LESKOVČANI ODUŠEVLJENI KONCERTOM "NOTE LJUBAVI" VOKALNE GRUPE "LIBERO" - Televizija K-1\nCelovečernji koncert, pod nazivom „Note ljubavi“, u izvođenju Vokalne grupe „Libero“, održan je sinoć u dvorištu Centra za stručno usavršavanje u obrazovanju, uz prisustvo mnogobrojne publike.\nRepertoar Vokalne grupe Libero, zasnovan je, pre svega, na srpskoj, duhovnoj i narodno,j muzičkoj baštini, i dopunjen istaknutim delima evropske i svetske muzičke literature. Pored duhovne i svetovne muzike, ova grupa neguje i savremene pop, džez i evergrin standarde.\nPesme sa juga Srbije, Kosova i Vojvodine, privukle su najveću pažnju publike. Posle svake numere, u dvorištu Centra za stručno usavršavanje u obrazovanju, čuo se sve veći i dugotrajniji aplauz.\nDugoočekivana turneja Vokalne grupe “Libero”, pod istim nazivom, “Note ljubavi”, i uz finansijsku podršku lokalne samouprave grada Leskovca, planirana je za drugu polovinu godinu i ona će, kako naglašava Miroljub Cvetković, umetnički rukovodilac, krenuti iz Bijeljine.\nOriginalnost i snaga interpretacije, pripisuju se ovoj vokalnoj grupi, koja je leskovačkoj publici, priredila veče za pamćenje. Ona je nastala 2010. godine u Leskovcu, sa motivom očuvanja, negovanja i unapređenja višeglasnog pevanja u „a capella“ muškom sastavu.\n← ZAVRŠNI KONCERT UČENIKA MUZIČKE ŠKOLE „STANISLAV BINIČKI“\nAMBASADOR KONRAD ADAM DOBITNIK PRIZNANJA „PRIJATELJ STRIPA“ LESKOVAČKE ŠKOLE STRIPA →\nMINISTAR VULIN OBIŠAO REKONSTRUISANE POLICIJSKE STANICE U LEBANU I BOJNIKU\nOMLADINSKI KAMERNI ORKESTAR NASTUPIO U OKVIRU FESTIVALA „STRINGS“


Novi Becej: Ministarki predstavljeni projekti razvoja turizma – Krstarica\nNovi Becej: Ministarki predstavljeni projekti razvoja turizma\nTanjug 25. novembra 2021. 16:07\nNOVI BEČEJ – Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić posetila je danas Novi Bečej i tom prilikom se sastala sa predsednikom opštine, Sašom Maksimovićem, kao i sa direktorom lokalne turističke organizacije, koji su joj prezentovali aktuelne i buduće projekte razvoja turizma ovog kraja.\n„Cilj današnje posete Novom Bečeju bio je da zajedno sa čelnicima ove opštine definišemo prioritetne projekte razvoja turizma Novog Bečeja i da zajedno poradimo na strateškim idejama koje će unaprediti turističku ponudu ovog mesta“, rekla je ministarka Matić.\nOna je ukazala da je Novi Bečej opština okružena izuzetnim rezervatom prirode i rekom Tisom, poseduje dve marine, „Gradište“ i „Gradsku Marinu“, a takođe je mesto mnogobrojnih kulturno-istorijskih spomenika, crkava i ima ogroman potencijal za turistički razvoj, saopštilo je resorno ministarstvo.\nMinistarka Matić je dodala da resorno Ministarstvo za turizam u narednoj godini pokreće velike projekte za razvoj nautičkog turizma i da su upravo reka Tisa i mogućnosti za unapređenje marina i nautičkog turizma ove opštine, bile u fokusu današnje posete.\nOna je obišla Žitni magacin, jednu od najstarijih građevina u Novom Bečeju, marinu „Gradište“, kao i hostel „Stara Vranjevačka opština“, a na samom kraju posetila je i Spomen-muzej „Glavaševa kuća“.\n„Za nas je najvažnije u narednom periodu da se projekti koji budu definisani kao prioritetni i implementiraju. Sigurna sam da smo na današnjem sastanku sa predsednikom opštine i direktorom Turističke organizacije Novog Bečeja uspeli to da dogovorimo i da će se opština Novi Bečej pridružiti i doprineti celokupnom razvoju turizma u Srbiji“, zaključila je Matić.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija je za projekte razvoja turizma Novog Bečeja za period od 2015 – 2021. godine ukupno opredelilo 12.600.000 dinara, dok je za infrastrukturne projekte izdvojeno 7.000.000 dinara, navodi se u saopštenju.\nSrednji kurs NBS sutra 117,5777 dinara za evro\nItalija izdvaja još 2,0 mlrd evra da zauzda cene energije\nItalija izdvaja još 2,0 milijarde evra da zauzda cene…\nU fokusu investitora državne obveznice\nSaradnjom vise sektora do napretka na polju inovacija\nAleksandra Popović „Saradnjom više sektora do napretka…


Vreme za novi, iskreniji odnos EU i Balkana | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 16.04.2018.\t Tweet\nOdnos Evropske unije i Zapadnog Balkana mora da bude iskreniji i transparentniji i da prednost daje demokratskoj transformaciji, navodi se u Deklaradiji o evropskom partnerstvu sa Balkanom koja će 16. aprila biti zvanično potpisana. Autori Deklaracije pozvali su na ponovno ujedinjenje Evrope i redefiniciju Balkana kao regiona koji je integrisan u EU. Direktorka Evropskog fonda za Balkan koja će predstaviti Deklaraciju, ocenila je da je ovo pravi trenutak da se ostvare brzi rezultati koji će poboljšati živote građana.\nEvropski fond za Balkan (EFB) će na skupu povodom obeležavanja 10 godina rada predstaviti Deklaraciju, dokument o budućnosti regiona koji je kreiralo oko 50 regionalnih i evropskih stručnjaka.\n"Potrebno je revidirati i obnoviti podsticaje i nagrade za evropske integracije, ali i revitalizovati politiku uslovljenosti utemeljenu na evropskim vrednostima. Ako EU treba da postavlja stroge zahteve, onda njen pristup mora da bude jasno definisan, neposredan i atraktivan", navodi se u Deklaraciji.\nZapadni Balkan, dodaje se, može da kao deo EU ujednači demokratski, socijalni i ekonomski razvoj sa državama članicama EU.\n"Međutim, ako Zapadni Balkan propusti ovu priliku, rizikuje da zaostane za EU, bez jasnog usmerenja, izložen dodatnoj destabilizaciji", ocenjuju autori dokumenta.\n"U tu svrhu pozivamo EU i Balkan na stvaranje 'novog zajedništva', utemeljenog na strategiji koja počiva na četiri glavna stuba: intenzivnija saradnja EU sa Balkanom, sistematičniji napori u promovisanju kulture učenja i usavršavanja na svim nivoima obrazovanja radi unapređenja ljudskog kapitala, iskreno i trajno regionalno zbližavanje i ostvarivanje vizije tesnije saradnje u različitim oblastima politike EU", piše u Deklaraciji.\nAutori navode da je Strategiju Evropske komisije o proširenju na Zapadni Balkan potrebno "pretočiti u intenziviju saradnju sa vladama i društvima regiona", a da političko vođstvo regiona "treba da povrati kredibilitet stvarnom posvećenošću promenama".\nU Deklaraciji se ocenjuje da je sa većim napretkom u evropskim integracijama u narednih nekoliko godina sigurnija budućnost ne samo regiona nego cele Evrope.\nAutori Deklaracije su pozvali na ponovno ujedinjenje Evrope, Evrope bez podele na "nas" i "njih", Evrope svih njenih građana.\n"Želimo da redefinišemo Balkan kao region koji je integrisan u EU, radi prevazilaženja dugogodišnjeg marginalnog položaja ovog regiona i osećaja njegovih građana da nisu evropski građani prvog već drugog reda. Želimo da delimo zajedničku evropsku budućnost sa zemljama Balkana", ističe se u Deklaracijil.\nPriprema za buduće izazove\nIzvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan Hedvig Morvai izjavila je da se u Deklaraciji ističe da je potrebno uspostaviti novi odnos EU i Balkana.\n"Treba iskoristiti pozitivan trenutak i novu situaciju u Evropi i regionu gde se region vratio na agendu EU. Želimo da upotpunimo novu Strategiju Evropske komisije o proširenju na Zapadni Balkan time što predlažemo nekoliko ključnih oblasti u kojima smatramo da je moguće postići realne i brze rezultate i koje su ključne za to da se svakodnevni život građana u regionu poboljša", rekla je Morvai.\nRegion, prema njenim rečima, mora da uhvati korak sa globalnim promenama i da iskoristi kapacitete da ostvari realan napredak.\nMorvai je navela i da je EFB nedavno pokrenuo novu inicijativu Politički hakatoni čiji je cilj kreiranje digitalnih alatki za rešavanje političkih problema i uključivanje mladih u nalaženje inovativnih rešenja.\nSrđan Majstorović iz Savetodavne grupe Balkan u Evropi koja je pripremila Dekaraciju izjavio je da je vizija autora tog dokumenta da samo zajedno EU i Zapadni Balkan mogu istinski da konsoliduju Evropu i pripreme je za buduće izazove koji neće biti regionalni ni evropski, nego globalni.\n"Smatramo da je 2018. godina savršen trenutak da se okrene novi list i da se ponovo govori o proširenju EU, ali i o ostvarenju evropskog prostora mira, stabilnosti i bezbednosti za građane Evrope", kazao je Majstorović.\nU političkoj analizi "Novo partnerstvo Evrope i Balkana", koju je takođe pripremila Savetodavna grupa Balkan u Evropi, apeluje se na Evropsku uniju da otvori pristupne pregovore sa svim zemljama Zapadnog Balkana, a regionalne vlade se pozivaju da urade više u oblasti vladavine prava.\nMajstorović je dodao da se u analizi pozivaju EU i njene članice da obezbede veću finansijsku i strutkuralnu podršku razvoju Zapadnog Balkana, kao i finansijsku i političku podršku civilnom društvu u zemljama regiona.\nZemlje Zapadnog Balkana se pozivaju da unaprede regionalnu saradnju i da hitno reše bilateralne sporove.\nIstakavši da se EU menja i da će se zemlje regiona u trenutku pristupanja suočiti s drugačijom Unijom, Majstorović je ocenio da je potrebno uključiti Zapadni Balkan u rešavanje izazova i donošenje odluka koje se tiču budućnosti EU.\n"Ne možemo razmišljati o budućnosti EU kada su, na primer, u pitanju poljoprivredna, saobraćajna ili energetska politika, bez snažne uloge regiona u njoj", kazao je Majstorović.\n: Desetogodišnjica Evropskog fonda za Balkan\n: Strategija EU snažan politički signal, ali nema prečica do ...\nPočela kampanja za veće učešće građana u upravljanju lokalnim budžetima\nŠef delegacije EU najavio sporazum Srbije i Fronteksa\nSamit EU u Salcburgu u senci neslaganja oko migracione politike


Proglašeni najbolji recitatori Okruga – Kulturni centar\nProglašeni najbolji recitatori Okruga\nIva Gavrilović (mlađi uzrast), Sofija Dimitrijević (srednji uzrast) i Đorđe Stoiljković (stariji uzrast) predstavljaće Moravički okrug na republičkoj smotri recitatora „Pesniče naroda mog“.\nKulturni centar Gornji Milanovac, u saradnji sa Savezom amatera Srbije minule subote je (6. april) u Norveškoj kući organizovao Okružno takmičenje recitatora. U tri starosne kategorije, nastupili su najbolji recitatori Čačka, Gornjeg Milanovca, Ivanjice i Lučana. U kategoriji mlađih osnovaca najbolja je bila Iva Gavrilović (OŠ „Kralj Aleksandar I“, Gornji Milanovac). Za nijansu slabiji bili su Luka Ćubović (OŠ „Milica Pavlović“, Čačak) i Ivona Jovanović (OŠ „Milenko KUšić, Ivanjica), dok su pohvale pripale Ani Radovanović (OŠ Sreten Lazarević“, Prilike (Ivanjica)) i Mini Zečević (OŠ „Filip Filipović“, Čačak).\nU kategoriji takmičara od 5. do 8. razreda prvo mesto pripalo je Sofiji Dimitrijević (OŠ „Milica Pavlović“, Čačak). Mihailo Ristić (OŠ „Kralj Aleksandar I“, Gornji Milanovac) i Tatjana Šolajić (OŠ „Milan Blagojević“, Lučani) bili su nešto slabiji, dok su pohvale pripale Stefanu Vukoviću ( OŠ „Vojvoda Stepa Stepanović, Gornja Gorevnica (Čačak)) i Jovanu Kovačeviću (OŠ „Milica Pavlović“, Čačak).\nOdlukom žirija: Svetlane Ivković, profesora srpskog jezika i književnosti (Ivanjica), Sanje Perovanović, profesora srpskog jezika i književnosti (Čačak), Dragice Dojčinović, nastavnika razredne nastave (Lučani) i Slađane Mijatović, profesora srpskog jezika i književnosti (Gornji Milanovac), Moravički okrug na republičkoj smotri recitatora predstavljaće i Đorđe Stoiljković (Tehnička škola, Čačak). Aleksa Kozoderović (Gimnazija „Takovski ustanak“, Gornji Milanovac) i Nikola Stanković (Teatar „Estet“, Čačak) zauzeli su drugo, odnosno treće mesto, dok su pohvale pripale: Filipu Ljubojeviću (Srednja škola „Dragačevo“, Guča), Vasiliji Zoćević (Gimnazija, Čačak), Luki Stojanoviću (Mašinsko – saobraćajna škola, Čačak) i Kristini Kandić (ETŠ „Knjaz Miloš“, Gornji Milanovac).\nZavršna smotra recitatora “Pesniče naroda mog“ biće održana 13. i 14. maja u Valjevu.\nPredavanje: „Informaciona ishrana“


3d štampani avionski delovi - Boing pravi virtuelnu bazu - 3D Štampa\n3d štampani avionski delovi – Boing pravi virtuelnu bazu\n3d štampani avionski delovi od sada će moći da se nađu u virtuelnoj bazu jer je avionskoj kompaniji Boing odobren patent za ovakav način proizvodnje. 3d štampa je već počela da se primenjuje u avionskoj industriji, pa je tako Etihad počeo da 3d štampa unutrašnje delove aviona. Avio gigant Boing je odlučio da iskoristi prednosti 3d štampe i da počne da proizvodi i delove za avione, tako da dizajn delova čuva u virtuelnoj biblioteci, koja će biti dostupna klijentima.\nBoing je i ranije koristio prednosti aditivne proizvodnje, štampali su alat koji se koristi pri izradi aviona. Međutim, sa idejom o virtuelnoj biblioteci 3d štampanih avionskih delova, čelnici ove kompanije ne samo da su uštedeli vreme za izradu delova, već su uštedeli vreme svim svojim korisnicima. Naime, kompanije su do sada morale da čekaju da rezervni deo poruče od proizvođača ili da prave potrebne zalihe kako bi uvek na vreme imali potreban deo.\nNova virtuelna biblioteka će imati bazu podataka 3d modela delova, njihove tehničke informacije, kao i kojom metodom štampe treba da se proizvede. Svaki klijent koji ima pristup ovom sistemu i određen 3d štampač, moći će da 3d štampa rezervni deo koji mu je potreban kako bi njegov avion opet bio u funkciji. Ova dostupnost rezervnih delova, drastično će ubrzati proces održavanja aviona.\nS obzirom da je gigant kao što je Boing, rešio da uvrsti 3d štampu u svoju proizvodnju, očekuje se da će i ostale kompanije slediti ovaj primer prenosi portal 3ders.


