RTV Puls | TAČI: SPORAZUM O NORMALIZACIJI SA BEOGRADOM MOGUĆ OVE GODINE\nTAČI: SPORAZUM O NORMALIZACIJI SA BEOGRADOM MOGUĆ OVE GODINE\nPRIŠTINA, 15.april - Predsednik Kosova Hašim Tači je za britanski Gardijan rekao da je sporazum o normalizaciji odnosa Prištine i Beograda i dalje moguć ove godine, ali da nema planova za ukidanje takse na robu iz Srbije.\nPredsednik Kosova Hašim Tači je za britanski Gardijan rekao da je sporazum o normalizaciji odnosa Prištine i Beograda i dalje moguć ove godine, ali da nema planova za ukidanje takse na robu iz Srbije koje su i dovele do obustave dijaloga.\nOn je rekao da je sporazum o normalizaciji odnosa Prištine i Beograda i dalje moguć, uprkos ozbiljnim zastojima poslednjih nekoliko meseci.\nPrema njegovim rečima, on je ulozio "sav politički kapital koji je izgradio za dve decenije u uspeh dijaloga", kao i da bi cena neuspeha bila šteta za ceo region.\nOn je dodao i da bi demarkacija granica "mogla da bude deo svakog sveobuhvatnog sporazuma o međusobnom priznanju", i istakao da ne može biti graničnih ili etničkih linija i da će i Kosovo i Srbija ostati multietničke sredine.\nGovoreći o Srbima na Kosovu i predsednicima opština na severu koji su podneli ostavke nakon uvođenja takse u novembru prošle godine, on je rekao da su se Srbi povukli iz političkog života na Kosovu.


Tači: Preduzeću ustavne i zakonske korake ako uskoro ne dođe do političkog rešenja - Gorapress.net\nKosovski predsednik, Hašim Tači, poručio je danas novinarima da će, ukoliko uskoro ne dođe do političkog dogovora oko vlade, preduzeti ustavne i zakonske mere.\nTači je zatražio da mu se što hitnije predloži ime mandatara i pronađe rešenje za formiranje institucija, prenosi Gazeta Express izveštavanje televizije T7.\n„Uzdam se u dobru volju političkog spektra da nađu političko rešenje u skladu sa načinom na koji su građani glasali 6. oktobra, nadam se da će to rešenje biti pronađeno što pre. U suprotnom, preduzeću sve ustavne i zakonske korake“, rekao je Tači, prenosi T7.\nOd kako je Aljbin Kurti na konsultativnom sastanku sa Tačijem 6. januara odbio da predloži kandidata za mandatara ispred Samoopredeljenja, u kosovskoj javnosti je otvorena debata o tome šta i koliko kosovski predsednik može učiniti po tom pitanju.\nS jedne strane, grupa analitičara upozorava da Tači nije u mogućnosti da daje rokove, te da ovaj politički proces ne sme biti ubrzavan. Ovaj stav deli i LVV.\nS druge strane, ima i onih koji kritikuju Kurtija zbog odlaganja procesa formiranja vlade, navodeći da time pokazuje strah od pozicije premijera i odgovornosti koja je prati.\nKosovski predsednik, Hašim Tači, već je jednom pisao zvanično Kurtiju. U tom pismu podsetio ga je na njegovo obećanje od 6. januara da će „u narednim danima“ u predsedništvo uputiti pismo sa predlogom mandatara i upozorio da odbijanje imenovanja mandatara može da se protumači i kao odbijanje te funkcije. U slučaju da LVV odbije da predloži mandatara, Tači se može obratiti drugoj političkoj partiji, u ovom slučaju LDK koja je drugoplasirana na prethodnim izborima.\nOd trenutka kada Tači dekretom proglasi mandatara, počinje da teče rok od 15 dana u kom će ta osoba morati da obezbedi skupštinsku većinu za formiranje vlade.\nLVV, iako pobednička i stranka sa najviše poslaničkih mandata, za formiranje vlade ipak mora da obezbedi i podršku LDK, ali i podršku dela poslanika koji predstavljaju nevećinske zajednice na Kosovu. Međutim, pregovori o koaliciji između LVV i LDK, svakog se dana dodatno komplikuju.\nArlind Manjuka iz kancelarije za odnose sa javnošću LVV, ponovio je danas da će ovaj politički subjekt uskoro poslati kosovskom predsedniku ime mandatara, ali opet nisu precizirali kada će to konkretno i biti.


