta Srpske u okviru BiH“.\nVučić je izjavio da „veze Srbije i Republike Srpske nikada nisu bile snažnije“ i da „niko nikada neće moći da ih poremeti“.\n„Razgovarali smo o svim važnim pitanjima, razumeli težinu pozicije u kojoj se srpski narod danas nalazi i dogovorili podršku Srbije Republici Srpskoj, kako ekonomsku, tako i u svim drugim oblastima“, naveo je Vučić.\nDodao je da su mir i stabilnost regiona „suštinski interes“ Srbije i Republike Srpske, kao i jedinstven stav o važnim političkim pitanjima za Zapadni Balkan, ali i Evropu.\nVučić i Dodik su se dogovorili da u Banjaluci bude održana prva zajednička sednica vlada Srbije i Republike Srpske po formiranju nove vlade Srbije.\nNa jučerašnjem sastanku sa Visokim predstavnikom u BiH Kristijanom Šmitom, Vučić je izrazio „jasno neslaganje“ sa primenom Bonskih ovlašćenja, ocenivši da to „ne doprinosi stabilnosti“, saopštio je njegov kabinet.\nŠmit je 12. aprila upotrebom Bonskih ovlašćenja poništio Zakon o nepokretnoj imovini Republike Srpske, rekavši da je taj pravni akt, koji je Skupština RS usvojila 10. februara, „u suprotnosti sa odlukama Ustavnog suda BiH“.


Na zasjedanju OIC-a jednoglasno usvojena Rezolucija o situaciji u BiH\nU ovom dokumentu, 57 članica OIC-a potvrđuje podršku očuvanju jedinstva, teritorijalnog integriteta, suvereniteta i međunarodnog subjektiviteta Bosne i Hercegovine u okviru njenih međunarodno priznatih granica, kao i njen multietnički, multikulturalni i multireligijski karakter\nNa 48. redovnom zasjedanju Vijeća ministara vanjskih poslova Organizacije islamske saradnje (OIC), večeras je u Islamabadu, na prijedlog Republike Turske, jednoglasno usvojena Rezolucija o situaciji u Bosni i Hercegovini.\nMinistrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković prisustvovala je sjednici, a potom je na svom Facebook profilu obavijestila o zaključcima i usvajanju Rezolucije o situaciji Bosni i Hercegovini.\nU ovom dokumentu, 57 članica OIC-a potvrđuje podršku očuvanju jedinstva, teritorijalnog integriteta, suvereniteta i međunarodnog subjektiviteta Bosne i Hercegovine u okviru njenih međunarodno priznatih granica, kao i njen multietnički, multikulturalni i multireligijski karakter.\nPodcrtava se potreba za sveobuhvatnim procesom reformi s ciljem jačanja evropske i euroatlantske orijentacije Bosne i Hercegovine.\nOIC osuđuje i odbija sve zaključke Narodne skupštine RS, jednog od entiteta u Bosni i Hercegovini, kojim se suspenduju državni zakoni na teritoriji entiteta RS u oblasti odbrane, sigurnosti, fiskalne politike, pravosuđa i narušavanje odluka Ustavnog suda, kojim se poništava 26 godina mirovnih reformi. Implementirane reforme su osnov za integraciju Bosne i Hercegovine u EU institucije.\nOvakva politika ugrožava mir i sigurnost ne samo Bosni i Hercegovini, nego i u cijelom regionu zapadnog Balkana.\nOIC u usvojenoj Rezoluciji dalje upozorava da nepoštivanje odluke Visokog predstavnika kojom se zabranjuje negiranje genocida, ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti kao i glorificiranje osuđenih ratnih zločinaca, predstavlja direktno ugrožavanje Aneksa 4 i Aneksa 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nČlanice OIC-a ovim dokumentom izražavaju podršku aktivnostima na izmjeni Izbornog zakona u skladu s presudama Evropskog suda za ljudska prava, kao i Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, a prema modernim evropskim demokratskim standardima.\nOIC ponavlja svoj poziv islamskom svijetu da nastavi podržavati preživjele žrtve genocida u Srebrenici i Memorijalni centar Srebrenica križ ekonomske, obrazovne i humanitarne projekte, te da se pridruže porodicama žrtava u obilježavanju 27. godišnjice genocida u Srebrenici 11. jula 2022. godine, kao Dana žalosti.