Banjalučki gimnazijalci donijeli 5 medalja\nNa Međunarodnoj olimpijadi metropola, koja je od 16. do 22. decembra održana u banjalučkoj Gimnaziji, učenici ove srednje škole su briljirali i osvojili pet medalja, potvrdila je za “Nezavisne” Vita Malešević, direktorica Gimnazije.\nUčenici srednjih škola odmjeravali su znanja iz hemije, fizike, matematike i informatike, a Gimnaziji su medalje donijeli: iz matematike Marko Jojić zlatnu i Jovan Vuković bronzanu, iz fizike Marko Vučić srebrnu i Sergej Krčmar bronzanu te iz hemije Milica Milašinović bronzanu.\nU ekipnom plasmanu učenici Gimnazije osvojili su treće mjesto, dok su u ukupnom plasmanu među svim gradovima osvojili 17. mjesto, a predstavljalo ju je osam učenika.\nMarko Jojić, učenik četvrtog razreda Gimnazije, koji je osvojio zlatnu medalju iz matematike na Međunarodnoj olimpijadi metropola, rekao je za “Nezavisne” da je prezadovoljan rezultatom te da je ponosan na sebe.\n“Radili smo dva dana po četiri i po sata. Svaki dan smo imali tri zadatka koji su poredani po težini i ja sam uspio da ih riješim i osvojim zlatnu medalju. Učestvovao sam i prošle i pretprošle godine na ovoj olimpijadi, pretprošle sam osvojio bronzu, a prošle srebro, tako da sam sada dočekao i zlato”, naglasio je Jojić.\nMaleševićeva je istakla da su na Međunarodnoj olimpijadi metropola učestvovale 33 metropole iz svijeta, među kojima su Bukurešt, Beograd, Hongkong, Moskva, Krakov, Istanbul, Zagreb, Sofija, Singapur i Baku.\n“Organizacija događaja u Gimnaziji prošla je bez greške iako smo sve morali srediti za tri dana. Prvi dan je bilo ekipno takmičenje, svi učenici su odgovarali na ista pitanja zajedno i to je trajalo dva i po sata, sljedeći dan je bilo odgovaranje teorije, dok je jedan dan bio rezervisan za rješavanje zadataka koje je trajalo oko pet časova”, objasnila je Maleševićeva.\nDodala je da je svaki predmet imao svog lidera, odnosno profesora koji je pratio njihov rad.\n“Ugrađeni su posebni programi u računare, tako da su iz Moskve, organizatora ove olimpijade, u svakom trenutku mogli pratiti kakvo je stanje i šta učenici rade”, rekla je Maleševićeva.\nTakmičenje je trebalo da bude održano u Moskvi, ali je ove godine zbog epidemije virusa korona održano u svakoj metropoli koja je učestvovala.\nTako je ove godine, umjesto u Moskvi, u Gimnaziji u Banjaluci ovo prestižno takmičenje održano za sve učesnike iz Banjaluke.\nProšle godine na Međunarodnoj olimpijadi metropola održanoj u Moskvi gimnazijalci su ostvarili zapažen rezultat, kada su osvojili srebro i bronzu iz matematike, bronzu iz fizike i dvije bronze iz informatike, a u ekipnom plasmanu zauzeli su treće mjesto.\n← Španski komplimenti\nZanimljivosti o jezicima koje možda niste znali →


Šeling: Britaniji će trebati pet godina za izlazak iz EU\nBritanski premijer Tereza Mej iznijeće danas detalje svog plana za izlazak te zemlje iz EU\nAustrijski ministar finansija Hans Jerg Šeling izjavio je danas da će Britaniji biti potrebno pet godina da u potpunosti okonča svoje pregovore za izlazak iz EU.\n"Niko ne zna šta će se tačno desiti. Nije jasno šta Član 50 znači. Nije jasno ni da li je moguće paralelno pregovarati o izlasku i novom ugovoru", kaže Šeling.\nPrema njegovom mišljenju, Britaniji će za izlazak iz EU biti potrebno pet godina.\nBritanski premijer Tereza Mej iznijeće danas detalje svog plana za izlazak te zemlje iz EU.\nOna je najavila da će pokrenuti proceduru izlaska Velike Britanije iz EU prije kraja marta.


Kada počinje prijava za 60 evra novčane pomoći građanima?\nNaslovna Info Srbija Kada počinje prijava za 60 evra novčane pomoći građanima?\nGrađani će se prijavljivati elektronski ili telefonskim putem\nVlada Republike Srbije usvojila je na sednici u četvrtak (25.03.) set predloga zakona iz oblasti finansija, među kojima su, kako je saopšteno, i zakonska rešenja o novčanoj pomoći građanima za ublažavanje posledice pandemije kovida19 u iznosu od 60 evra, kao i o dodatnoj pomoći za privrednike i najugroženije sektore i kompanije.\nNa sednici je usvojen Predlog zakona o Privremenom registru punoletnih državljana Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti kovid19, prenosi 021.\nKorisnici penzija, primaoci novčane socijalne pomoći i lica u zavodu za izvršenje krivičnih sankcija neće morati da se prijavljuju, već će se njima pomoć uplatiti bez podnošenja prijave. Isplate će početi u maju i u novembru, navodi Vlada.\nDanas je usvojen i Predlog zakona o izmenama Zakona o utvrđivanju garante šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije i Predlog zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mera dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije kovida 19.\nPrethodni tekstKoje voće i povrće ima najviše pesticida štetnih za decu?\nSledeći tekstSvake godine u Srbiji 4.500 ljudi oboli od raka debelog creva\nZnačajno smanjen broj sklopljenih brakova u opštini Bačka Palanka


pavlovic banka Archives - Semberske\n„Batagon International AG“ iz Švajcarske preuzima Pavlović International Banku, za šta je dobio saglasnos ...\n„Batagon International AG“ iz Švajcarske preuzima Pavlović International Banku, za šta je dobio saglasnost Agencije za bankarstvo RS, saznaje portal CAPITAL. Dokapitalizacija Pavlović banke sa sedam m ...\nAleksandar Vučić traži blažu kaznu za pljačku banke u Bijeljini i pljačke na području Banja Luke\nAleksandar Vučić (27) iz Banjaluke, koji je osuđen na deceniju zatvora zbog organizovanih krađa i razbojn ...\nAleksandar Vučić (27) iz Banjaluke, koji je osuđen na deceniju zatvora zbog organizovanih krađa i razbojništava, izjavio je u Vrhovnom sudu Republike Srpske da nije učestvovao u pljački vlasnika Mesne ...\nJoš jedan rok za dokapitalizaciju Pavlović banke\nEmisija akcija Pavlović International Banke biće nastavljena sutra i trajaće do 27. decembra, nakon što j ...\nEmisija akcija Pavlović International Banke biće nastavljena sutra i trajaće do 27. decembra, nakon što je Komisija za hartije od vrijednosti Republike Srpske odobrila produženje roka na zahtjev te ba ...\nPavlović International Banka u krizi!\nRok od 15 dana u kojem su akcionari Pavlović International Banke mogli da kupe emitovane akcije te banke ...\nRok od 15 dana u kojem su akcionari Pavlović International Banke mogli da kupe emitovane akcije te banke je istekao. Iako su u Pavlović banci bili uvjereni da će dokapitalizaciju izvršiti većinski akc ...\nPavlović banka rasprodaje oduzetu imovinu od građana i privrede!\n| Date: Januar 06, 2018\nImovina u vlasništvu Pavlović banke iz Biljeljine bit će stavljena na licitaciju, koja će se održati 22. ...\nImovina u vlasništvu Pavlović banke iz Biljeljine bit će stavljena na licitaciju, koja će se održati 22. januara u prostorijama "Slobomir P" Univerziteta. Kako je objavila Uprava Pavlović banke, na ja ...\nPavlović International banka uspješno je okončala XVII emisiju običnih akcija čime je povećala svoju kapi ...\nPavlović International banka uspješno je okončala XVII emisiju običnih akcija čime je povećala svoju kapitalnu adekvatnost, saopšteno je danas iz ove banke. U saopštenju je navedeno da je dokapitaliza ...\nNiske kazne za pljačku banke u Bijeljini, Aleksandar Vučić još u bjekstvu\nJovica Grujić (24) i Željko Grubor (25), koji su uhapšeni u policijskoj akciji "Tiper" i optuženi za više ...\nJovica Grujić (24) i Željko Grubor (25), koji su uhapšeni u policijskoj akciji "Tiper" i optuženi za više pljački, zaključili su sporazume o priznanju krivice sa Republičkim tužilaštvom, na osnovu koj ...\nDogovorena prodaja Pavlović banke!?\nSARAJEVO - Prodaja Pavlović banka dogovorena je prije nekoliko dana, piše list Oslobođenje. Vlasnik banke ...\nSARAJEVO - Prodaja Pavlović banka dogovorena je prije nekoliko dana, piše list Oslobođenje. Vlasnik banke Slobodan Pavlović kazao je da uz Slavena Ristića, predstavnika firme ELW Global Limited, koja ...