UAIS » Evropska diploma iz anesteziologije i intenzivnog lečenja (EDAIC) prvi put u Srbiji\nEDAIC prvi put u Srbiji\nU zemljama Evrope postoje razlike u organizaciji, sprovođenju specijalizacije iz anesteziologije i intenzivnog lečenja, kao i proveri znanja, odnosno polaganju samog ispita na kraju specijalizacije. Evropske zemlje imaju individualne diplome, koje se dodeljuju anesteziolozima po završenoj specijalizaciji, koja je različite dužine trajanja, pa samim tim i različito prihvaćena i akreditovana u drugim zemljama. Prisutne su varijacije u kliničkoj praksi između zemalja, stepenu opremljenosti bolnica i raspoložive tehnologije, kao i broju raspoloživih, školovanih anesteziologa.\nEvropi su potrebni internacionalna edukacija i ispiti među anesteziolozima sa ciljem prepoznavanja nivoa znanja koje poseduju specijalisti iz različitih zemalja, kao i zbog podizanja i ujednačavanja profesionalnih standarda.\nPostojanje ovakvog internacionalnog ispita predstavlja podsticaj za razvoj programa specijalizacije u različitim zemljama, sa ciljem da se postigne ujednačavanje i podizanje profesionalnih standarda i znanja anesteziologa u Evropi.\nEDAIC se sastoji iz dva obavezna dela (Part I i Part II). Treći deo, In-Training Assessment (ITA), nije obavezan i organizuje se prema zahtevu.\nIspit je moguće, za sada, polagati na nekoliko jezika: prvi deo (Part I) na engleskom, francuskom, španskom, nemačkom, italijanskom, ruskom, mađarskom i poljskom jeziku, dok je drugi deo (Part II) moguće polagati na engleskom, francuskom, španskom, nemačkom i skandinavskim jezicima.\nVojnomedicinska akademija u Beogradu je postala jedan od evropskih centara sa akreditacijom za organizovanje i održavanje prvog dela (Part I) ispita za Evropsku diplomu.\nPrvi deo ispita se organizuje svake godine krajem septembra ili početkom oktobra, simultano u svim centrima koje su na listi organizatora ispita. Tako će 2014. godine, prema utvrđenom datumu, ovaj, pismeni deo ispita biti održan na Vojnomedicinskoj akademiji, gde će polagati svi kandidati iz Evrope koji odaberu ovaj centar za mesto polaganja.\nIspit se sastoji od dva testa od po 60 pitanja (MCQ- multiple choice questions). Svaki test se polaže u trajanju od 2 sata (ukupno 4 sata). Svako pitanje ima po 5 ponuđenih odgovora; svaki odgovor se obeležava kao tačan ili netačan. Prvi test obuhvata oblasti bazičnih nauka, pitanja iz fiziologije (20 pitanja), farmakologije (20 pitanja) i fizike, kliničkih merenja i statistike (20 pitanja). Na drugom testu su pitanja iz kliničke prakse, uključujući opštu i regionalnu anesteziju, specijalizovanu anesteziju, intenzivno lečenje, internu i urgentnu medicinu.\nTest se polaže na kompjuteru (on-line), a zatim se rezultati testa analiziraju od strane komiteta za ispitivanje. Svaki kandidat dobija analizu svog testa, bez obzira na ishod ispita, odnosno na to da li je položio ispit ili ne.\nZa sada će na Vojnomedicinskoj akademiji biti moguće polagati ispit na engleskom jeziku, ali u budućnosti, sa daljim učešćem u organizaciji ispita, verovatno će biti moguće organizovati ispit i na srpskom jeziku.


Drustvo - datum: 2020-02-20 IZ BANKE HRANE POVODOM DANA SOCIJALNE PRAVDE UKAZALI\nVlast ne vidi siromaštvo Vladu ne interesuju siromašni\nRazmjere problema siromaštva i isključenosti iz društva značajano su veće nego što to oslikava zvanična statistika Crne Gore, ocijenjeno je iz Banke hrane povodom 20. februara Svjetskog dana socijalne pravde. Ističu da naša država nema strategiju za borbu protiv siromaštva, ali ni političku volju kod Vlade da se zaštite ljudi, koji se ubrzano približavaju zoni siromaštva.\n– Vlada u svojim strateškim dokumentima čak predviđa i pad realnih zarada od 0,2 odsto za period 2020–2022. Godinama unazad socijalna pomoć je nedovoljna za goli biološki opstanak porodice. Zaštita mališana koji žive u siromaštvu je tema koja se zaobilazi – navode u Banci hrane, dodajući da u borbi za goli opstanak mnogo ljudi radi van Crne Gore i koristi mogućnost da bez vize boravi tri mjeseca u inostranstvu kako bi zaradili za egzistenciju porodice.