\n– Usvojena Rezolucija predstavlja snažnu podršku naporima za prevazilaženje trenutne krize u našoj zemlji, uzrokovane neodgovornim politikama i antiustavnim djelovanjem političara. OIC, kao druga najveća međunarodna organizacija nakon Ujedinjenih nacija, koja predstavlja glas oko dvije milijarde muslimana, čvrsto je stala uz Bosnu i Hercegovinu i nedvosmisleno ukazala na uzroke problema u našoj zemlji.\nZahvalni smo svim članicama na razumijevanju i podršci, a posebno Republici Turskoj, koja je predlagač Rezolucije – kazala je zamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković, koja se danas obratila na sjednici OIC-a.\nČlanovi PIC-a: Privrženost suverenitetu i teritorijalnom integritetu BiH\nOIC poziva međunarodnu zajednicu da prihvati Abbasov mirovni plan\nŽensko savjetodavno vijeće OIC-a osuđuje Trumpovu odluku o Jerusalemu


19-11-2018 19:30 Svet Planeta\nNemačka vlada saopštila je danas da je, zbog ubistva saudijskog novinara DŽamala Kašogija, obustavila prethodno odobren izvoz naoružanja Saudijskoj Arabiji.\nPortparol nemačkog Ministarstva privrede Filip Jornic rekao je da "nemačka vlada sarađuje sa onima koji imaju validna ovlašćenja, a ishod je da trenutno nema izvoza (oružja) iz Nemačke u Saudijsku Arabiju".\nAP podseća da je Nemačka pre mesec dana saopštila da neće odobriti novi izvoz oružja Saudijskoj Arabiji, ali je ostavila otvorenim pitanje već odobrenih ugovora.\nNemački ministar inostranih poslova Hajko Mas ranije danas je rekao da je Berlin zabranio ulazak u Šengensku zonu 18-orici saudijskih državljana, za koje se veruje da imaju veze sa ubistvom Kašogija.\nPročitajte OVDE koje veliko područje je oslobodila SAA od džihadista.\nKoja država je još pre godinu dana tražila obustavu prodaje oružja Saudijcima.


Uz tebe sam, nisi sam – SKK BUDUĆNOST\nSKK BUDUĆNOST/Uz tebe sam, nisi sam\nRiječ je o programu hiporehabilitacije koji je u Crnoj Gori pokrenut 2014. godine i koji se pokazao veoma uspješnim u radu sa licima sa invaliditetom.\nProjekat koji nosi naziv „Uz tebe sam, nisi sam“, predviđa besplatne hiporehabilitacione tretmane za 20-oro djece sa smetnjama i teškoćama u razvoju, uglavnom iz spektra autizma, a planirano je ukupno 200 terapija u naredna tri mjeseca.\nMjesto realizacije planiranih aktivnosti je „Konjički centar Plantaže 13. jul“ u Gornjoj Gorici, Sitnička bb, kod Starog vino podruma.\nPrijatelji projekta su kompanija Metropolis kao i fotograf Mariji Brajović Milić .Partneri u ovom Projektu su konjički klubovi „Budućnost“ i „Kadina“, Cashback World Montenegro i Child& Family Foundation.\nInstitucije koje su sa nama od prvog dana i sa kojima imamo izuzetnu saradnju su Dom zdravlja Podgorica, Centar za djecu sa posebnim potrebama, Resursni centar 1. jun, Dnevni centar Podgorica, Nikšić, Cetinje itd.\nU prethodnih pet godina, imali smo oko 3.000 hipo tretmana i oko 100 inkluzivnih radionica. Sve ove aktivnosti su zabilježili naši mediji kojima se ovom prilikom zahvaljujemo što su od prvog dana prepoznali i podržali naše aktivnosti i na taj način dali ogroman doprinos da prije svega iznesemo probleme i potrebe lica sa invaliditetom, kao i da kroz tretman Hiporehabilitacije utičema na kvalitet života naših korisnika.\nOvo je samo najava i početak jedne predivne saradnje, a mediji će tokom Projekta imati prilike da isprate sve naše aktivnosti, koje pored hiporehabilitacionih tretmana podrazumijevaju i organizaciju inkluzivnih radionica (hortikulturne, likovne, sportske).