Studentska Praksa - Artikli - Korisničko uputstvo za kompanije\nKorisničko uputstvo za kompanije\no Preduzeća koja se registruju kao korisnici na ovom portalu dobijaju mogućnost da potpuno besplatno koriste sve raspoložive servise i alate:\nØ Oglašavanje otvorenih mesta za realizaciju stručnih studentskih praksi\nØ Pregled baze kandidata koji su se prijavili za otvoreno mesto za praksu\nØ Selekciju i komunikaciju sa svim kandidatima za otvoreno mesto za praksu putem portala\nØ Postavljanje promotivnog banera preduzeća koji će biti vidljiv na naslovnoj strani portala\no Registrovanje preduzeća na portalu je relativno jednostavno. Sastoji se iz više koraka koji ne moraju biti istovremeno odrađeni već se mogu sukcesivno dodavati i ažurirati\n1. Kreiranje korisničkog profila preduzeća\nOvo je osnovni korak koji predstavlja preduslov za korišćenje svih daljih servisa web portala\nwww.studentskapraksa.com. U ovom koraku se registruje preduzeće u formi pravnog lica i generiše se korisničko ime i lozinka.\nIzgubljeno/zaboravljeno korisničko ime i/ili lozinka se može povratiti tako što će na upućen zahtev biti poslat mail sa podacima na e-mail adresu za kontakt definisanu u korisničkom profilu. PIB broj služi kao jedinstvena identifikacija preduzeća i ne koristi se u druge svrhe.\nKreiranje korisničkog profila preduzeća vrši se popunjavanjem podataka iz tabele u delu portala http://www.studentskapraksa.com/preduzeca/register/.\nKontakt podaci koji se navode prilikom registracije korisničkog profila preduzeća (telefon, e-mail) se, u principu, ne odnose na konkretne osobe koje imaju funkciju supervizora prakse, već predstavljaju osnovne informacije vezane za preduzeće kao celinu.\nPosle standardnih koraka potvrde registracije preduzeće dobija mogućnost da pristupi svom korisničkom nalogu i da koristi sve sadržaje portala.\n2. Dodavanje poslovnih jedinica\nDrugi korak, posle formiranja korisničkog naloga preduzeća, predstavlja dodavanje poslovnih jedinica preduzeća. Obzirom na značajne razlike u načinu organizovanja i teritorijalnog rasporeda preduzeća i kompanija u Srbiji, termin „poslovna jedinica“ koristi se da univerzalno označi bilo koji oblik organizacije jedne poslovne celine preduzeća na jednoj matičnoj lokaciji koja treba da bude organizator i korisnik studentske prakse.\n- Svako preduzeće ima najmanje jednu poslovnu jedinicu i kod malih i srednjih preduzeća ona se po pravilu nalazi na istoj lokaciji kao i samo sedište preduzeća. U ovom slučaju se čekira opcija da postoji jedna poslovna jedinica i da se nalazi na lokaciji sedišta preduzeća i odgovarajući podaci će biti iskopirani.\n- Za preduzeća i kompanije koje imaju više različitih poslovnih jedinica na istoj adresi poželjno je da se one odvojeno unesu samo u slučaju ako se očekuje da će individualno organizovati stručne studentske prakse. Ukoliko se prakse organizuju centralizovano za više poslovnih jedinica na istoj adresi nije potrebno da se one posebno unose.\n- Za preduzeća i kompanije koje imaju više različitih poslovnih jedinica na različitim adresama a posebno u različitim gradovima potrebno je da se one odvojeno unesu jer će svakako zasebno organizovati i oglašavati prakse.\nCilj uvođenja poslovnih jedinica kao zasebnog subjekta koji oglašava i organizuje stručnu studentsku praksu jeste u tome da se olakša i učini efikasnijom pretraga koju će vršiti studenti u cilju pronalaženje željene prakse na odgovarajućoj lokaciji. Prilikom pronalaženja optimalnog rešenja geografska lokacija poslovne jedinice koja organizuje stručnu studentsku praksu ima veliki značaj.\nU cilju olakšavanja pretrage uvodi se i podatak o regionu pri čemu se iz padajućeg menija bira grad – sedište regiona, koji je najbliži lokaciji poslovne jedinice.\nBroj poslovnih jedinica koje preduzeće može dodavati je praktično neograničen. Svaka nova poslovna jedinica koja se dodaje ima oznaku sa rastućim rednim brojem. Uneti podaci o poslovnoj jedinici se mogu menjati ukoliko je potrebno.\n3. Dodavanje otvorenih mesta za studentske prakse\nOvaj korak predstavlja aktivnost koja će se u kontinuitetu realizovati u cilju postizanja optimalne ažurnosti i aktuelnosti podataka o otvorenim mestima za realizaciju stručnih studentskih praksi.\nDodavanje – oglašavanje otvorenih mesta vrši se jednostavnim izborom opcija iz prethodno unetih podataka koji se odnose na poslovnu jedinicu koja organizuje praksu, odnosno tematske oblasti iz baze koju su formirali univerziteti i fakulteti.\nKao posebni dodatni podaci za svaku praksu unose se detalji o supervizoru prakse u preduzeću odnosno poslovnoj jedinici (Ime i prezime i kontakt e-mail, odnosno telefon).\nTakođe je moguće da se u polju „Napomene“ unesu dodatne informacije koje mogu biti od značaja studentima koji pretražuju i biraju prakse (posebni zahtevi i potrebe, specifičnosti konkretnog zadatka i teme prakse,...).\nPrilikom oglašavanja otvorenih mesta za studentske prakse, preduzeće treba da markira ili da ostavi neoznačene opcije koje se odnose na:\n- izjavu da će snositi troškove prevoza studenta u lokalu\n- izjavu da će obezbediti topli obrok za studente koji u preduzeću provode puno radno vreme\nTakođe je potrebno definisati i sledeće podatke\n- dužinu trajanja prakse (minimum 30 dana)\n- procenat vremena koje će student provoditi u samom preduzeću, od 20% do 100% od punog radnog vremena, pri čemu se podrazumeva da ostatak vremena student odrađuje postavljene zadatke na fakultetu ili kod kuće\n- datum do koga je otvoren poziv za konkretnu studentsku praksu\nObaveštenje o svim prijavama studenata za konkretnu praksu stižu na e-mail supervizora prakse koji vrši selekciju i izbor kandidata.\nPosle sprovedenog izbora supervizor kontaktira putem portala izabranog studenta porukom koja mu stiže na mejl u cilju definisanja detalja i otpočinjanja realizacije prakse.\nPosle isteka roka za prijavu (bez obzira da li je bilo prijavljenih kandidata ili ne) oglas za otvoreno mesto za studentsku praksu se premešta u arhivu.\nPreduzeće može pristupiti arhivi i ponovo aktuelizovati ili ponoviti određeni oglas tako što će uneti eventualne izmene potrebnih podataka i rok za prijavu ponovo postavi na željeni datum. Na taj način oglas za praksu se automatski ponovo premešta u grupu otvorenih i aktuelnih.\n4. Postavljanje promotivnog materijala preduzeća na web portal\nU cilju promocije preduzeća koje imaju aktivan i pozitivan odnos prema organizaciji stručnih studentskih praksi, web portal www.studentskapraksa.com omogućava preduzećima koja se registruju kao korisnici i koji koriste servise portala za oglašavanje otvorenih mesta za stručne prakse da postave određeni promotivni materijal na odgovarajućim stranicama.\nPrvi oblik promocije predstavlja isticanje naziva preduzeća, adrese, mesta i linka za web prezentaciju na stranici portala “Kompanije” - koji se obezbeđuje prihvatanjem registracije - verifikacijom kompanija koje obavljaju univerziteti. Ove info strane služe studentima da se brzo i efikasno informišu o preduzeću koje oglašava slobodna mesta za praksu.\nDodatni oblik promocije predstavlja reklamni baner veličine 150x100 piksela koji je dostupan aktivnim kompanijama na portalu. Frekvencija pojavljivanja određenog banera je proporcionalna broju otvorenih mesta za praksu koje oglašava konkretno preduzeće u toku jedne kalendarske godine.\nTreći oblik promocije preduzeća predstavljaju članci sa informacijama - Aktuelne Vesti. Na ovim stranicama će se postavljati odabrani izveštaji i isečci o realizovanim praksama u kojima je evidentan kreativan i angažovan pristup preduzeća i studenta koji je rezultirao u iznad prosečnim ishodima studentske prakse.\nIzabrani izveštaji sa studentskih praksi biće štampani i u godišnjem specijalnom izdanju u okviru koga će takođe biti postavljene reklame preduzeća koja su omogućila realizaciju ovih praksi što predstavlja četvrti oblik promocije.


Mladi organizuju humanitarnu akciju; Moramo razvijati empatiju i humanost – Portal Danilovgrad\nMladi organizuju humanitarnu…\nMladi organizuju humanitarnu akciju; Moramo razvijati empatiju i humanost\nIzvor: Omladinski centar Danilovgrad\nOmladinski servis Danilovgrad nastavlja niz humanitarnih aktivnosti. Ove subote mladi Danilovgrada organizuju humanitarnu akciju za socijalno ugrožene porodice. Administratorka Omladinskog servisa Danilovgrad, Marija Popović kazala je da je pandemija izuzetno uticala na finansijsku stabilnost građana, pogotovo onih kojima je i u redovnim okolnostima ugrožena egzistencija.\n“Humanitarnu akciju organizovaćemo na Trgu Golootočkih žrtava od 9h. Planirali smo da postavimo štand za kojim će se naći naši mladi i prodavati kolače, projice, kiflice i slično koje ćemo zajednički napraviti u svojim domovima, cijena će biti simbolična da svaki sugrađanin/ka donira onoliko koliko može.“\nPrikupljenu pomoć iskoristiće da pomognu socijalno ugroženim porodicama u Danilovgradu.\n“Prikupljenu pomoć planirali smo da iskoristimo kako bismo porodicama obezbijedili namjernice i potrebštine za redovno funkcionisanje, s obzirom na to da planiramo da ovakve akcije postanu tradicija, cilj je da podignemo svijest u našoj socijalnoj sredini o važnosti empatije i humanosti. Sigurna sam da naša mala pomoć nekome može značiti puno i pomoći da lakše funkcioniše određeni period“ ističe naša sagovornica.\nČovjek se na čovjeka oslanja, a svako društvo na mlade ljude koji moraju biti nosioci najodgovornijih djela, kazala je Popovićeva, te za portal Danilovgrad istakla da je zadovoljna odzivom mladih ljudi kada su u pitanju akcije omladinskog servisa.\n“Mladi su po svojoj biti jako senzitivna populacija i mi u omladinskom servisu trudimo se da njegujemo baš sve vrijednosti koje se za ljudsku senzitivnost mogu vezati. Zbog toga se trudimo da naši sugrađani i sugrađanke kroz sve što radimo prepoznaju da Danilovgrad ima sjajne mlade, na koje se može osloniti i računati. Ovom akcijom nadam se da ćemo poslati primjer svima da moramo misliti jedni na druge“, zaključila je Popovićeva.


SRBIJA se plasirala na Svetsko prvenstvo, pobeđena je Portugalija usred Lisabona sa 2:1, a slavlje koje je potom usledilo nateralo je jednog engleskog navijača da poželi da "promeni nacionalnost".\nUpravo tu pesmu su pevali srpski navijači u čast Aleksandra Mitrovića, kada su na beogradskim ulicama u nedelju, pred ponoć, slavili plasman "orlova" na šampionat planete.\nTaj snimak je brzo počeo da se širi internetom, stigao je i do pristalica Fulama, a kada je jedan od njih video šta se dešava, poručio je:\n"Od ovog trenutka sam i ja delimično Srbin".\nNaravno, veliki uspeh ekipe selektora Dragana Stojkovića Piksija, kao i pomenuti Mitrovićev gol u 90. minutu, izazvao je oduševljenje svuda gde Srbi žive. Novosađani su, kolektivno, ismevali Kristijana Ronalda na ulicama "srpske Atine", a proslavljali su "na sav glas" i drugi navijači reprezentacije Srbije, od Pala, preko Banjaluke, do Kosovske Mitrovice i mnogih drugih mesta.\nSvi sa nadom - da će naša nacionalna selekcija zablistati i na najvećoj fudbalskoj smotri.


Karić: Novinari da dobiju beneficirani radni staž - Vijesti.me\n"MORAJU BITI MAKSIMALNO ZAŠTIĆENI"\nKarić: Novinari da dobiju beneficirani radni staž\nKarić je istakao da je "novinarstvo danas najteži ali i najplemenitiji posao koji je spriječio mnoge krize i ratove, otkrio najveće svjetske afere i razobličio djelovanje najsnažnijih centara moći"\nPredsjednik Pokreta snaga Srbije, biznismen Bogoljub Karić predlaže uvođenje beneficiranog radnog staža za novinare, kao i "najbolje moguće uslove za njihov rad".\n"Novinari moraju da budu maksimalno zaštićeni, dobro plaćeni i poštovani, jer su oni postali svetionik koji obasjava našu stvarnost i pomaže da sagledamo sve pozitivne i negativne strane svijeta politike, biznisa i čitavog društva", istakao je Karić u pisanom saopštenju povodom Svjetskog dana slobode medija.\nNaglasio je i da "sloboda medija u Srbiji postoji".\n"Srbija obiluje obrazovanim i talentovanim ljudima u medijima koji odlično rade svoj posao zato se osim beneficiranog radnog staža zalažem i za to da medijske kuće i svi oni koji se bave tim poslom budu oslobođeni PDV-a na opremu koja im je neophodna za njihov rad i usavršavanje", naveo je Karić, nekada vlasnik televizije.\nOn je istakao i da je "novinarstvo danas najteži ali i najplemenitiji posao koji je spriječio mnoge krize i ratove, otkrio najveće svjetske afere i razobličio djelovanje najsnažnijih centara moći".\nPodsjetio je na to da je prije 12 godina BK televizija ugašena, ističući da se to dogodilo, kako tvrdi, poslije "nezabilježene terorističke akcije paravojnih snaga tadašnjeg premijera Srbije Vojislava Koštunice".\nlustrator 4 mjeseca i 2 nedjelje\nBeneficirani staz mogu da dobiju samo one profesije koje rizikuju svoj zivot u obavljanju zadataka u i za ime drzave. Zna to Karic dobro nego mu je trebalo malo medijskog prostora cisto da vidimo da je ziv


Opština Barajevo dobila uslugu gerontodomaćica\nTanjug 17. decembra 2021. 10:00\nBEOGRAD – U opštini Barajevo od danas će najstariji sugrađani moći da koriste uslugu gerontodomaćica, odnosno pomoć u kući, a sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević rekla je da je cilj da ta usluga bude dostupna na celoj teritoriji Beograda.\nStanisavljević je navela da usluga gerontodomaćica postoji u 17 beogradskih opština, te da je namenjena najstarijim sugrađanima koji usled starosti, hronične bolesti ili invaliditeta nisu u mogućnosti samostalno da zadovolje svoje svakodnevne, osnovne lične i životne potrebe.\nIstakla je da u Barajevu živi 9.958 penzionera, a da je trenutno 14 korisnika zainteresovano za uslugu pomoć u kući.\n„Intenzivirane su aktivnosti kako bi se usluga pomoć u kući do kraja godine uspostavila i u jedinoj preostaloj gradskoj opštini, u Grockoj, čime će se ostvariti postavljen cilj, a to je realizacija usluge pomoći u kući na celokupnoj teritoriji grada“, rekla je Stanisavljević, saopštio je Sekretarijat za socijalnu zaštitu.\nNajveći broj korisnika usluge pomoć u kući su starosne dobi od 80 do 91 godine, kaže ona i dodaje da se cena usluge nije menjala od 2013. godine i da iznosi 26 dinara na sat.\n„To je najpovoljnija gerontousluga u Srbiji, koju Grad Beograd subvencioniše sa 99 odsto od njene ekonomske cene“, rekla je ona.\nUkazala je da u Beogradu radi 644 gerontodomaćica koje pružaju usluge pomoć u kući za 2.364 korisnika, te da će se u narednom periodu raditi na proširenju i poboljšanju kvaliteta te usluge.\n„Trudićemo se da proširimo obim ove usluge, jer je zaštita najstarijih sugrađana podizanjem nivoa kvaliteta usluga i većim obuhvatom korisnika jedan od najvažnijih zadataka Grada Beograda“, rekla je Stanisavljević, saopštila je Gradska uprava.