Evropski progres pred završetkom - EU i Švajcarska podržale 251 projekat - MIC - Medijski istraživački centar\n"Evropska unija EU i Vlada Švajcarske finansirale su na jugoistoku i jugozapadu Srbije 251 projekat, od kojih je 80 odsto već završeno. Vidljivi su i prvi efekti koji doprinose društvenom i ekonomskom razvoju 34 lokalne samouprave", izjavio je Tindal.\nOn je istakao da je Evropski progres u značajnoj meri doprineo osnaživanju 9.000 ljudi iz ranjivih grupa, posebno žena i Roma.\n"Najviše je učinjeno u pogledu njihovog zapošljavanja, obrazovanja, unapređenja pristupa socijalnim, zdravstvenim i opštinskim uslugama, kao i ostvarivanju ljudskih i manjinskih prava", rekao je Tindal.\nEvropski progres, dodao je Tindal, omogućio je da 16 opština proširi svoju poresku osnovu i da uz pomoć malih iznosa dodje do velike pomoći u finansiranju svojih uprava.\n"Pomogli smo da se ostvari bolja efikasnost lokalnih samouprava i da one rade u skladu sa principima dobrog upravljanja. Takodje smo pomogli da se uvedu različiti propisi koji će pomoći da se gradjanima pruži bolji kvalitet usluga", kazao je Tindal.\nOn je podsetio da je Evropski progres pomogao da bude relizovan projekat zaštite geografske oznake vlasinskog meda, a mogućnost da sertifikuju svoje proizvode dobile su još četiri organizacije sa jugoistoka i jugozapada Srbije.\n"Evropski progres se završava marta naredne godine, ali će Evropska unija i Vlada Švajcarske nastaviti da finansiraju projekte slične pomenutim, ali u većem broju opština", kazao je Tindal.\nPrema njegovim rečima, Evropska unija je spremna da finansira projekte iz oblasti konkurentnosti i razvoja malih i srednjih preduzeća, dok će Vlada Švajcarske finansirati dobru upravu i socijalnu inkluziju.\nRukovodilac projekata u švajcarskoj Kancelariji za saradnju Petar Vasilev kazao je da je Evropski progres dao dosta dobrih rezultata u zapošljavanju, razvoju infrastrukture, pomoći ranjivim grupama i u oblasti obuke opštinskih službenika za dobro upravljanje.\n"Imali smo čitav set obuka koje su službenici prošli i studijsko putovanje u Švajcarsku na kome su mogli da vide kako dobra uprava funkcioniše u praksi. Ideja je da službenici primenjuju znanja koja su stekli u oblasti dobrog upravljanja jer se tako dugoročno doprinosi boljem životu stanovništva", rekao je Vasilev.\nOn je podsetio da je učešće Švajcarske tokom poslednje tri godine trajanja Evropskog progresa iznosilo 6,4 miliona švajcarskih franaka.\nMenadžerka projekata Delegacije EU u Srbiji Ana Stanković najavila je da će novi veliki projekat Evropske unije biti fokusiran na podršku malim i srednjim preduzećima, ali neće izostati ni podrška lokalnim samoupravama, organizacijama civilnog društva i infrastrukturnim projektima.\n"Realizacijom Evropskog programa značajno smo poboljšali ekonomsku i socijalnu infrastrukturu, doprineli većem razumevanju procesa dobrog upravljanja i rodne ravnopravnosti. Na lokalnim samoupravama je da u narednom periodu ove procese primenjuju u svom radu i projektima", rekla je Stanković.\nNa sastanku Upravnog odbora je takodje rečeno da posebno je važan napredak koji je Evropski progres ostvario na polju unapređenja konkurentnosti.\n"Više od tri četvrtine programskih opština značajno je povećalo svoju konkurentnost i to posebno u upravljanju finasijama, pripremi tehničke dokumentacije, izdavanju građevinskih dozvola i pružanju opštinskih usluga, odnosno u onim oblastima na kojima je bila fokusirna podrška putem programa Evropski progres", rečeno je na sastanku Upravnog odbora.\nPredstavljajući rezultate programa ocenjeno je da je značajan napredak ostvaren i u oblasti razvoja infrastrukture.\n"Ukupno 40 glavnih projekata pripremljenih uz podršku Evropskog progresa mogu da privuku potencijalne investicije u vrednosti od 29 miliona evra, što premašuje ukupan budžet Evropskog progresa za pet miliona evra.\nDonacije vredne više od tri miliona evra već je dobilo sedam opština", istaknuto je na sastanku UO Evropskog progresa.\nNa sastanku Upravnog odbora predstavljen je i projekat zaštite geografske oznake vlasinskog meda za koji su EU i Vlada Švajcarske preko Evropskog progresa opredelile 10.000 evra.\n"Projekat zaštite geografske oznake upravo je jedan od primera podrške unapređenju konkurentnosti lokalne privrede i proizvođača. Projekat će doprineti i boljoj promociji područja Vlasine", rečeno je ovom prilikom.\nAktivnosti Evropskog progresa Evropska unija i Vlada Švajcarske podržavaju sa ukupno 24,46 miliona evra.