Demostat: Telekom pod velom tajne preuzima sistem Pošta net\nBiznis Autor:N1 Beograd26. jul. 202111:497 komentara\nIzvor: Nova.rs/Dragan Mujan\nPod velom tajne i u senci afere oko kupovine prava prenosa Premijer lige na svom kanalu Arena sport, za koju je Telekom Srbije već izručio 200 miliona evra a dodaće još 400 miliona, odvija se i nova akvizicija operatora na domaćem tržištu interneta i kablovskih sadržaja, saznaje Demostat.\nNaime, već neko vreme, kako navodi Demostat, traju pregovori sa Javnim preduzećem Pošta Srbije oko preuzimanja sistema Pošta net, koji iako ima simbolično učešće na tržištu, svega nekoliko procenata, omogućava Telekomu da uz ranije obavljena preuzimanja, ostvari dominantnu poziciju i po broju pretplatnika i u sektoru distribucije kablovskih sadržaja.\nStručnjaci: Telekom kao da ide svesno u gubitak, na kraju će sve platiti građani\n23. jul. 2021 30\nĆulibrk: Ulaganje 600 miliona evra Telekom može da gurne u velike probleme\nTelekom krije detalje ugovora za Premijer ligu, struka – kockanje parama građana\n22. jul. 2021 16\nKolika je vrednost poslednjeg ulaganja nije objavljeno, jer obe strane razgovor još drže ispod radara javnosti.\nNa pitanja Demostata u kojoj su fazi pregovori, kolika je cena, da li se očekuje da će Komisija za zaštitu konkurencije odobriti transakciju i u šta će biti uložen novac dobijen od prodaje, u Pošti su odgovorili: „Nemamo komentar na vaša pitanja“.\nIz Telekoma je Demostatu prvo stiglo obećanje da će sve detaljno objasniti, ali ni dve nedelje nakon poslatog mejla odgovori, kako se navodi – nisu stigli.\n„Poznato je da Pošta već dosta dugo drži svog operatora u stanju status quo, jer je isrpljena velikim zahtevima državnog vrha da bez nadoknade ‘pokrije’ razne akcije, od uplate kompletnog profita u budžet do besplatnih dostava pošiljki, zapostavila modernizaciju svog sistema. Novac joj je za to neophodan i logično je da ga potraži u transakciji kojom će se osloboditi neprofitabilnog operatora iz svog portfolia“, navodi Demostat.\nS druge strane, Telekom će, kako se ističe, uvećati broj korisnika a posebno je zainteresovan za sektor kablovskog sadržaja koji omogućava da bira kanale koje će distribuirati preko svoje mreže.\n„Zato većina stručnjaka ukazuje da je reč o politički motivisanim potezima, jer ne vide ekonomsku isplativost tako visokih ulaganja. Podsećaju da je samo u poslednje četiri godine, preuzimajući veliki broj manjih kablovskih operatora, neke za neshvatljivo visoke sume, Telekom pet puta uvećao svoju zaduženost, dostigao je milijardu i po evra ne računajući nameravanu kupovinu Pošta neta niti ukupno 600 miliona izdvajanja za prenos 380 utakmica Premijer lige“, ukazuje Demostat.\nAnalitičari tvrde da ta kompanija u kojoj je većinski vlasnik država, preko sporta želi da ostvari uticaj u šest zemalja regiona, od Slovenije do Makedonije zbog čega očekuju reagovanje Evropske komisije, koja je usvojila direktive kojima se ograničava ulazak državnih preduzeća iz zemalja koje nisu članice EU, u slučajevima kada postoji sumnja da je reč o političkom paravanu za širenje geopolitičkog uticaja.\nKada je o domaćem tržištu reč, dominantna pozicija omoguća bi Telekomu da istisne iz značajnije ponude takozvane opozicione televizije što je bitka ne samo za korisnike nego pre svega za biračko telo, navodi Demostat.\nUdeo na tržištu\nNa kraju prošle godine, Telekom je držao 39,9 odsto tržišta prema kriterijumu broja korisnika. Tik uz njega je operator SBB sa 32,2 odsto pretplatnika, zatim Supernova sa 13,5 i Pošta net sa udeom od 1,2 odsto dok preostali procenti pripadaju manjim, uglavnom lokalnim mrežama.\nU sektoru kablovskog sadržaja, do kraja prošle godine dominantan je bio SBB, sa 45,5 odsto učešća, sledi Telekom sa 29,2 pa Supernova sa 14,8 i Pošta net sa 2,7 procenta.\nMeđutim, u međuvremenu je Telekom preuzeo Supernovu, koja mu je od 1. juna ove godine i zvanično pripojena a ukoliko završi i akviziciju Pošte net, po broju pretplatnika zauzimaće 54,6 odsto tržišta a prema kablovskim sadržajima premašiće prednost glavnog konkurenta, SBB sistema, i ostvariti 46,7 odsto.\nkablovski operatoriPošta NetpreuzimanjeTelekom Srbija