Republika / DODIK: Kosovo bilo izgubljeno pre dolaska Vučića na vlast\n- Pre dolaska Vučića na vlast Kosovo je bilo izgubljeno za Srbiju i niko ga nije otvarao i bilo je pitanje vremena zatvaranje priče na štetu Srbije i srpskog naroda. Vučić je vratio snažno ovo pitanje kako bi zaštitio Srbe na Kosovu, ali i kako bi zaštitio Srbiju kao državu - istakao je Dodik u intervjuu za Novosti i dodao da se Vučić danas bori za srpske interese i za srpski narod kao što se američki predsednik bori za svoj narod i državu.\nDodik napominje da ima onih koji su imali priliku i povoljnije okolnosti da stave to pitanje na dnevni red, a odjednom postaju glavni oponenti borbe za Kosovo.\n"Vučić vodi jednu tešku borbu i umesto da se svi okupimo oko njega i pokažemo jedinstvo imamo one koji govore da "on nije taj". Uvek kada su Srbi jedinstveni onda su najjači. Na pitanju Kosova moramo pokazati jedinstvo svih Srba", poručuje Dodik.\nOn smatra da Srbija ima jaku državu i rukovodstvo i kaže da svim srcem podržava borbu za očuvanje Kosova.\n"Već jedan vek se ovde govori o bosanskim, hrvatskim, crnogrskim Srbima. Uvek se izbegava da se kaže da smo mi samo - Srbi", ukazuje Dodik i dodaje da ako je nekadašnja unutrašnja linija Jugoslavije postala granica, ne vidi zašto to ne bi postala i ova u Bosni.\nKaže i da je ponosan sto će ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov doći 17. septembra u Banjaluku na postavljanje kamena temljca za izgradnju Rusko-srpskog centra.\nNa pitanje da li će predsednik Rusije Vladimir Putin doći na otvaranje centra, Dodik kaže da je u poslednja dva navrata kada je razgovarao sa njim pomenuo tu ideju.\nDodik je zaključio da i on i predsednik Vučić trpe velike pritiske Zapada i onih koji bi da nametnu mnoga rešenja štetna po Srpsku i Srbiju, ali da se konstantno bore da zaštite srpske nacionalne interese.\nSrbija Beograd RS Republika Srpska Kosovo Milorad Dodik


Tramp: Žene koje urade abortus treba kazniti\nM. D. 1. aprila 2016. 07:00\nPredsednički kandidat republikanaca Donald Tramp izjavio je da bi žene koje obave abortus trebalo da kazne, izazvavši lavinu kritika i protivnika pobačaja, uključujući svoje suparnike u predsedničkoj trci.\nNakon što je televizija MSNBC objavila deo intervjua sa Trampom, američki multimilijarder je ublažio svoju izjavu rekavši najpre da bi to pitanje trebale da reše savezne države, a potom da bi trebali da odgovaraju lekari koji izvode abortuse.\n„Pravno ne bi trebala da odgovara žena, nego lekar ili bilo koja druga osoba koja obavlja tu nezakonitu stvar“, naveo je Tramp u najnovijoj izjavi. „Žena i dete u njenom stomaku su u tom slučaju žrtve“, dodao je.\nPobačaj je već dugo vremena kontroverzno pitanje američke politike, iako ga je Vrhovni sud legalizovao pre više od 40 godina.\nZabrana pobačaja postala je ključni deo političkih programa većine konzervativnih političara, prenose mediji.


Privesci reklamni - Mincom d.o.o. Novi Sad, Srbija, Veleprodaja\nPrivesci reklamni za klučeve su namenjeni masovnoj i svakodnevnoj upotrebi. Veoma su korisni i mogu se upotrebljavati kao promotivni materijal bilo da želite da promovišete proizvod ili neku uslugu. Kao promotivni materijal privesci su veoma pristupačni što se tiče cene, a mogu biti veoma bitni za reklamu jedne firme ili ustanove.\nU ponudi imamo preko 20 različitih oblika artikla koje možete možete birati na osnovu Vaših potreba i namene.\nPrilikom promocije Vaše firme možete deliti brendirane priveske svakom kupcu ili posetiocu. Prilikom sajma takođe možete privući buduće kupce tako što će te izraditi lepe i kvalitetne priveske koje će te izložiti kao promo materijal na svom štanud.\nMDF privesci reklamni\nMetalni privesci reklamni\nPlastični (foto) privesci\nReklamni privesci su samo jedan od interesantnih proizvoda sa štampom. U našoj ponudi pored proizvoda za štampom možete naći prazne (neodštampane) sublimacione proizvode namenjene za štampu. Među njima su i:\nMincom tim vam uvek stoji na usluzi za bilo kakva dodatna pitanja.\nViše o privescima pogledajte na linku


» Predstavljanje Interreg IPA prekograničnog programa Hrvatska-Srbija 2014-2020\nPredstavljanje Interreg IPA prekograničnog programa Hrvatska-Srbija 2014-2020\nU utorak, 17. aprila, sa početkom u 11:30h, u Gradskoj kuci u Subotici, održaće se konferencija “Predstavljanje 2. poziva u okviru Interreg IPA prekograničnog programa Hrvatska-Srbija 2014-2020” na kojoj će biti predstavljen program prekogranične saradnje, kao i drugi poziv za podnošenje predloga projekata.\nBiće prikazani i uspešni primeri iz prvog poziva. Konferencija se sastoji iz 4 informaciona dela na kojima će prisutni dobiti detaljne informacije i praktične savete o pripremanju i prijavi njihovih aplikacija.\nDrugi poziv za podnošenje predloga projekata je organizovan u saradnji sa državnim vlastima, Ministarstvom za regionalni razvoj, EU fondovima Republike Hrvatske i Ministarstvom za evropske integracije Republike Srbije.\nKako studirati na “Letnjem univerzitetu”\nRadio vesti EU Info Centra – 13.04.2018.\n“O bogovima, herojima i ostalim vitezovima”


Roboti neće zameniti ljude: Predstavljena knjiga "O budućnosti" Martina Risa\nNesvakidašnja promocija knjige lorda Martina Risa „O budućnosti“, nagrađena priznanjem Fajnenšl tajmsa, održana je danas na 64. Međunarodnom beogradskom sajmu knjiga.\nKnjiga je ostvarila svetski uspeh zahvaljujući temama koje se na popularan način bave budućnošću čovečanstva, veštačkom inteligencijom, klimatskim promenama i životom van planete Zemlje. Autor dela Martin Ris profesor je na Univezitetu u Kembridžu, član Doma lordova, zvanični kraljevski astronom i savetnik vlade i Vatikana, a pre svega jedan od najuticajnijih naučnika na svetu.\nPrevod knjige „O budućnosti“ na srpski jezik objavio je "Službeni glasnik", a promociji su prisustvovali direktorka JP Službeni glasnik Jelena Trivan i Kosta Živanović, bivši student Univerziteta u Kembridžu.\nPromocija knjige Martina Risa - Jelena Trivan i Kosta Zivanovic\nMartin Ris je u svom obraćanju srpskoj publici istakao koliko u savremenom svetu nauka može biti zloupotrebljena za uništenje planete, umesto za napredak sveta. Takođe, autor je u video uključenju govorio o tome koliko su roboti korisni za pomoć ljudima u oblastima u kojima nedostaje radne snage, ali „nikako kao zamena za ljudsku radnu snagu“. On je dodao da roboti svakako nisu daleka budućnost, nego važan segment pojedinih industrija. Ris smatra da je zaštita ljudske radne snage moguća kroz visoko oporezivanje korišćenja robota i promenu sistema obrazovanja koje će predvideti zanimanja koja će u budućnosti „nestati“.\n- Posao naučnika je da upozori javnost na opasnosti, a posao javnosti da izvrši pritisak na političare da spreče sve opasnosti od sajber kriminala do biohemijskog oružja - zaključio je lord Ris.\nSamostalna izložba slika Mile Gvardiol pod nazivom "Quo vadis?" otvorena je u Prodajnoj galeriji Beograd (Kosančićev Venac 19) do 14. decembra.\nKultna predstava Beogradskog dramskog pozorišta “Kad su cvetale tikve”, u kojoj mladog boksera Ljubu Vrapčeta tumači Miloš Biković, biće direktno prenošena 24. decembra putem lajvstrima u sklopu promocije boksa u Srbiji i Rusiji, piše portal 24sedam.


Švajcarski bankari ne smeju van zemlje u strahu od SAD | Kamatica\nPočetna > vest > Švajcarski bankari ne smeju van zemlje u strahu od SAD\nŠvajcarski bankari ne smeju van zemlje u strahu od SAD\nTekst objavljen: 28.10.2013 17:15\nBrojni švajcarski bankari se boje puta u inostranstvo, jer strahuju da bi van granica svoje zemlje mogli biti uhapšeni zbog poreskih prevara. Bankari se najviše plaše odlaska u SAD, jer su američke vlasti nedavno pokrenule istragu zbog sumnje da su bankari u Švajcarskoj pomagali američkim državljanima da sakriju velike svote novca od poreskih vlasti.\nStariji privatni bankari iz Švajcarske su nedavno izjavili da će od sada na odmore odlaziti u domaće destinacije Tićino ili Graubinden, te da će se truditi da ne putuju bilo gde van države.\nList prenosi da je Asocijacija zaposlenih u Švajcarskoj banci izričito savetovala sve bankare koji imaju klijente u Americi da se “suzdrže od putovanja” na neko vreme.\nAmerička vlada je u potrazi za poreskim prevarama i veruju da su neki švajcarski bankari primili i više desetina milijardi dolara od američkih građana.\nOko 30 bankara se trenutno nalazi pod istragom američkih vlasti.\nUhapšeni bankar Raul Vejl je 2008. godine bio pod istragom američke državne porote na osnovu optužbi da je pomagao svojim američkim klijentima da sakriju i preko 20 milijardi dolara vrednu imovinu od poreskih vlasti.\nEvropska unija veruje da se svake godine izgubi čak bilion evra u poreskim prevarama. Za većinu tog novca se veruje da je sakrivena u Švajcarskoj koja nije članica Evropske unije.\nMeđutim ovi podaci ne mogu da budu porvereni zbog dobro poznate privatnosti klijenata u švajcarskim bankama.\nAmerika sjedinjene američke države SAD utaja poreza utaja novca bankarska tajna švajcarske banke bankari banke švajcarska


RASPADA SE BIH: SRPSKA POSTAJE SAMOSTALNA I UJEDINJUJE SE SA SRBIJOM | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / RASPADA SE BIH: SRPSKA POSTAJE SAMOSTALNA I UJEDINJUJE SE SA SRBIJOM\n16. februara 2020.\tTEMA DANA Leave a comment\nDodik je za TV Prva rekao da Srpska ima pravo na političku i institucionalnu borbu protiv štetnih odluka koje Ustavni sud BiH u kontinuitetu donosi. Poslednja u nizu takvih odluka odnosi se, kako navodi Dodik, na poljoprivredno zemljište i njome je pređena crvena linija.\n„Moguće je institucionalno rešenje pod uslovom da se Ustavni sud riješi zakonom, a ne da bude kao ‘nenavođena raketa za koju nikada ne znaš gde će udariti’. Nema zakona o Ustavnom sudu već pravila koja je sam sud donio pod nadzorom međunarodne zajednice“, rekao je Dodik.\n„Ustavni sud je okupacijski sud i ovom odlukom pređena je crvena linija. Ukoliko pustimo da ovo ide dalje, već danas smo zatvorili vrata Republici Srpskoj“, istakao je Dodik.\n„Kombinacija stranaca i Bošnjaka čini sve da se Srbi dalje kažnjavaju. Oni pokušavaju da razbiju srpski nacionalni korpus kako bi dokazali našu navodnu krivicu“, naveo je Dodik.\nOn je poručio da će Republika Srpska, u decenijama koje dolaze, biti samostalna i da će se naći „neki oblik državnog ujedinjenja sa Srbijom“.\nPrevious LITIJE U CRNOJ GORI MORAJU IZNEDRITI NOVOG KARAĐORĐA KOJI ĆE POVESTI NAROD U REVOLUCIJU\nNext ŠOK! POLICIJA UPALA KOD ZORANE MIHAJLOVIĆ: EVO ŠTA SE DEŠAVA


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Nove demonstracije u Sudanu, ima mrtvih\n[ ( AL JAZEERA) ]\n06. 01. 2022. 20:58 >> 21:00\nSudanske snage bezbjednosti ubile su najmanje tri demonstranta koji su protestovali zbog vojnog preuzimanja vlasti, rekli su medicinari i aktivisti, nakon što se na hiljade ljudi okupilo širom Sudana da osude vojnu upravu u zemlji. Demonstranti su se u četvrtak okupili u nekoliko gradova u prvim velikim demonstracijama otkako je Abdala Hamdok najavio ostavku na mjesto premijera.\nMitinzi su bili poslednji u nizu protesta nakon što su sudanske oružane snage, predvođene generalom Abdelom Fatahom al-Burhanom, 25. oktobra prošle godine organizovale preuzimanje vlasti, što je izazvalo međunarodnu osudu.\nDržavni udar, u kojem je civilno rukovodstvo uklonjeno i pritvoreno, izbacio je iz kolosjeka ionako tešku tranziciju ka demokratiji koja je započela nakon smjene dugogodišnjeg sudanskog lidera Omara al-Bašira u aprilu 2019.godine.\nU Omdurmanu, pobratimskom gradu Kartuma, dva demonstranta su ubijena, dok je u okrugu Bahri u glavnom gradu Sudana jedan demonstrant upucan i ubijen, saopštili su aktivista Nazim Sirag i Centralni komitet sudanskih ljekara (CCSD).\nDemonstracije Sudan Abdala Hamdok\nSukobi u Zapadnom Darfuru, stradalo 176 ljudi\nNovi protesti u Sudanu, optužbe za represiju\n12:11 "Još jedan pokušaj demonizacije i diskriminacije SPC"