Centar za strateške studije - Fakultet za diplomatiju i bezbednost\nCentar za strateške studije admin 2013-05-20T13:40:07+00:00\nCentar za strateške studije je naučno-istraživačka organizacija Akademije za diplomatiju i bezbednost koja je osnovana početkom 2008. godine. Mandat Centra je da realizuje istraživanja, organizuje skupove i izdaje publikacije radi doprinosa jačanju bezbednosti i stabilnosti regiona Jugoistočne Evrope, posebno u kontekstu zaštite i unapređenja interesa Srbije kao bitnog preduslova za regionalni mir i stabilnost.\nCentar je nastao kao plod spoznaje da razumevanje izazova sa kojima se suočava Srbija na početku 21. veka, kao i shodno tim izazovima prilagođena politika zastupanja državnih interesa Srbije i nacionalnih interesa srpskog naroda, iziskuju multidisciplinarnu i neideološku analizu bitnih činilaca koji utiču na geopolitički položaj zemlje, na njenu sveukupnu bezbednost i interakciju sa okruženjem.\nMisija Centra jeste da udovolji toj potrebi kroz naučnu obradu strateških okolnosti i procesa relevantnih za regiju i, shodno tome, participira u predlaganju spoljne i bezbednosne politike Srbije koja je u skladu sa legitimnim državnim i nacionalnim interesima, kao bitnim preduslovom regionalnog mira i stabilnosti.\nNavedena misija Centra zahteva izbegavanje bilo kakve ideološki uslovljene matrice u metodološkom pristupu i izvođenju zaključaka. Teze o tobožnjem nepostojanju alternativa unapred zacrtanim ciljevima nacionalnog razvoja – od integralnog jugoslovenstva Kraljevine, preko poluvekovnog jednopartijskog eksperimenta, do savremenih neoliberalnih regionalnih i globalnih integracija – dovodi već decenijama do nedovoljne sposobnosti Srbije da funcioniše u skladu sa svojim potencijalima. Ideološki apriorizam već skoro jedan vek sputava svestranu debatu o opcijama srpske nacije i razvoj strategije njenog adekvatnog odgovora na izazove vremena.\nCentar teži afirmaciji nacionalnog interesa kao analitičkog koncepta, kao načina mišljenja i kao strategije delovanja.\nU realizaciji svojih aktivnosti, Centar polazi od stava da je primarni cilj interakcije srpske države sa okruženjem jasan: jačanje njene moći, interne kohezije i bezbednosti. Afirmacija koncepta interesa definisanih kroz moć pruža nam okvir trezvene analize motiva donosilaca odluka u strukturama tzv. međunarodne zajednice i, shodno tome, razvoj strategije opstanka srpskog naroda i svih građana koji žive u Republici Srbiji u uslovima stalnih izazova nenaklonog okruženja.\nU pristupu ostvarenju navedenih ciljeva Centar polazi od pretpostavke da je afirmacija legitimnih interesa svakog, pa i srpskog, naroda u interesu regionalnog mira i stabilnosti, dok njihovo prenebregavanje od strane svetskih centara moći stvara regionalnu nestabilnost i negativne međunarodno-pravne presedane svetskog značaja.\nCentar je otvoren za saradnju sa svim državnim organima, naučno-istraživačkim organizacijama, visokoškolskim ustanovama, fondacijama i udruženjima iz zemlje i sveta koji problem odnosa Srbije i njenog okruženja, a pre svega problem odnosa prema Srbiji jednog dela elite zapadnog sveta, ne sagledavaju isključivo ili prvenstveno kao problem srpskog političkog bića, već i kao problem složenih i u mnogo navrata ispoljenih idiosinkrazija i samog Zapada.\nNaučno-istraživačka institucija Akademije za diplomatiju i bezbednost osnovana je početkom 2008. Mandat Centra je da vrši istraživanja, organizuje skupove i izdaje publikacije u cilju pružanja doprinosa jačanju bezbednosti i stabilnosti regiona Jugoistočne Evrope, posebno u kontekstu zaštite i unapređenja interesa Srbije kao bitnog preduslova za regionalni mir i stabilnost.\nCentar je nastao kao plod spoznaje da razumevanje izazova sa kojima se suočava Srbija u prvoj deceniji 21. veka, kao i shodno tim izazovima prilagođena politika zastupanja državnih interesa Srbije i nacionalnih interesa srpskog naroda, iziskuju multidisciplinarnu i neideološku analizu bitnih faktora koji utiču na geopolitički položaj zemlje, na njenu unutrašnju bezbednost i na njenu interakciju sa okruženjem.\nMisija Centra jeste da udovolji ovoj potrebi kroz naučnu obradu strateških okolnosti i procesa relevantnih za regiju; i – shodno tome – kroz praktično predlaganje spoljne i bezbednosne politike Srbije koja je u skladu sa legitimnim državnim i nacionalnim interesima kao bitnim preduslovom regionalnog mira i stabilnosti.\nNavedena misija Centra zahteva striktno izbegavanje ma kakve ideološki uslovljene matrice u metodološkom pristupu i izvođenju zaključaka. Teze o tobožnjem nepostojanju alternativa unapred zacrtanim ciljevima nacionalnog razvoja – od integralnog jugoslovenstva Kraljevine, preko poluvekovnog jednopartijskog eksperimenta, do savremenih neoliberalnih regionalnih i globalnih integracija – dovodi već decenijama do nesposobnosti Srbije da funcioniše u skladu sa svojim potencijalima. Ideološki apriorizam već skoro jedno stoleće sputava svestranu debatu o opcijama srpske nacije i razvoj strategije njenog adekvatnog odgovora na izazove vremena.\nCentar teži afirmaciji nacionalnog interesa kao analitičkog koncepta, kao načina mišljenja i kao strategije delovanja. Sekundarni ciljevi spoljne i bezbednosne politike mogu biti politički, vojni, ekonomski, regionalno-integrativni, teritorijalni ili kulturni.\nCentar polazi od stava da je primarni cilj interakcije srpske države sa okruženjem jasan: jačanje njene moći, interne kohezije i bezbednosti. Afirmacija koncepta interesa definisanih kroz moć pruža nam okvir trezvene analize motiva donosilaca odluka u strukturama tzv. međunarodne zajednice – i shodno tome razvoj strategije srpskog opstanka u uslovima stalnih izazova nenaklonog okruženja.\nU svom pristupu ostvarenju navedenih ciljeva Centar polazi od pretpostavke da je afirmacija legitimnih interesa svakog, pa i srpskog, naroda u interesu regionalnog mira i stabilnosti, dok njihovo prenebregavanje od strane svetskih centara moći stvara regionalnu nestabilnost i negativne međunarodno-pravne presedane svetskog značaja.\nShodno tome, Centar razvija svestranu saradnju sa inostranim institucijama i analitičarima koji problem odnosa Srbije i njenog okruženja – a pre svega problem odnosa prema Srbiji jednog dela elite zapadnog sveta – ne sagledavaju isključivo ili prvenstveno kao problem srpskog političkog bića, već i kao problem složenih i u mnogo navrata ispoljenih idiosinkrazija samog Zapada.