Ukrajinski poslanik: Ubica ruskog ambasadora je heroj - Sputnjik Srbija\n10:32 20.12.2016 (osveženo 10:33 20.12.2016) Preuzmite kraći link\nPoslanik ukrajinske Vrhovne rade Vladimir Parasjuk nazvao je ubicu ruskog ambasadora u Turskoj herojem.\nUkrajinski poslanik je to napisao na svom profilu na Fejsbuku.\n„Kada je čovek po cenu sopstvenog života spreman na krajnje mere, zbog ideje, istine, onda se sa sigurnošću može reći — heroj!“, napisao je Parasjuk.\nOn je dodao i da je ubica ruskog ambasadora „heroj za svoj narod“.\nNjegova poruka izazvala je burne komentare na toj društvenoj mreži — ljudi su pisali da za turske građane ubica ruskog ambasadora nikako ne može biti heroj. Naprotiv, da su društvene mreže na turskom jeziku pune više nego oštrih i negativnih komentara na njegov račun.\nTakođe, podsetili su ga da su sve evropske države osudile taj teroristički napad i da je to što radi Parasjuk ekstremizam.\n„Ubiti nenaoružanog ambasadora nije podvig, već teroristički napad“, jedna je od poruka.\nBilo je, međutim, i onih koji su ga podržali.


OEBS: Izbori u Rusiji namešteni\n05 mart, 2012\nPutinove pristalice na jednom od jučerašnjih skupova podrške u Moskvi\nEvropski posmatrači kažu da su predsednički izbori u Rusiji nesumnjivo bili namešteni u korist premijera Vladimira Putina, koji je pobedio u prvom krugu.\nU saopštenju Organizacije za bezbednost i saradnju u Evropi – OEBS – kaže se da istinskog nadmetanja kandidata nije bilo i da je zloupotreba državnih službi osigurala da Putinova pobeda ne bude dovedena u pitanje.\nOEBS takođe kaže da je Putin nesumnjivo imao prednost u pristupnosti medijima i da su zbog preterano restriktivnih zahteva za registraciju kandidata birači imali ograničen izbor. Pomenuta organizacija kaže da je izbornih nepravilnosti bilo na trećini glasačkih mesta.\nPrema nepotpunim rezultatima Putin je osvojio 64 odsto glasova, a njegov najbliži rival, predsednik Komunističke partije, Genadij Zjuganov, 17 odsto.Preostala tri kandidata osvojila su manje od 10 odsto glasova.\nPutin je izjavio da je pobedio u, kako se izrazio, „otvorenoj i poštenoj borbi“. On se juče suznih očiju obratio desetinama hiljada pristalica okupljenih ispred Kremlja, zahvalivši im se što su sprečili da zemlja, prema njegovim rečima, „padne u ruke neprijateljima koji su pokušali da ugrabe vlast“.\nPokojni ruski predsednik Boris Jeljcin imenovao je Putina za svog naslednika prvog dana 2000. godine. Iste godine Putin je pobedio na predsedničkim izborima da bi 2004. ponovo bio izabran za predsednika. Protekle četiri godine služio je kao premijer pod predsednikom Dmitrijem Medvedevom.\nPutinovi kritičari kažu da je on sve vreme planirao da se vrati na predsednički položaj i da u stvari nikada nije ispustio vlast iz ruku. Izmenom ustava predsednički mandat je sada ograničen na dva uzastopna šestogodišnja perioda, zahvaljujući čemu bi Putin mogao da ostane na vlasti od 2024. godine, što mnogi Rusi smatraju uznemirujućim.\nHiljade Rusa izašle su na ulice Moskve radi učešća na dva rivalska skupa - za i protiv pobede premijera Vladimira Putina na jučerašnjim predsedničkim izborima. Nije bilo izveštaja o hapšenjima na centralnom moskovskom Puškinovom trgu, gde su opozicione grupe dobile odobrenje da održe skup. Medjutim, policija je uhapsila Eduarda Limonova, lidera zabranjene Nacionalne boljševičke stranke, i nekoliko desetina njegovih sledbenika koji su pokušali da održe odvojene nedozvoljene proteste. Oko stotinu demonstranta je takodje uhapšeno u Sankt Petersburgu.