Biće najveći u Srbiji: Posao za 5.000\nGeneralni direktor kompanije Leoni Srbija Klemens Saks i gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić obišli su radove na parceli na Ratarskom imanju.\nNa ovom imanju se gradi četvrta fabrika Leoni u Srbiji i prva nova fabrika u Kraljevu nakon 40 godina.\nVrednost investicije Leonija iznosi blizu 60 miliona evra, a do kraja ove godine očekuje se da bude zaposleno 150 ljudi, nakon čega će se proces zapošljavanja nastaviti i očekuje se da će 2023. godine u toj fabrici u gradu na Ibru raditi blizu 5.000 ljudi.\nSaks je u izjavi novinarima kazao da u Srbiji već postoje tri fabrike Leonija, u Prokuplju, Malošištu i Nišu, gde je nedavno izgrađena kompletna fabrička zgrada, a proizvodna površina u Kraljevu prostiraće se na 45.000 metara kvadratnih.\n“Prvi radnici su već selektovani i oni su krenuli sa obukom, 13 ljudi. Proces selekcije se i dalje nastavlja i prvi semplovi će u prvom delu fabrike u Kraljevu biti početkom februara sledeće godine, a krajem 2019, odnosno početkom 2020. godine fabrika će početi sa serijskom proizvodnjom”, kazao je Saks.\nGeneralni direktor Leonija je za Tanjug, komentarišući rizike za izgradnju u Kraljevu, gde je trusno područje, rekao da kada je Leoni odlučio da otvori fabrike u Srbiji, tražili su različite lokacije gde će izgraditi fabrike.\n“Kada smo dobili predlog gde treba ići, mi smo se konsultovali sa Vladom Srbije i jedna od lokacija je bila Kraljevo. Istažili smo informacije da li ima nekog rizika za izgradnju i Kraljevo se nije pokazalo kao visoko rizičan region”, rekao je Saks.\nTerzić je za Tanjug naveo da je u Kraljevu trenutno nezaposleno više od 11.000 ljudi, te da, s obzirom na to da očekuju da će fabrika Leoni zaposliti nešto više od 5.000 građana, a da će turska Taj grupa takođe zaposliti gotovo 2.500 žitelja grada na Ibru, gotovo u potpunosti rešiti problem nezaposlenosti u Kraljevu.\n“Veoma je važno da uz ove fabrike dolazi i veliki broj malih proizvođača koji će proizvoditi sve ono što je neophodno za funkcionisanje ovih fabrika i novac koji će se sliti u Grad Kraljevo i koji će svakog meseca dolaziti do zaposlenih u ovom gradu značiće mnogo, osetiće se u prodavnicama, trgovinama, restoranima i mislim da će ovo za Kraljevo značiti mnogo”, kazao je Terzić.\nDodao je da će otvaranje fabrika pomoći gradu, te da smatra da će zato mladi ostajati, stvarati porodice i da će se više beba rađati u gradu.\n“Odluka Leonija da dođe u Kraljevo jeste motivisana ekonomskim interesima, ali sa druge strane treba istaći da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić jako želeo da pomogne Kraljevu i da se u Kraljevu izgradi stabilna fabrika, dobre kompanije, koja će pomoći razvoju ovog grada. Upravo na njegovu preporuku je Leoni došao u Kraljevo i mi smo dobili šansu da konačno i mi kao grad privredno napredujemo”, istakao je Terzić.


Šta znači da smo divno stvoreni (Psalam 139:14)?\nPsalam 139:14 kaže: „Hvalim Te, što sam divno sazdan. Divna su dela Tvoja, i duša moja to zna dobro.” U kontekstu ovog stiha govori se o tome kako je čudesna priroda naših tela. Ljudsko telo je najsložniji organizam na svetu, i ta složenost i jedinstvenost strašno mnogo govore o tome kako razmišlja njen Tvorac. Svaki aspekt tela, sve do najmanje ćelije otkriva da smo divno stvoreni.\nInženjeri znaju kako da kreiraju jake a lake bandere tako što stavljaju jak materijal po spoljnim ivicama prevoja a unutrašnjost pune lakšim, slabijim materijalom. Ovo se radi zato što je najveći pritisak na površini strukture kada se grade uobičajeni prevoji ili mesta pritiska. Presek ljudske kosti pokazuje da se na spoljnim ivicama nalazi snažan materijal a unutra je fabrika krvnih ćelija različitih vrsta. Kada proučite sofisticiani foto aparat, sa sposobnošću da propušta više ili manje svetlosti po potrebi i sposobnošću da se automatski fokusira na široko polje, to su imitacije operacija koje ljudsko oko izvodi. I pošto imamo dva oka imamo i dubinu percepcije koja nam daje sposobnost da procenimo koliko je daleko udaljen neki objekat.\nLjudski mozak je takođe neverovatan organ, koji je divno stvoren. On ima sposovbnost da uči, rasuđuje i kontroliše mnogo automatskih funkcija tela kao što je srčani ritam, krvni pritisak i disanje, i da održi ravnotežu za hod, trčanje, stajanje i sedenje, dok se sve vreme koncentriše na nešto drugo. Kompjuteri mogu da nadmaše ljudski um u prostom računanju, ali su primitivni kada se radi o izvođenju najvećeg broja umnih funkcija prosuđivanja. Mozak ima neverovatne sposobnosti prilagođavanja. U jednom eksperimentu, kada su ljudi stavili naočare zbog kojih su svet gledali naglavačke, njihovi mozgovi su brzo tumačili informacije koje su dobijali kao da svet vide ispravno, ne naglavačke. Kada su ljudima na duže vreme vezivali oči, cetar za gledanje bi uskoro počinjao da bude angažovan od strane drugih moždanih funkcija. Kada se ljudi presele u kuću pored pruge, ubrzo mozak isfilteriše zvuk vozova i on postane nesvestan buke.\nKada se radi o mikro delovima ljudskog tela, ono je takođe čudo koje je divno stvoreno. Na primer, informacije koje su potrebne za kopiranje celog ljudskog tela, sa svim detaljima, smeštene su u duploj spirali DNA lanca koji se nalazi u jezgru svake od milijardi ćelija ljudskog tela. A sistem informacija i kontrola koje predstavlja naš nervni sistem je neverovatno kompaktan u poređenju sa ljudskim nespretnim izumima žica i optičkih kablova. Svaka ćelija, koju smo nekad nazivali „jednostavna“ ćelija, mala je fabrika koju čovek još uvek ne razume. Kako mikroskopi postaju sve snažniji, otvaraju se neverovatni vidici za posmatranje ljudskog tela.\nRazmisli o jednoj oplođenoj ćeliji tek začetog ljudskog života. Iz te ćelije u utrobi razvijaju se različita tkiva, organi i sitemi koji deluju svi zajedno u pravo vreme u neverovatno koordinisanom procesu. Jedan od primera je rupa u septumu uzmeđu dva srčana zalistka kod novorođenog deteta. Ova rupa se zatvara tačno u pravo vreme tokom procesa rođenja da bi se omogućio dovod kiseonika u krvi iz pluća, što se ne dešava dok je beba u utrobi i prima kisonik preko pupčane vrpce.\nZatim, imuni sistem tela je u stanju da se bori sa mnogim neprijateljima i da se obnovi, sve od najmanjih oporavaka (obnavlja čak i loše delove DNA), do najvećih (leči kosti i obnavlja od velikih povreda). Da, postoje bolesti koje konačno nadvaladaju telo kako starimo, ali nemamo predstavu o tome koliko samo puta nas je naš imuni sistem spasao od sigurne smrti.\nNeverovatne su finkcije ljudskog tela. Sposobnost da nosi velike, teške objekte i da pažljivo postupa sa delikatnim objektima a da ih ne slomi je zapanjujuća. Možemo da bacamo strele iz luka mnogo puta do udaljene mete pogađajući je, kuckamo brzo po kompjuterskoj tastaturi ne razmišljajući previše o tipkama, možemo da puzimo, hodamo, trčimo, okrećemo se, penjemo, plivamo, prevćemo se i obavljamo „obične“ zadatke kao što je odvrtanje sijalice, pranje zuba, vezivanje cipela – sve to bez razmišljanja. Ovo su zaista „male stvari“, ali čovek tek treba da dizajnira i isprogramira robota koji bi mogao da obavlja tako ranovrsne zadatke i pokrete.\nFunkcije digestivnog trakta i organa za to vezanih, dugovečnost srca, formiranje i funkcija nerava i krvnih sudova, čišćenje krvi preko bubrega i složenost srednjeg uva, osećaj za ukus i miris, i mnogo toga još što jedva i razumemo – sve to je čudo i čovek to nije u stanju sam da napravi. Istina je da smo divno stvoreni. Koliko samo smo zahvalni što poznajemo Tvorca – kroz Njegovog Sina, Isusa Hrista, i da se čudimo ne samo njegovom znanju već i Njegovoj ljubavi (Psalam 139:17-24).


SPREMA SE VELIKA AKCIJA U CRNOJ GORI Milo Đukanović pred rušenjem, FBI šalje specijalne agente?! | Najnovije vesti - Srbija danas\nPolitički analitičar Vladimir Dobrosavljević kaže da bi istraga mogla da dovede do pada Mila Đukanovića.\nAmerički Federalni istražni biro (FBI) uvrstio je crnogorski kriminal na spisak transnacionalnih organizovanih kriminalnih grupa od posebnog značaja, koje vršenjem krivičnih dela svake godine nanose značajnu finansijsku štetu SAD!\nOvaj podatak osvanuo je u zvaničnoj internet prezentaciji FBI, u kojoj se navodi da mafijaške grupe iz Crne Gore, među kojima su kavački i škaljaraski klan, imaju političku i finansijsku podršku države!\nVladimir Dobrosavljević, politički analitičar i istoričar, navodi da je ovom objavom FBI doslovno gurnuo prst u oko Milu Đukanoviću, aktuelnom predsedniku Crne Gore.\n- Od 2017. godine počeli su da "padaju" brodovi sa velikim tovarima kokaina, a koji su dolazili iz dalekih zemalja. Ti prljavi poslovi počeli su finansijski da ugrožavaju čitav Balkan, ali i velike sile poput Amerike, koja na to daje odgovor. FBI je odavno targetirao predsednika Crne Gore i istraga koja bi se protiv njega pokrenula mogla bi ozbiljno da ga ugrozi - objašnjava Dobrosavljević.\nPrema njegovim rečima, pad predsednika Đukanovića i njegovih političkih i kriminalnih saradnika mogao bi se očekivati kada FBI pošalje agente iz više zemalja s ciljem da zanavek iskoreni kriminal u Crnoj Gori.\n- Specijalno obučeni agenti pratiće tokove prljavog novca koji se sliva u kasu političara i kriminalaca u toj državi, kao i na koji način se on legalizuje. Informacije do kojih bi došli mogle bi da stave tačku na klanove koje Crna Gora podržava, ali i na samog šefa te države - podvlači Dobrosavljević.\nNjegove reči potvrđuju informacije iz prezentacije FBI, u kojoj se navodi da crnogorski klanovi ne deluju po tradicionalnoj hijerarhiji, već oko etničkih udruženja i prijateljskih veza.\n- Oni su agilniji, organski i zasnovani su na konkretnim akcijama. Spretni su i u usvajanju novih tehnologija, povećavajući na taj način sposobnost da prošire svoju bazu kriminalnog tržišta kroz prevare omogućene internetom - objašnjeno je u prezentaciji.\nKako se dalje navodi, ove kriminalne grupe bave se bezbrojnim kriminalnim aktivnostima.\n- Tu spadaju prevare sa pasošima, prevare u vezi s uređajima iz sistema obezbeđenja, krađe, prevare u zdravstvu, prevare sa nekretninama, u osiguranju, pranje novca, trgovina drogom, šverc ljudi, prostitucija i iznuda - piše u objavi Federalnog istražnog biroa.\nObjašnjeno je da su se kriminalci organizovali u klanove koristeći porodične veze radi zaštite i uzajamne pomoći.\n- Počev od 15. veka, odnosi klanova regulisani su kodeksom koji ceni lojalnost i tajnovitost. Svaki klan je uspostavljen na određenim teritorijama i kontrolisao je sve aktivnosti na toj teritoriji. Zaštita aktivnosti i interesa često je dovodila do nasilja među klanovima. Elementi svojstveni strukturi krimi-grupa pružili su savršenu okosnicu za ono što se smatra savremenim organizovanim kriminalom - podvlači FBI.