Putin i Si: Američki Samit demokratije je kontraproduktivan\nTanjug 15. decembra 2021. 14:08\nMOSKVA/PEKING – Ruski predsednik Vladimir Putin i njegov kineski kolega Si Đinping složili su se da je Samit demokratije, koji su organizovale Sjedinjene Američke Države prošle nedelje u vidu onlajn samita, bio kontraproduktivan, saopštio je visoki zvaničnik Kremlja Juri Ušakov.\n„Lideri su složni u oceni da je događaj od početka bio zamišljen kao konfrontacioni, što se ispostavilo tačnim“, naglasio je Ušakov, a prenosi TAS S.\nOni su razgovarali i o nastavku saradnje u borbi protiv kovida.\n„Detaljno su razgovarali o pitanjima vezanim za budućnost zajedničkog rada koji se tiče pandemije i složili su se da će ojačati radne veze između odgovornih sanitarnih agencija“, dodao je Ušakov.\nOn je naglasio da su dve strane ukazale na važnost distribucije ruskih vakcina Sputnjik V i Sputnjik lajt u Kinu. Sporazumom je dogovoreno da se obezbedi više 150 miliona doza godišnje.\nKina, takođe, planira da proširi saradnju sa Rusijom u oblasni razvijanja vakcina, lekova i raznih testova.\n„Planiramo da pojačamo saradnju i kontakte sa Rusijom u oblasti razvoja testova na kovid, vakcine i lekova“, navodi se u saopštenju kineskog ministarstva spoljnih poslova.\n„Bliska saradnja Rusije i Kine, njihove akcije na globalnoj areni, odgovorni zajednički pristup rezoluciji i rešavanju globalnih problema postali su važan stabilišući faktor u međunarodnim odnosima“, poručio je Putin.\nRIA novosti prenose da je ruski predsednik obavestio Sija o razgovoru koji je nedavno imao sa DŽozefom Bajdenom, o pretnji zbog širenja NATO na istok i potrebom za pregovorima o bezbednosnim garancijama (da se neće širiti dalje na istok), ocenivši da je taj razgovor bio značajan, kazao je Ušakov.\n„Izražena je zabrinutost zbog aktivnosti Amerike u rekonfiguriranju trenutne situacije u Azijsko-pacifičkom regionu zbog pakta AUKUS.\nDvojica lidera su detaljno razgovarala na ovu temu“, naglasio je Ušakov.