Kovačević smatra da Bosić u svojoj dugogodišnjoj karijeri nema zabilježeno ništa osim konstantnih neuspjeha i poraza.\n"NJegove prognoze smatramo potpuno irelevantnim, jer je više puta prognozirao pobjedu opozicije koju je predvodio, a ta pobjeda, kao što svi u Srpskoj znaju, nije se nikada dogodila", rekao je Kovačević.\n"Jedan je na početku, a drugi na zalasku političke karijere. Jedan je tek postao lider političke stranke, a drugi je to već prepustio i itekako se spremio za političku penziju", istakao je Kovačević.\n"U medijima smo mogli vidjeti da je čak i opozicija imala istraživanja koja pokazuju da će kandidati SNSD-a i koalicije ubjedljivo da pobjede. Mi imamo čak i nova istraživanja po kojima je ta prednost još ubjedljivija", ističe Kovačević.\nFunkcioner SDS-a Mladen Bosić ocijenio je ranije da kandidat Saveza za promjene Vukota Govedarica ima više nego realne šanse da postane novi predsjednik Republike Srpske, te da je što se tiče duela Mladena Ivanića i Milorada Dodika za mjesto srpskog člana Predsjedništva BiH situacija sasvim jasna.\n"Glasači znaju šta im nudi Željka Cvijanović i siguran sam da će htjeti nešto drugačije od ovoga što imaju sada. Glas za Dodika znači glas za politiku konflikta, političke i ekonomske nestabilnosti", smatra Bosić.\nOn je za sarajevski portal "Vijesti" naveo da je "glas za Ivanića, glas za politiku koja nije politika konflikta", već "zaštite interesa građana Republike Srpske".


Srbiji se prognozira pad BDP od četiri odsto : Nadlanu.com\nSrbiji se prognozira pad BDP od četiri odsto\nISTANBUL, 1. oktobra 2009. (Beta) - Bruto domaći proizvod (BDP) Srbije ove godine će opasti četiri odsto, nakon prošlogodišnjeg rasta od 5,4 odsto, navodi Međunarodni monetarni fond (MMF) u novom polugodišnjem Svetskom ekonomskom pregledu.\nNova prognoza za Srbiju, objavljena danas u Istanbulu, gde će se od 4. do 7. oktobra održati skupština tog kreditora i Svetske banke, zapravo je ista kao ona s kraja avgusta.\nNaime, krajem avgusta je u Beogradu boravila misija MMF-a radi prve revizije sporazuma iz maja kojim je Srbiji odobrena trogodišnja podrška od 2,9 milijardi evra i tada je prognoza pada privrednih aktivnosti povećana na četiri odsto sa prethodno očekivanog pada od dva odsto.\nEkonomski rast Srbije u idućoj godini MMF prognozira na 1,5 odsto dok u 2014. godini očekuje rast od 5,5 odsto. Inflaciju u Srbiji u 2009. globalni kreditor procenjuje na 9,8 odsto a sledeće godine računa na pad na 7,3 odsto.