Naknada troškova zaposlenih | Advokat Anđelković Novi Sad\nZaposleni ima pravo na naknadu troškova u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu i to:\nsmeštaja i ishrane za rad i boravak na terenu, ako poslodavac nije zaposlenom obezbedio smeštaj i ishranu bez naknade\nKako se kod svih zaposlenih, bez izuzetka i bez obzira na radno mesto uvek javljaju troškovi na ime dolaska i odlaska sa rada, ishrane u toku rada i regresa za korišćenje godišnjeg odmora, u ovom tekstu ćemo se detaljnije baviti tim pitanjima.\nKoji je zagarantovani iznos naknade troškova prevoza zaposlenog?\nZakonom o radu određena je minimalna naknada troškova prevoza, koja zaposlenom mora biti isplaćena ukoliko poslodavac nije obezbedio sopstveni prevoz. To je visina cene prevozne karte u javnom saobraćaju.\nPoslodavac može obezbediti troškove prevoza tako što će zaposlenima omogućiti korišćenje službenog vozila, vaučere za gorivo kada postoji mogućnost i volja zaposlenog da koristi privatno vozilo, ili mesečnu pretplatnu kartu za javni prevoz.\nNaknada troškova prevoza se zaposlenom isplaćuje u visini cene pojedinačne prevozne karte u javnom saobraćaju za svaki dan dolaska i odlaska sa rada, a najviše do iznosa cene mesečne pretplatne karte.\nUkoliko zaposleni na posao dolazi javnim prevozom, najekonomičnija opcija za poslodavca jeste da sam obezbedi mesečnu pretplatnu kartu, budući da u tom slučaju ima trošak za tzv. “radničke” mesečne pretplatne karte, dok ukoliko naknadu troškova prevoza vrši u novcu tada zaposlenom isplaćuje u iznosu tzv. “građanskih” mesečnih pretplatnih karti što predstavlja veći iznos.\nDa li zaposleni može ostvariti naknadu troškova prevoza u većem iznosu od iznosa garantovanog Zakonom o radu?\nOdgovor je da. Ukoliko kolektivni ugovor, opšti akt poslodavca ili ugovor o radu predviđa povoljnija prava za zaposlenog, tada će se primenjivati te odredbe.\nU praksi se često dešava da poslodavac od zaposlenog traži izjavu kojom se odriče primene odredaba iz kolektivnog ugovora. Takve izjave su apsolutno ništave i nemaju pravno dejstvo, pa ukoliko su se zaposleni i saglasili sa time, svakako bi u sudskom postupku mogli da potražuju ono što je za njih povoljnije.\nDa li zaposleni ima pravo na naknadu troškova prevoza i za dane kada nije dolazio na rad?\nZaposlenom naknada troškova prevoza pripada samo za one dane kada je dolazio na rad, pa ukoliko se naknada troškova prevoza vrši po završetku meseca u novcu, tada bi poslodavac imao pravo da obračuna koliko je dana zaposleni dolazio na rad i da za te dane isplati naknadu troškova. Za dane kada je zaposleni bio na bolovanju, plaćenom ili neplaćenom odsustvu, godišnjem odmoru i drugo, ne pripada mu naknada troškova prevoza.\nKakva su prava zaposlenog kada promeni mesto stanovanja?\nMeđutim, često je kolektivnim ugovorom ili opštim aktom poslodavca predviđeno pod kojim uslovima zaposleni mogu da ostavre to pravo i bez saglasnosti poslodavca. Na taj način zaposlenom se garantuju povoljnija prava od onih koja su zagarantovana Zakonom o radu. Primera radi, to može biti preseljenje usled sticanja prava svojine na nepokretnosti ili preseljenje usled zasnivanja bračne zajednice itd.\nKoja su prava zaposlenog kada mu poslodavac nije obezbedio naknadu troškova prevoza?\nDanas je česta pojava da poslodavci zaposlenima ne obezbeđuju naknadu troškova prevoza za dolazak i odlazak sa rad, vodeći se činjenicom da zaposleni na posao dolazi peške ili prevoznim sredstvom sa drugim licem što ne zahteva finansijski izdatak.\nSudska praksa se po ovom pitanju menjala, a stanovište koje danas zauzeto jeste da zaposlenom pripada naknada troškova prevoza za dolazak i odlazak sa rada ukoliko od mesta stanovanja do mesta rada ima bar jedna stanica gradskog prevoza, pa i ukoliko taj zaposleni na posao dolazi peške. Ukoliko je zaposlenom uskraćeno pravo na naknadu troškova prevoza, tada isti ima mogućnost da pokrene radni spor radi naknade tih troškova sa zakonskom zateznom kamatom. Budući da sva novčana potraživanja iz radnog odnosa zastarevaju u roku od tri godine od dana nastanka obaveze, zaposleni bi za period od tri godine unazad mogao potraživati naknadu troškova. Ukoliko bi zaposleni potraživao za duži period, tada bi poslodavac mogao da istakne prigovor zastarelosti potraživanja i tužbeni zahtev bi u tom delu bio odbijen.\nKoji je zagarantovani iznos naknade troškova za ishranu u toku rada?\nOdgovor je: nije zagarantovan minimalni iznos.\nZakon o radu samo predviđa obavezu poslodavca da zaposlenom obezbedi naknadu troškova za ishranu u toku rada, pri čemu ne postavlja minimalan standard. To znači da poslodavac svojim opštom aktom odnosno ugovorom o radu treba da odredi koji iznos će to biti.\nSmatramo da je u ovom delu Zakonu o radu potrebna reforma.\nDa bi zadovoljio zakonske odredbe, poslodavac može u ovom delu da zaposlenom predvidi naknadu troškova za ishranu u toku rada u iznosu od 100 dinara mesečno. Ukoliko poslodavac ne bi obezbedio ma kakav iznos na ime naknade troškova za ishranu u toku rada, tada bi bio u prekršaju za koji su predviđene novčane kazne.\nKoja su prava zaposlenog kada mu poslodavac nije obezbedio naknadu troškova za ishranu u toku rada?\nUkoliko poslodavac zaposlenom nije obezbedio ovo pravo, pri čemu svojim opštim aktom odnosno ugovorom o radu nije definisao iznos ove naknade, tada zaposleni ima mogućnost da se obrati inspekciji rada. Inspekcija rada će izvršiti vanrednu kontrolu kod poslodavca i može mu naložiti da svojim aktim definiše ovo pravo zaposlenih.\nBez obzira na navedeno, zaposleni i dalje sudskim putem mogu potraživati navedenu naknadu kada će veštak ekonomsko finansijske struke obračunati pripadajuće iznose po parametrima koje advokat postavi u tužbi, budući da je sudska praksa ustanovila rešenje i u situaciji kada poslodavac svojim opštim aktom odnosno ugovorom o radu nije definisao iznose ove naknade.\nUkoliko poslodavac kolektivnim ugovorom, opštim aktom ili ugovorom o radu jeste definisao ovo pravo zaposlenih, a ne vrši isplatu naknade troškova za ishranu u toku rada, tada zaposleni svoje pravo mogu ostvariti u sudskom postupku u kom će potraživati naknadu troškova za period od tri godine unazad.\nUkoliko je kolektivnim ugovorom odnosno opštim aktom i ugovorom o radu različito definsano ovo pravo, na zaposlenog se primenjuju odredbe onog akta koje su po njega povoljnije.\nKao i kod naknade troškova za ishranu u toku rada, ovo pravo zaposlenih nije bliže određeno Zakonom o radu, nisu postavljeni minimalni standardi, osim toga da zaposleni ima ovo pravo, a za poslodavca su predviđene kaznene odredbe za slučaj da zaposlenom ovo pravo nije obezbedio. I ovde je sudska praksa ustanovila određene standarde za isplatu ove naknade u situaciji kada poslodavac svojim opštim aktom odnosno ugovorom o radu nije utvrdio iznos.\nU praksi se naknada troškova za regres za korišćenje godišnjeg odmora isplaćuje na mesečnom nivou ili kao jednokratna naknada na godišnjem nivou.\nOvo pravo zaposleni ostvaruje samo ukoliko je zaista koristio godišnji odmor, budući da u suprotnom zaposleni ne bi imao troškove u vezi sa korišćenjem godišnjeg odmora.\nOvu naknadu troškova ne treba mešati sa naknadom zarade za vreme korišćenja godišnjeg odmora. Naknada zarade zaposlenom pripada u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci za vreme odsustvovanja sa rada na dan korišćenja godišnjeg odmora.\nNaša advokatska kancelarija je usko specijalizovana za radno pravo i zastupa u velikom broju radnih sporova koji se odnose na potraživanja iz radnog odnosa. Ukoliko imate pitanja u vezi sa potraživanjima iz radnog odnosa obratite nam se za pravnu pomoć.\nNextRehabilitacija – brisanje pravnih posledica osudeNext


Vesti online / Vesti / Svet / Iran naveo uslove za raskid nuklearnog sporazuma\nIran naveo uslove za raskid nuklearnog sporazuma\nIran ne namerava da tek tako odustane od nuklearnog sporazuma i doneće takvu odluku samo kao odgovor na postupke drugih strana, izjavio je za televiziju RT ministar spoljnih poslova Irana Muhamed Džavad Zarif.\nOdgovarajući na pitanje o dva glavna zahteva Evropske unije (ulazak Irana u Radnu grupu za finansijske mere za borbu protiv pranja novca i pokretanje pregovora o problemu balističkih raketa), on je ukazao na to da Evropa treba da ispuni svoje obaveze u skladu sa nuklearnim sporazumom.\n- Izrazili smo posvećenost nuklearnom sporazumu, a Međunarodna agencija za nuklearnu energiju (IAEA) je potvrdila da se pridržavamo tog sporazuma. Sjedinjene Američke Države su izašle iz ovog nuklearnog sporazuma, a Evropljani nisu uspeli da ga implementiraju - rekao je ministar.\nPrema njegovim rečima, pre nego što se počne razgovor o drugim pitanjima, Evropljani treba da ispune svoje obaveze.\n- Oni su jasno pokazali nezainteresovanost da ih ispoštuju, posebno u vezi sa Grupom za razvoj finansijskih mera za borbu protiv pranja novca. Mi ispunjavamo sve zahteve Sporazuma u okviru svog unutrašnjeg zakonodavstva - dodao je on.\nZarif je istakao da Iran ima „mnogo opcija“ u slučaju da Evropa bude insistirala na ova dva uslova.\n- Ova dva uslova nisu povezana sa nuklearnim sporazumom. Međutim, ako naši partneri ne žele da ispune svoje obaveze u skladu sa njim, imaćemo dovoljno alternativa. Jedna takva alternativa je povlačenje iz nuklearnog sporazuma. Ako odlučimo da to učinimo, to će biti samo reakcija na povlačenje Vašingtona i ravnodušni stav Brisela - naglasio je Zarif.\nOn je dodao da Iran neće odustati od nuklearnog sporazum "tek tako".\n- Samo kao odgovor na postupke drugih strana. Međutim, ova opcija za nas nije prioritet. Na taj način, Evropa mora da donese odluku, a mi ćemo, shodno tome, preduzeti korake - zaključio je on.\nU leto 2018. godine, iransko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da bi Teheran mogao da se povuče iz Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana za iranski nuklearni program.\nSVET Lavrov: Od Pompea želim da čujem kako će SAD rešavati nuklearni sporazum sa Iranom\nSVET Amerika će proglasiti iransku Revolucionarnu gardu teroristima\nSVET SAD vraćaju sve sankcije Iranu


Povodom objave programa Evropske manifestacije Noć teatra – Noć teatra BiH 2020. u Bosanskom narodnom pozorištu Zenica je održana konferencija za medije na kojoj su govorili: Merima Handnović, koordinatorica Noći teatra BiH i Denis Krdžalić, izvršni producent Noći teatra BiH.\nOvogodišnja cjelodnevna i cjelovečernja manifestacija Noć teatra BiH će biti održana u subotu, 21. novembra.\nKoordinatorica Noći teatra BiH Merima Handanović je istakla da je Bosna i Hercegovina jedna od samo šest evropskih zemalja koje su ove godine uspjele organizovati Noć teatra. K\nKako je istakla, program ovogodišnje manifestacije Noć teatra BiH je kombinovan od online programa i programa koji će se održavati u kulturnim ustanovama u skladu sa higijensko-epidemiološkim mjerama.\nEvropska manifestacija Noć teatra se održava online u Slovačkoj, Češkoj i Austriji, dok Bugarska, Hrvatska i Bosna i Hercegovina imaju programske anktivnosti koje uključuju i programe unutar kulturnih ustanova.


Nacionalni brend Srbije kao faktor unapređenja konkurentnosti zemlje Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nNacionalni brend Srbije kao faktor unapređenja konkurentnosti zemlje\nid_2015_01.pdf - Published Version\nNacionalni brend predstavlja jedinstven, privlačan i zanimljiv paket nacionalnih vrednosti, dok se proces izgradnje jakog nacionalnog brenda zasniva na pronalaženju, izgradnji i prezentovanju skupa vrednosti koje jedna država želi da promoviše kao sopstveni nacionalni brend. Kao takav, može predstavljati značajan faktor konkurentnosti pri ostvarenju ekonomskih ciljeva (povećanja izvoza, veći priliv stranih direktnih investicija, povećanje obima turističkog promet). Uz to, jak nacionalni brend doprinosi kreiranju pozitivne percepcije sveta o datoj državi te unapređenju ekonomske i političke pozicije zemlje, a posledično i unapređuje nacionalnu konkurentnost. Otuda je i cilj ovog rada da afirmiše značaj procesa nacionalnog brendiranja i analizira poziciju Srbije kao nacionalnog brenda u svetskim razmerama. Akcenat u radu biće stavljen na nekoliko krucijalnih područja kao što su: koncept nacionalnog brendiranja, nacionalni identitet kao temelj nacionalnog brenda, pozicioniranost Srbije na svetskoj mapi nacionalnih brendova; preporuke i instrumenti za unapredjenje nacionalnog brenda Srbije.\nNacionalni brend, Srbija, unapređenja konkurentnosti, brendiranje, pozicioniranje, komunikacione strategije\n27 Mar 2020 13:37