Pet zvezda koje se plaše sunca - Страница 2 од 2 - Top Media\nHome Top Life Style\tPet zvezda koje se plaše sunca\nwritten by Top Media 18 августа, 2020\nKristen Stevart i Robert Patinson\nPar na setu i, neko vreme, čak i u privatnom životu, dvoje glumaca poznatijih iz „Twilight Saga“ dele potpunu netoleranciju prema sunčevim zracima. Možda su i zato tako dobro igrali svoje likove u čuvenoj vampirskoj sagi.\nJoš jedna lepotica sa velikog ekrana je izjavila da se oduvek osećala lepšom bledom i bez preplanulog tena. Iz tog razloga, budući da je bila mlada devojka, uvek je izbegavala da se izlaže sunčevim zracima i nema nameru da to menja sada kad je odrasla žena.\nUkratko, ove zvezde objavile su rat sunčevim zracima, ali savet stručnjaka nije da sledite njihov primer!\n„Sinteza vitamina D u telu, se aktivira izlaganjem sunčevoj svetlosti, doprinosi 80-90% unosa vitamina D. Unos vitamina D s hranom pokriva 10 – 20% potrebnih unosa. Iz toga sledi zaključak da unos samo uz dijetu generalno nije dovoljan i da je umereno izlaganje suncu uvek najbolja metoda za održavanje pravilnog unosa vitamina D “\nPet zvezda koje se plaše sunca was last modified: 18 августа, 2020 by Top Media\nlife stylemadonane suncanjunikol kidmansarliz teronsuncanjesuncesvet poznatihtopmedia


Bolja privredna saradnja doprinosi bržem ekonomskom razvoju pograničnog regiona - Centar Press\nBrži razvoj malih i srednjih preduzeća u pograničnom području Srbija –Crna Gora, realizacija inicijativa za nove oblike saradnje među privrednim subjektima i definisanje novih podsticaja u razvoju ovog sektora je osnov za poboljšanje ekonomskog razvoja područja, jedan je od zaključaka sastanka čiji su domaćini bili UG „Novi put“ i „Centar za lokalne inicijative“.\nNa sastanku je posebno istaknut i značaj udruživanja u klastere i zajednički nastup na drugim tržištima.\n„Privreda ovog pograničnog područja pretežno je zasnovana na prirodnim resursima u oblasti šumarstva, poljoprivrede, energije i turizma. Industrija se najčešće obavlja u oblastima prerade drveta, prerade hrane, metalskoj i tekstilnoj industriji. Posebna šansa ovog prostora može biti proizvodnja zelene energije, odnosno energije iz obnovljivih izvora energije (pored hidroenergije, tu su biomasa, solarna energija, geotermalna energija, energija vetra)“, poručili su predstavnii ovih udruženja nakon sastanka,\nOni su istakli i da je dobar primer uspešne saradnje projekat „Smanjenje uticaja lokalnih zajednica prekograničnog područja Srbija – Crna Gora na klimatske promene, „Mi možemo“ koje sprovode partneri iz obe države, a finasijski je pomogla Evropska unija.\nKako su objasnili projekat je imao cilj zaštite prirodnih resursa kroz smanjenje zagađenja i smanjenje emisije gasova staklene bašte kroz korišćenje obnovljivih izvora energije (solarne – kroz instalaciju solarnih elektrana i biomase – instalacija kotolova na pelet).\nNa sastanku su definisani i prioriteti u daljem radu koji bi doprineli boljoj saradnji.\n„U narednom periodu treba raditi na osmišljavanju, predlaganju projekata u oblasti privredne saradnje za čiju se realizaciju mogu dobiti i značajna finansijska sredstva iz strukturalnih fondova Evropske unije. Za ove aktivnosti je važno i veća zainteresovanost lokalnih samouprava i njihovo puno uključivanje“.\nSastanak je organizovan kao aktivnost u okviru projekta „Snaga je u zajedničkom delovanju“ koji je pomoglo Ministarstvo spoljnih poslova i Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu.\nTags: Novi put, Srbija


Zaposleni iz institucije Banja Koviljača su zajedno sa predstavnicima Dečjeg srca u periodu od 16-tog do 18 tog jula obišli već formirane MDZ u Nišu, Aleksincu i Negotinu, kao i dom u Kulini iz koga će tokom oktobra meseca preći 12-oro dece u novo formiranu MDZ u Banju Koviljacu. Cilj posete je bio da se razmene znanja, pokupe primeri dobre prakse i da se u Kulini upoznaju sa specifičnostima dece koja će preći u njihovu MDZ. Sve aktivnosti će se dešavati u okviru realizacije projekta „Podrška deinstitucionalizaciji dece sa težim i teškim smetnjama u razvoju iz ustanove za rezidencijalni smeštaj u Kulini“.\nProjekat je podržan od strane Ministarstva rada i socijalne politike i Unicef-a u okviru velikog projekta „Deci je mesto u porodici“.