Ljevnaić: Prihodi skijališta "Jahorina" gotovo 5,5 miliona KM\nLjevnaić: Prihodi skijališta “Jahorina” gotovo 5,5 miliona KM\n13. sep. 2018. 16:10 Objavljeno u FINANSIJE\nJAHORINA, Direktor Olimpijskog centra “Jahorina” Dejan Ljevnaić izjavio je da su finansijski pokazatelji poslovanja od 15. septembra prošle do 15. septembra ove godine nadmašili sva očekivanja, te da su ostvareni prihodi od skijališta gotovo 5.500.000 KM, dok su prošle godine bili 2.875.378 KM, što je povećanje od 91 odsto u odnosi na prethodnu sezonu.\nLjevnaić je istakao da hotel “Bistrica” radi 365 dana u godini i da su ostvareni prihode bolji za 21 odsto, a istovremeno je ostvareno 200 dana rada ski-centra, što je u poređenju sa prošlom sezonom ukupno povećanje za 52 odsto, saopšteno je iz Olimpijskog centra “Jahorina”.\n“Iza nas je 365 dana rada. Kada to kažem, zaista mislim 365 radnih dana zaposlenih koji su i najzaslužniji za novo lice i imidž Jahorine. Takođe, bih istakao da pomoć koju dobijamo od predsednika Republike Srpske Milorada Dodika, Vlade Srpske i Ministarstva trgovine i turizma je od velikog značaja za naš rad i postizanje rekordnih rezultata”, naglasio je LJevnaić.\nKada su u pitanju prihodi od skijališta, LJevnaić je precizirao da je samo od ski-škola zarađeno 80.000 KM, dok prošle godine ta vrsta prihoda nije postojala, te da je zarada od naplate parkinga iznosila 174.000 KM, što je za 400 odsto više nego prošle godine.\nPrema njegovim riječima, trend rasta prati i broj vožnji, tako da je ovogodišnji broj od 1.510.000 vožnji veći za 52 odsto nego prošle godine.\nLjevnaić je podsjetio da je Olimpijski centar bio ozbiljan gubitaš i teret Republici Srpskoj, a da je sada, prvi put poslije osam godina, iskazan pozitivan poslovni rezultat od 544.798 KM.\n“Poređenja radi, prošlogodišnji rezultat je bio 4.356.116 KM u minusu. Da bi se stekla kompletna slika, važno je napomenuti da smo vodili računa i o troškovima i imali domaćinski pristup u poslovanju i tako smo postigli uštede u poslovanju u iznosu od preko 20 miliona KM”, napomenuo je LJevnaić.\nOn je dodao da je nakon protekle zimske sezone cijena nekretnina na Jahorini porasla za više od četiri puta i da je za ovu planinu počelo da vlada interesovanje kad velikog broja domaćih i stranih investitora, te su u ovom trenutnku aktivna četiri velika gradilišta.\nKao posebno korisne, Ljevnaić je naveo i posjetu Saveza slovenačkih ski- centara i svjetskih turističkih agencija Jahorini, jer je, kako kaže, budućnost turizma u povezovanju i saradnji.\n“Premijerno najavljujem da smo dogovrili saradnju sa njima i da će ski-pas sa Jahorine važiti u svim slovenačkim ski-centrima i obrnuto. Za mene to nije iznenađenje, jer sam od početka verovao u to da Jahorina ima taj potencijal i da ima najbolji odnos cene i kvaliteta i da je potrebno da prođe samo jedna sezona da to pokažemo i da svi to prepoznaju”, rekao je Ljevnaić.\nLjevnaić je naglasio je da će za sljedeću zimsku sezonu biti kompletno izgrađen i završen sistem za vještačko osnježavanje proizvođača “Tehnoalpin” kojim će biti povezano cijelo skijalište sa 40 lansera i 20 topova, te da će na taj način biti eliminisan najveći nedostatak koji je pogađao Jahorinu, a to je nedostatak snijega.\n“Od ove sezone Jahorina nikada više neće imati problem sa snegom. Sada je izgrađena sigurnost u sneg i uspešne zimske sezone na Jahorini. Uz izgradnju sistema, izgrađene su i markirane nove i proširene i ublažene postojeće ski-staze ukupne dužine 40km, među kojima su i homologovane staze”, rekao je LJevnaić.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik prisustvovao je danas na Jahorini pokretanju sistema za puštanje vode u vještačko jezero na Ogorjelici, koji je sastavni dio kompleksa osnježavanja Jahorine. Srna\nKljučne riječi: jahorina, ljevnaić, prihodi, vazno