Štanglom na Kuću ljudskih prava\nDa li u Srbiji odnos prema nevladinom sektoru sve više liči na onaj iz 90-ih godina, kada su tretirani kao izdajnici i strani plaćenici? Povoda za ovo pitanje ima dosta - najnoviji su napadi na prostorije Kuće ljudskih prava u Beogradu koja okuplja pet nevladnih orgaizacija, prekršajna prijava direktorki Inicijative mladih za ljudska prava zbog paljenja sveća 10. jula ispred Predsedništva Srbije u znak solidarnosti sa žrtvama srebreničkog genocida.\nNepoznati napadači razbili su u noći između četvrtka i petka izloge Kuće ljudskih prava i demokratije u Beogradu. Policija je izvršila uviđaj.\n“Jutros u osam sati kada smo došli u kancelariju zatekli smo polomljena dva izloga na biblioteci Kuće ljudskih prava. Polomljeni su namerno, jer ne postoji mogućnost da se, zbog uskog trotoara, na neki drugi način to desi. Policajac koji došao na uviđaj je rekao da je to urađeno nekom štanglom, nekim velikim tupim predmetom”, kaže za RSE direktorka Građanskih inicijativa Maja Stojanović.\nDeo civilnog sektora upozorava da je već mesecima pojačano nasilje čije su mete do sada bili predstavnici institucija koje kritički govore o rezultatima vlasti, predstavnici opozicionih stranaka, a sada i organizacije za ljudska prava.\nTo ilustruje i ovonedeljna rasprava u Skupštini Srbije u kojoj se osporava pravo nevladinom sektoru da predlaže svog kandidata za regulatnorno telo elektronskih medija, kao i serija natpisa u listu Politika o tome ko prima strane pare, ko su strani plaćenici koji rade za strane ineterese, kaže Maja Stojanović i dodaje:\n“Sve ovo podseća na atmosferu 90-ih.”\nRazbijeno staklo na Kući ljudskih prava\nNapad na Kuću ljudskih prava osudio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali i ministar policije Nebojša Stefanović koji je obećao istragu. Regovao je i britanski ambasador Denis Kif koji je izjavio da je šokiran napadom, ali i pozdravio reakciju MUP-a i izrazio nadu da će počinioci biti kažnjeni.\nAli, kako podseća Maja Stojanović, do sada policija nije pronašla počinioce napada na pripadnike medija i drugih kontrolnih institucija: od napada na Ivana Ninića, saradnika za borbu protiv korupcije, Miroslavu Milenović, članicu Saveta za borbu protiv korupcije, dr Milovana Šuvakova, pomoćnika ministra za obrazovanje, i profesora Iliju Vujačića koji su prvi progovorili o sumnjivim doktoratima, pokazalo se i nekih visokih funkcionera.\nIstovremeno sa ovim incidentom Inicijativi mladih za ljudska prava, preciznije direktroki Aniti Mitić, stigla je prekršajna prijava zbog neprijavljenog skupa 10. jula kada je grupa od nekoliko stotina građana, organizovanih preko društvenih mreža, palilo sveće u znak poštovanja prema žrtvama srebreničkog genocida. Tome je prethodila zabrana skupa “Sedam hiljada” kojim je trebalo 11. jula ispred Skupštine Srbije da se obeleži godišnjica genocida.\n“Ja sam na svom Fejsbuk profilu objavila 10. jula da se dođe uveče i zapale sveće i policija je zbog toga mene zvala na razgovor i zatim sam dobila prekšajnu prijavu kao sazivač ovog skupa. U prijavi inače piše da je bilo 70-ak ljudi iako je bilo oko 500. Odnos policije pokazuje i činjenica da se genocid stavlja pod navodnike, iako je taj zločin u Hagu dokazan”, objašnjava direktorka Inicijative mladih Anita Mitić.\nIz MUP-a Srbije dobili smo informaciju da su i protiv Srpske radikalne stranke koja je organizovala kontraskup 10. jula i jednog od prisutnih takođe podnete prekršajne prijave.\nIzdavač i kolumnista Dejan Ilić tim povodom kaže da se ponašanje ekstremne desnice u Srbiji koristi kao izgovor za obračunavanje sa onom drugom stranom koja ne deli vrednosti koje su zajedničke ljudima koji su trenutno na vlasti i ekstremnoj desnici.\n"Meni je to, u načelu, jedna politička igra. Milslim da je ona loša, a onda vam je prostor da to kritikujete sužen, jer jer vam neko kaže - mi samo primenjujemo zakon - a protiv toga imate stvarno mao šta da kažete”, navodi Ilić.\nInicijativa podseća da je Ustavni sud u aprilu 2015. godine proglasio Zakon o okupljanju građana u celini neustavnim, da je ta odluka stupila na snagu u oktobru 2015. godine, i smatra da usled toga prekršajni postupak mora biti obustavljen.


Predsjednik Mladih SNSD-a Denis Šulić ili predsjednica Omladine SDS-a Nina Bukejlović našli su se listama svojih stranaka za Narodnu skupštinu Republike Srpske, ali je još je neizvijesno ko će od njih dvoje “uloviti“ mandat iz bošnjačke kvote.\nSud bi u naredna tri dana trebao odlučiti i da li je Nina Bukejlović Srpkinja ili Bošnjakinja, odnosno da li je imala pravo na kompenzacioni mandat u NSRS-u. Iako je Milenko Mihajilica, predsjednik Radikalne stranke Republike Srpske, bio treći kandidat na listi koalicije predvođene SDS-om, mandat je dobila četvrta Nina Bukejlović jer se izjasnila kao Bošnjakinja,\nNaime, u skladu s Izbornim zakonom minimalno po četiri Bošnjaka moraju dobiti mandat u NSRS-u. No Milenko Mihajlica inače kolega iz koalicije smatra da u tu kategoriju ne upada Nina Bukejlović, jer se 2016. izjašnjavala kao Srpkinja. Mijenjati nacionalni identitet u istom izbornom ciklusu nije dozvoljeno..\nCIK nije imao jedinstven stav o ovom pitanju da li je o riječ o manipulaciji identitom, ili ne. Ako joj joj bude oduzet mandat, na ovo mjesto u Narodnu skupštinu mogao bi zasjesti Denis Šulić iz SNSD-a.\nZbog ovoga je Centralna izborna komisija (CIK) u srijedu zaprimila žalbu da se Nini Bukejlović oduzme mandat poslanice u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nZa sada ostaje nepoznato da li će Bukejlović dobiti mandat s obzirom na to da je CIK zaključio da će o njenom slučaju odlučiti Apelaciono vijeće Suda Bosne i Hercegovine.\nKao Bošnjak se izjasnio i predsjednik Mladih SNSD-a Denis Šulić koji bi mogao, ukoliko Darko Tomaš ostane na poziciji načelnika Prnjavora, takođe dobiti mandat u Narodnoj skupštini RS-a.\nNakon što se pokazalo da su predsjednici mladih SNSD-a i SDS-a iz reda bošnjačkog naroda, niko više ne može osporiti multietničnost ovim strankama.


Beta | 08. maj 2020.\nU saopštenju ovog udruženja se navodi da je zato „jedini način da se zaustavi promovisanje nasilja, ali i direktni prenosi više krivičnih dela jeste donošenje zakona kojim bi se organičilo prikazivanje rijalitija, ali i uvelo jasno precizirana minimalna satnica obaveznog kulturnog, naučnog, dokumentarnog i programa za decu“.\n„Pred Narodnom Skupštinom se nalazi zakon koji je predložilo 42.852 građana, koji je prošao sve skupštinske procedure i čeka se još samo mišljenje Vlade. Neodlučivanje o ovom zakonu predstavljalo bi povredu Ustava“, navodi se u saopštenju.\nKako je najavljeno, javna rasprava će se održati onlajn u 19.00 sati, u ponedeljak 11. maja preko\nUZUZ u saopštenju navodi i da „REM očigledno nema institucionalne i personalne kapacitete da se uhvati sa problemom promovisanja nasilja i govora mržnje, ali i potpunim zanemarivanjem kulturnog i naučnog programa na televizijama sa nacionalnim frekvencijama“.\nREM Rijaliti UZUZ\n← NUNS: Podrška koleginicama i kolegama u KRIK –u\nNova pretnja smrću Jovani Gligorijević →


Novi model evrointegracija: Dodatna politizacija - ključ u pregovorima sa Prištinom - Sputnjik Srbija\nNovi model evrointegracija: Dodatna politizacija - ključ u pregovorima sa Prištinom\n17:40 10.02.2021 Preuzmite kraći link\nNova metodologija pristupa Evropskoj uniji predstavlja dalju politizaciju procesa pridruživanja. Ako se Srbiji i desi otvaranje poglavlja ili završetak otvaranja poglavlja u klasteru dva, to će pre doći na fonu očekivanja razvoja pregovora između Beograda i Prištine, nego na nekim internim procenama ostalog šireg napretka Srbije.\nOvako Milan Igrutinović iz Instituta za evropske studije gleda na novu metodologiju pristupa EU usvojenu početkom 2020. godine na francusku inicijativu, a koja predviđa tematsku podelu dosadašnjih poglavlja na šest klastera. Zvaničnici Srbije su javno prihvatili novu metodologiju.\nNovi model - dalja politizacija procesa pridruživanja\nKako kaže naš sagovornik, ta nova metodologija predstavlja jačanje političkog uticaja država-članica nad čitavim procesom evrointegracija.\n„Setimo se da je u oktobru 2019. godine Francuska blokirala davanje „zelenog svetla“ Severnoj Makedoniji i Albaniji za otpočinjanje pregovora, želeći da na neki način politizuje proces evrointegracija, odnosno da stavi do znanja da države članice na visokom političkom nivou moraju imati jasniju sliku o tome šta se dešava na terenu, da se moraju više pitati i rukovoditi dinamikom tog procesa naspram briselske administracije. Sa druge strane, imamo bilateralno zbližavanje Srbije i Francuske poslednjih godina, koje ima i svoju ekonomsku podlogu u vidu davanja koncesije kompaniji „Vinci” za beogradski aerodrom, kao i u najavljenom učešću francuskih firmi u planiranom projektu metroa. Srbija je ranije započela i određenu vojnu saradnju sa Francuskom i za protivvazdušnu odbranu i za helikoptere, a imali smo i grandioznu posetu Emanuela Makrona Beogradu“, kaže Igrutinović.\nZa Srbiju i Crnu Goru, kao stare kandidate, objašnjava naš sagovornik, bila je otvorena opcija da li će prihvatiti ili odbiti novu metodologiju, a Crna Gora je to prihvatila još prošle godine.\n„Bilo je logično da će isto učiniti i naša zemlja. Danas, skoro godinu dana kasnije, dobijamo političku potvrdu te metodologije i nadamo se da ćemo do leta imati detaljniji pregled dinamike koju EU očekuje od nas, kao i šta naše vlasti očekuju od tog procesa. Ali, politička podloga jeste vezana za nešto bliže odnose Beograda i Pariza u zadnjih godinu i po dana, kao i za nešto aktivniju ulogu Francuske u samom procesu evrointegracija na Zapadnom Balkanu“, primećuje Igrutinović.\nDa li je novi model bolji za Srbiju\nNa pitanje da li je nova metodologija pristupanja EU za Srbiju bolja od stare, Igrutinović kaže da je – nužna.\n„Sa jedne strane bio je očigledan zastoj u tom procesu na strani Srbije. To se merilo otvaranjem novih poglavlja i tu se gotovo dve godine ništa nije desilo, što govori da je dinamika sa naše strane usporena. Ali, usporena je i dinamika od strane Evropske unije, jer je tema proširenja i pre korone bila skrajnuta. U prvim nacrtima strateške agende za novu Evropsku komisiju, pred izbore za Evropski parlament, niti jednom rečju nije se pominjalo proširenje EU. Nakon izbora to pitanje je pomalo vraćeno u stratešku agendu, pa je rečeno da zemlje Zapadnog Balkana imaju takozvanu „evropsku perspektivu“, što je vrlo mlaka formulacija“, ukazuje Igrutinović.\nU suštini, dodaje naš sagovornik, evropske zemlje su podeljene po tom pitanju.\n„Dok su zemlje Istočne i Jugoistočne Evrope, pa i Italija, a često i Španija veliki zagovornici dinamičnijeg rada na proširenju, Nemačka, Francuska, Holandija i Švedska, svaka iz svojih razloga, su prema tome skeptični i žele da taj proces drže sporijim, bez obzira na stanje na terenu ili napredak kandidata“, napominje Igrutinović.\nKlasterima do EU\nU osvrtu na razlike između starog i novog načina pregovora o pristupanju Uniji, on podseća da je, u tehničkom smislu, stari model podrazumevao postojanje 35 poglavlja. Od toga je jedno, poglavlje 34, bilo suštinski neaktivno, dok je poglavlje 35 za Srbiju specifično i tiče se Kosova.\n„Dakle, praktično je bila reč o 33 klasična poglavlja koja nisu bila poređana po nekom redu i logici, a o njima se pregovaralo u zavisnosti od stanja na terenu, od stepena pripremljenosti Srbije i volje Evropske unije da se određeno poglavlje otvori. Ova takozvana „klasterizacija“ ili grupisanje poglavlja ima neku svoju logiku, a poglavlja su sada podeljena u šest skupina. Prva skupina obuhvata ona fundamentalna, politička i pravna pitanja. To su poglavlja 23 i 24, dakle prava, pravosuđe, političke slobode, oni osnovni politički kriterijumi“, objašnjava Ingrutinović.\nPotom, dodaje naš sagovornik, sledi skup koji se tiče unutrašnjeg tržišta u Srbiji, a to je regulacija radnih pitanja, konkurencije i tako dalje.\n„Treći skup poglavlja se takođe tiče razvoja unutrašnjeg tržišta, ali na nivou konkurencije održivog razvoja, i to su ona dva važna političko-ekonomska pitanja kojima naša vlast poklanja veliku pažnju i u javnim nastupima u poslednje vreme. Četvrti klaster se tiče takozvane „zelene agende“, odnosno ekoloških tema i tema povezanosti infrastrukture, od gasovoda, autoputeva, saobraćaja, dakle onih tema koje su takođe bile politički vidljive poslednjih godina na regionalnom nivou i u odnosima sa EU. Peti skup se tiče resursa poljoprivrede i kohezivnih fondova, onih koji su jako izdašni za zemlje koje uđu u Evropsku uniju i kojima se i mi nadamo kada ili ako nekada budemo u nju ušli. Poslednji klaster poglavlja tiče se spoljnih odnosa i to su poglavlja 30 i 31, odnosno spoljni ekonomski odnosi i klasična spoljna politika“, navodi Igrutinović.\nNije jasna dinamika otvaranja klastera\nZanimljivo je, kako kaže, to da smo u gotovo svim ovim klasterima otvorili deo ili većinu poglavlja. U prvom skupu Srbija je otvorila praktično sva poglavlja, dok je u šestom otvorila jedno od dva.\n„Tu je, znači, stvar „šarena“ i u ovom trenutku nije potpuno jasno kako će ta dinamika teći. Po nekoj logici Evropske unije ti klasteri treba da budu sukcesivno otvarani. Mi smo, dakle, u potpunosti otvorili prvi klaster, dok su u drugom klasteru koji se tiče unutrašnjeg tržišta ostala neotvorena poglavlja 1,2,3,8 i 28. U tom smislu, ukoliko bi se desilo da u nekom narednom periodu, recimo u junu, nekim slučajem dobijemo otvaranje poglavlja, upravo ona bi mogla biti prvo otvorena“, zaključuje Milan Igrutinović za Sputnjik.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je nakon posete Parizu saopštio da je obavestio francuskog predsednika Emanuela Makrona da je Srbija i zvanično prihvatila novu metodologiju u procesu pristupanja Evropskoj uniji.\nPriština, pridruživanje EU, Srbija, EU