\nPraktična edukacija hranitelja\nU okviru projekta „Razvoj inkluzivnog hraniteljstva – jacanje sistema hraniteljstva tako da odgovara potrebama dece sa kompleksnim ili umerenim smetnjama u razvoju“ održana je dvodnevna prakticna edukacija hranitelja za rad sa decom sa teže i teškim smetnjama u razvoju. Edukacija je realizovana u prostorijama Centra za porodicni smeštaj i usvojenje Beograd i MDZ „Dragutin Flipovic Jusa“ 10. i 11. maja 2013. godine. Edukaciji su prisustvovali predstavnici hraniteljskih porodica, predstavnici Centra za porodicni smeštaj i usvojenje Beograd, MDZ „Dragutin Flipovic Jusa“, koji su pomogli da se upotpune svi aspekti edukacije. Strucnjaci Humanitarne organizacije za pomoc osobama sa smetnjama u razvoju „Decje srce“ su modelirali rad grupe i hraniteljima pružili nepohodna znanja za rad sa decom sa smetnjama u razvoju.\nTokom ovog druženja hranitelji su osim lekcija iz komunikacije sa decom ucili šeme zajednickog funkcionisanja sa decom u nizu životnih situacija (npr. kako organizovati igru, hraniti decu i uciti ih da oni to sami i rade, kako formirati ritam dana i kako dete uvoditi u njega, kako izaci na kraj sa detetovom razmaženošcu i sl).\nIako se hraniteljima nakon ovog druženja briga o deci ucinila zahtevnom, svakako navode da im je druženje bilo prijatno, puno emocija i da ce im ostati u lepom secanju.\nSenzitizacija roditelja dece koja pohađaju školu zajedno sa decom sa smetnjama u razvoju u Ćupriji\nU okviru projekta „Delujemo jer nam je stalo“ održan je seminar sa ciljem senzitizacije roditelja dece koja pohađaju školu zajedno sa decom sa smetnjama u razvoju. Projekat „Delujemo jer nam je stalo“ finansiran je od strane Evrposke unije, a u okviru programa Evropskog instrumenta za demokratiju i Ljudska prava (EIDHR), uz podršku Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike.\nPomenuti seminar održan je u Ćupriji, 14.11.2013. godine u prostorijama osnovne škole „Vuk Karadžić“.\nPre svega važno je istaći značaj roditelja kao ciljne grupe projekta, koje smo kroz edukaciju upoznali sa načinom funkcionisanja i mogućnostima dece i osoba sa smetnjama u razvoju i time pokušali da razbijemo predrasude koje su medju roditeljima utemeljene .\nMišljenja smo da samo prosvećeni roditelji, oslobodjeni predrasuda i pogrešno formiranih stavova o populaciji dece sa smetnjama u razvoju, mogu da utiču na svoju, biološku decu i senzibilišu ih da prihvataju različitosti sa kojima se suočavaju u kontaktu sa svojim drugarima sa smetnjama.\nNa pitanje da li su do sada imali priliku da vide ili da se druže sa decom sa smetnjama u razvoju, odgovor roditelja je bio negativan. Niko od pristunih roditelja nije imao priliku da provede vreme sa decom sa smetnjama u razvoju, ali su svakako pokazali otvorenost i zainteresovanost za ponudjene sadržaje tokom seminara, koji će im kako kažu pomoći da se lakše snadju makar u prvom kontaktu sa njima.\nNa pitanje da li će nakon edukacije više pažnje posvetiti ovoj temi u razgovoru sa svojom decom, roditelji su takođe dali potvrdne odgovore ističući time važnost znanja koje su tokom edukacije stekli.\nU Beogradu 13. i 14. decembra 2013. godine realizovan je forum pružalaca usluga za osobe sa invaliditetom koji je organizovan od strane Centra za orijentaciju društva – COD zajedno sa Republičkim zavodom za socijalnu zaštitu. Forum pružalaca usluga za osobe sa invaliditetom imao je za cilj da podrži aktivnosti lokalnih pružalaca usluga i razvoj nacionalnih i lokalnih mreža sa ciljem ujedinjenja i jedinstvenog glasa pružalaca usluga za osobe sa invaliditetom.\n“Dečje srce” je imalo čast da u okviru čak dve tematske celine prezentuje dugogodišnja iskustva organizacije. Teme u okviru kojih smo učestvovali su “Servisi u procesu deinstitucionalizacije i uključivanje korisnika” i “Prezentovanje osoba sa invaliditetom – korisnika servisa” / servisi za socijalnu inkluziju. Posebnu pažnju prisutnih privukao je Dragan Draganić, štićenik doma “Srce u Jabuci” koji je pričao o usponu u svom životu. Dragan je pričao o tome koliko mu je učešće na program “Škola životnih veština” pomoglo danas kada živi u “Stanovanju uz podršku”, kao i o ličnom zadovoljstvu što je član rok grupe “Zvuci srca” čiji rad je takođe pomoglo “Dečje srce”.\nRazmena iskustava i znanja između pružalaca usluga neophodan je deo unapređenja oblasti socijalnih usluga koja vodi ka njihovoj punoj održivosti i odgovarajućem kvalitetu.