Nagrada „Pokretači promena“ Odboru za ljudska prava Niš i Urbanoj niškoj gerili\nPočetak/Društvo/Nagrada „Pokretači promena“ Odboru za ljudska prava Niš i Urbanoj niškoj gerili\nNa godišnjoj konferenciji o javnom zagovaranju u građanskom aktivizmu “Pokretači promena”, održanoj juče u Beogradu, dodeljene su nagrade za aktivne građane i organizacije, a među dobitnicima su i organizacije iz Niša i sa juga Srbije.\nOdboru za ljudska prava Niš pripala je nagrada u kategoriji “Saradnjom do promena” – primer dobre prakse i uspešne saradnje između javnih vlasti i organizacija.\nOdbor za ljudska prava Niš ovu nagradu dobio je za inicijativu „Zajedno za pristupačnost“.\nNagradu za “Prvi glas građana” – uspešno okupljeni građani kao nosioci poruke javnog zagovaranja – dodeljena je inicijativi Saveza mesnih zajednica „Ne za MHE“, sa Stare planine.\nU kategoriji „Aktivni građani: bolje društvo“ nagrada je uručena „Prijateljima dece Srbije“ i Mreži organizacija za decu Srbije za inicijativu za sprečavanje zlouptrebe dece u politici i medijskoj sferi, i za inicijativu „Zajedno smo jači“ Udruženju žena Jug i Udruženju žena Lav.\nNagrada u kategoriji „Pohod na aktivizam“ dobio je umetnički festival „Rekonstrukcija“.\nOdbor za ljudska prava Niš Urbana niška gerila


Okrugli sto u sudskoj praksi u oblasti imovinsko-pravnih odnosa\nPredstavnici više od 30 kompanija članica AmCham-a okupili su se na Okruglom stolu o sudskoj praksi u oblasti imovinsko-pravnih odnosa, koji je održan 29. oktobra 2019. godine kao nastavak saradnje između pravosuđa, Ministarstva pravde i AmCham-a.\nNa okruglom stolu učestvovali su Radojka Marinković, sudija Upravnog Suda, Branka Dražić, sudija Apelacionog suda u Beogradu i Senka Radević Sarić, sudija Drugog osnovnog suda u Beogradu, dok je moderator bio Bojan Kaličanin iz kompanije “Delta Holding“, predsednik Odbora za nepokretnosti AmCham-a.\nPredstavnice pravosuđa su u uvodnom delu iznele stavove o aktivnostima koje bi se mogle preduzeti kako bi sudska praksa bila ujednačenija, a pravosudni sistem efikasniji, kao i razmišljanja o tome u kojoj meri bi specijalizacija sudija doprinela boljem kvalitetu suđenja i sudskih odluka.\nPitanja o kojima se najviše diskutovalo odnosila su se na praktičan domašaj načela pouzdanja u katastarske evidencije, trenutak privođenja zemljišta nameni i značaj i formu saglasnosti supružnika prilikom raspolaganja zajedničkom imovinom. Predmet razgovora bile su i druge nedoumice iz prakse vezane za svojinsko-pravne odnose na nepokretnostima, kao i potreba daljeg usklađivanja pravnog okvira kako bi se određena sporna pitanja rešila na sistemski način.\nZaključci sa okruglih stolova će na kraju godine biti predstavljeni javnosti, kao predlog privrede za poboljšanje poslovnog okruženja kroz unapređenje efikasnosti pravosuđa u Srbiji.


Beograd/Brisel, 21. januar 2014. godine – Predsednik Vlade Republike Srbije Ivica Dačić i prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić predvodili su danas delegaciju Srbije u Briselu na Prvoj međuvladinoj konferenciji između Srbije i Evropske unije, koja je formalno označila početak pregovora o pridruživanju naše zemlje Uniji.\nDačić je na konferenciji za novinare, održanoj nakon skupa u Briselu, istakao da je ovo, u istorijskom smislu, najvažniji događaj za Srbiju posle Drugog svetskog rata, i da naša zemlja od danas i formalno postaje deo pristupnog procesa zajedničkoj porodici evropskih naroda.\nOn je poručio da će Srbija ostati posvećena evropskim vrednostima, unutrašnjim reformama i nastavku dijaloga sa Prištinom.\nU strateškom smislu, ovaj dan određuje dalji put Srbije i vrednosti kojima ona teži i za koje se zalaže, naglasio je predsednik Vlade, uz podsećanje na to da je Vlada Srbije formirana pre 18 meseci, i da je uspela da obavi ono što se od nje nije očekivalo.\nSada se od Vlade očekuje mnogo i njen zadatak je teži, istakao je Dačić i ocenio da ovaj dan zapravo predstavlja kraj jednog teškog početka.\nPred Srbijom je mnogo posla i već od sutra se radi na skriningu poglavlja i na daljim pregovorima, ukazao je on i ponovio da Srbiji ovaj dan nije poklonjen, već ga je zaslužila svojim posvećenim radom.\nDačić je izrazio uverenje da će Srbija ispuniti sve uslove i 2018. godine biti institucionalno spremna za prijem u članstvo EU, a 2020. i za uključivanje u novi budžetski okvir Unije.\nPredsednik Vlade je naglasio da proces pridruživanja EU nije pitanje koje se tiče statusa Kosova i Metohije, i poručio da se pozicija Srbije u vezi sa tim pitanjem ne menja, i da nikada nije bila predmet razgovora.\nOn je saopštio da u ovom trenutku nema elemenata za sklapanje novog sporazuma Beograda i Prištine, uz ocenu da se treba usredsrediti na sprovođenje onoga što je već dogovoreno u aprilu prošle godine.\nPrema njegovim rečima, otvorena su pitanja koja se odnose na pravosuđe, formiranje Zajednice srpskih opština, kao i na pojedine teme o kojima je postignuta samo načelna saglasnost, kao što su telekomunikacije i energetika.\nTakođe, kako je napomenuo, postoje i problemi o kojima tek treba da se razgovara, kao što su pitanja imovine, statusa Srpske pravoslavne crkve (SPC) i srpskog kulturnog nasleđa na Kosovu i Metohiji.\nPredsednik Vlade je izrazio zahvalnost Evropskoj uniji na pomoći koju je pružila našoj zemlji da se dođe do ovog dana.\nOn je posebno istakao doprinos visokog predstavnika EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton, koja je bila ključni faktor za dolazak do kompromisa u dijalogu Beograda i Prištine, kao i evropskog komesara za proširenje Štefana Filea, koji je radio strpljivo svih ovih godina na stvaranju uslova za to da u svom izveštaju može da napiše da Srbija zaslužuje da dobije status kandidata i otvori pregovore.\nOvo je strateški cilj koji određuje put kojim naše društvo treba da ide, poručio je Dačić.\nVučić je naglasio da je zastava Srbije danas ispred zgrade EU, pored zastava zemalja Unije, što je velika stvar i simbol za našu zemlju, ali i znak da možemo da uradimo ono što su svi evropski narodi učinili.\nMi smo spremni da ispunimo sve svoje obaveze. Pred nama je drugačija i bolja budućnost, istakao je on i dodao da će Vlada Srbije učiniti sve potrebne napore da građani žive bolje, kao i pokazati ozbiljnost u radu, što je odgovor kako na poverenje koje nam ukazuje EU, tako i na očekivanja građana Srbije.\nPrvi potpredsednik Vlade je izrazio uverenje da će Srbija završiti pregovore sa EU do 2018. godine, nakon čega će EU oceniti da li naša zemlja zaslužuje da postane punopravna članica.\nFile je ocenio da je otvaranje pristupnih pregovora Srbije sa EU istorijski dan i za Srbiju i za Uniju, i da ono predstavlja zasluženo priznanje napretka koji je do sada postignut.\nOn je istakao da će Srbija morati da ostane potpuno posvećena normalizaciji odnosa sa Prištinom, i ukazao na to da poglavlja 23 i 24 moraju da budu usklađena sa EU.\nEvropska unija daje prvenstvo vladavini prava i nezavisnosti pravosuđa i u skladu sa tim će pregovori o tim poglavljima početi među prvima, objasnio je File i izrazio očekivanje da će Vlada Srbije uskoro predstaviti akcioni plan za ove oblasti.\nVerujem u rešenost srpskog društva da se ovo sprovede kako treba jer je promena važna za srpsko društvo i ekonomiju, rekao je evropski komesar za proširenje.\nMinistar spoljnih poslova i potpredsednik Vlade Grčke Evangelos Venizelos, koji je u ime EU otvorio Prvu međuvladinu konferenciju, poručio je da Unija ima puno poverenje u to da će Srbija pregovore završiti brzo i uspešno, i da će se priključiti EU kao punopravna članica.\nOn je naglasio da Srbija mora da usvoji sve pravne tekovine EU i posveti naročitu pažnju uspostavljanju nezavisnosti pravosuđa, temeljnih prava, pravde, slobode i bezbednosti.\nŽelim Srbiji puni uspeh u ovom zahtevnom postupku, a imam puno\npoverenje u njene sposobnosti za to da premosti izazove, dovede pregovore do konačnog uspeha i uđe u našu porodicu kao punopravni član, poručio je Venizelos.\nSrbija može da računa na snažnu podršku EU, istakao je on i ponovio da je početak pregovora sa Srbijom istorijski važan kako za region, tako i za evroatlantsku perspektivu zapadnog Balkana.\nOvo je veliki dan ne samo za Srbiju, već i za čitav zapadni Balkan, ocenio je Venizelos.\nDelegaciju Srbije je uoči međuvladine konferencije Srbije i EU dočekao predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo, nakon čega je skup i zvanično počeo.\nRepubliku Srbiju predstavljali su predsednik Vlade Ivica Dačić, prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić, ministar bez portfelja zadužen za evropske integracije Branko Ružić i šef Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije EU Tanja Miščević.\nEU su zastupali ministar spoljnih poslova Grčke Evangelos Venizelos, evropski komesar za proširenje Štefan File, stalni predstavnici država članica pri EU, kao i ministri spoljnih poslova nekoliko zemalja članica EU koji nemaju obavezu da budu na ovom sastanku, ali žele da svojim prisustvom pruže veći značaj početku pregovora sa Srbijom.\nTokom sastanka, koji je bio ceremonijalnog karaktera i trajao od 45 do 60 minuta, predstavljena su dva dokumenta.\nEvropski komesar za proširenje Štefan File predstavio je zvaničnicima Srbije Uvodno izlaganje EU o pristupnim pregovorima - Opštu poziciju EU, odnosno takozvani pregovarački okvir.\nTaj plan rada, koji su odobrili najviši zvaničnici EU, jeste plan po kojem će se u narednim godinama pregovarati sa Srbijom.\nOdmah nakon toga predstavljena je i Uvodna izjava Republike Srbije na Prvoj međuvladinoj konferenciji o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji.


<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://us.news1.yimg.com/us.yimg.com/p/rids/20040905/i/r1433068576.jpg">Predsednik Buš vodio kampanju u državama Ohaju i Pensilvanji - 2004-09-05\nPrema novoj anketi javnog mnjenja, koju je sproveo èasopis “Time”, predsednik ima prednost od 11 odsto u odnosu na demokratskog kandidata Džona Kerija.\nFunkcioneri Bušove kampanje su optimistièni, ali i realistièni da dva meseca pre predsednièkih izbora, svašta može da se dogodi. Upitan o rezultatima nove ankete javnog mnjenja, predsednik je rekao “moram još mnogo toga da uradim”. On vodi intenzivnu kampanju posle Republikanske konvencije, nastojeæi da pridobije biraèe uglavnom u regionima u kojima je izgubio glasove pre èetiri godine. Radna mesta su važno politièko pitanje u Ohaju gde je nezaposlenost iznad nacionalnog proseka. Demokrate kažu da je predsednik odgovoran za gubitak radnih mesta podsticanjem amerièkim kompanija da zapošljavaju radnu snagu u inostranstvu, kao i usvajanjem poreskih olakšica, kojima se poveæava federalni deficit. Predsednik Buš je rekao biraèima u jednoj gimnaziji u Ohaju da æe demokratski kandidat, Džon Keri, naneti štetu ekonomiji poveæanjem poreza da bi obezbedio sredstva za nove vladine izdatke u visini od više od dva biliona dolara. Umesto toga, Buš je rekao da bi njegove rekordne poreske olakšice trebalo da postanu trajne.\n“Uloga vlade je, prema mojoj proceni, da odredi prioritete, finansira te prioritete i omoguæi ljudima da zadrže što više novca, jer vi možete da potrošite vaš novac bolje nego što to može federalna vlada.”\nPredsednik je rekao pristalicama da su amerièke snage uèinile svet bezbednijim svrgavanjem iraèkog lidera Sadama Huseina. On je naveo uprvao okonèanu talaèku krizu u Rusiji kao još jedan dokaz da se borba protiv terorizma mora nastaviti. Više od 300 osoba je poginulo, a 700 povredjeno, nakon oružanog sukoba izmedju ruskih snaga i naoružanih ekstremista, koji su zauzeli jednu školu. Buš je rekao da nasilje pokazuje da SAD moraju da izvedu teroriste pred lice pravde, pre nego što ponovo napadnu.\n“Na televizijskim ekranima videli ste užase terorizma u Rusiji. Mogu samo da zamislim bol i tugu majki i oèeva ruske dece. Naše molitve su sa tim porodicama. Juèerašnji dan je muèan podsetnik o prirodi terorista sa kojima smo suoèeni. Iz tog razloga ova zemlja mora biti jaka, dosledna i nepopustljiva.”\nPredsednik je rekao da Amerikanci vredno rade da bi odbranili svoju zemlju i obezbedili mir u svetu. On danas nastavlja kampanju u još jednoj važnoj državi - zapadnoj Virdžiniji.