Vrčin pravi primer kako Grad vodi odgovornu politiku - Studio B\nVrčin pravi primer kako Grad vodi odgovornu politiku\nVrčin pravi primer kako Grad vodi odgovornu politiku Tanjug\nBeogradBeograd Pocetna 01. 12. 2017. 13:45:59\nRadovi na asfaltiranju ulice Mileta Cerovca u gročanskom naselju Vrčin su završeni, a prema rečima gradskog menadžera Gorana Vesića to naselje je pravi primer kako Grad Beograd poslednje tri godine vodi odgovornu politiku prema prigradskim opštinama.\n„Mi smo za poslednje tri godine u puteve u Vrčinu uložili više od 140 miliona dinara. Uradili smo skoro 15 kilometara puteva i sami građani Vrčina kažu da decenijama nije ovoliko ulagano u ovo mesto. Uradili smo puno, i opština i Grad Beograd, i verujem da će, ako ovako budemo nastavili da radimo, Vrčin postati zaista dobro mesto za život ljudi“, rekao je Vesić.\n„Kada se bude širila Ikea, odnosno kada se budu gradili novi objekti očekujemo da još ljudi iz Vrčina nađe posao kao što očekujemo da će se u zoni oko Ikee graditi novi objekti koji će takođe kreirati nova radna mesta“, dodao je Vesić.\n„Osim toga, radićemo regulaciju potoka koji plave Vrčin kao i neke druge stvari zajedno sa opštinom, ali ono što je najvažnije to je da na ovaj način pokazujemo konkretno da ulažemo u prigradske opštine“, dodao je Vesić.\n„Od 2009. do 2013. godine u prigradske opštine je ulagano 100 miliona dinara godišnje što znači da mi u prigradske opštine ulažemo čcetiri puta više jer naša politika je da svi građani Beograda moraju da budu jednako tretirani i da, bez obzira da li žive u Vrčinu, Skeli, Draževcu, Lazarevcu, na Terazijama ili Altini, moraju da se osećaju kao građani jedne evropske prestonice“, rekao je Vesić.\nPredsednik opštine Grocka Dragoljub Simonović je rekao da je za poslednje dve, tri godine Grocka preporođena. „Naravno uvek može više i bolje, ali u razgovoru sa građanima zaključio sam da smo vratili njihovo poverenje jer ono što obećamo to i uradimo“, rekao je on i dodao da saradnja između opštine i Grada Beograda nikada nije bila bolja.


Inovativne preduzetničke ideje mladih | Министарство омладине и спорта\nInovativne preduzetničke ideje mladih\nČlanovi pobedničkog tima su učenici Trgovinske škole u Nišu, Poljoprivredno-hemijske škole u Kraljevu, Ekonomske škole "Nada Dimić" u Zemunu i Poljoprivredno-prehrambene škole u Rumi, koji su se takmičili zajedno sa 60 vršnjaka iz 41 srednje škole iz cele Srbije.\nU sredu je učenicima dat "izazov" da osmisle proizvod ili uslugu koja se zasniva na nekom od starih zanata koji su u izumiranju ili su već nestali sa tržišta, ali uz upotrebu savremenih tehnologija. U četvrtak su svoje biznis planove i prezentacije predstavili stručnom žiriju koji je izabrao najbolje. "Svi u timu volimo konje pa smo želeli da osmislimo nešto što bi objedinilo našu ljubav i stare zanate, ali i povezalo inovativno i staro. Radili smo sve timski i drago nam je što se naš trud isplatio", izjavio je član pobedničkog tima Bogoljub Milić. Izvršni direktor „Dostignuća mladih“ u Srbiji Darko Radičanin rekao je da je osnovni cilj "Poslovnog izazova" da motiviše učenike da upotrebe svoje veštine na inovativan način i pokažu svoj preduzetnički duh kako bi bili spremni za suočavanje sa realnim poslovnim situacijama. Organizacija Dostignuća mladih u Srbiji već pet godina realizuje takmičenja "Poslovni izazov" u gradovima širom Srbije.\nPomoćnica ministra omladine i sporta Snežana Klašnja rekla je, tim povodom, da Ministarstvo već četiri godine podržava program „Dostignuća mladih“.\n„Time smo pokazali koliko nam je važno da podržimo mlade u preduzetničkom učenju, jer će im znanja i veštine koje steknu omogućiti da budu konkurentniji na tržištu rada. Program Dostignuća mladih je dobar model saradnje i partnerstva između biznisa i obrazovanja jer mladima predstavlja realnost poslovnog sveta, čime ih na najbolji način priprema da zadovolje njegove osnovne zahteve: inovativnost i preduzetničku inicijativu“, kazala je Klašnja.\nTakmičenje "Poslovni izazov" finansirali su Američka agencija za međunarodni razvoj, Ministarstvo omladine i sporta i kompanija KPMG.


eKapija | (NOMINACIJA ZA NAGRADU AUREA 2017): VisMedic - Internet platforma za telemedicinu\nIzvor: eKapija | Subota, 25.03.2017.| 14:00\n(NOMINACIJA ZA NAGRADU AUREA 2017): VisMedic - Internet platforma za telemedicinu\nSve što je korisnicima potrebno, kako pacijentima tako i lekarima, je elektronski uređaj sa mikrofonom i kamerom (računar, laptop, tablet ili pametni telefon) i široko pojasni pristup internetu (kablovski, ADSL, mobilni) koji koriste svakodnevno.\nOvaj startap - pionir telemedicine u Srbiji, osnovao je Jovan Paunović na osnovu ličnog bolnog iskustva, nakon izvojevane pobede u borbi sa kancerom. Platforma koja je razvijana tri godine, aktivna je od 2015, dok je tokom prošle godine napravljena nova, unapređena verzija, a počeo je i razvoj mobilnih aplikacija i tehnologije koja će omogućiti pristup platformi putem IP/kablovske televizije.\nPoslovni model kakav razvija VisMedic omogućava veliku uštedu vremena i novca, kako na strani pacijenata, tako i na strani pružaoca usluga – pacijenti su dobili pouzdan alat da dođu do profesionalnog, personalizovanog zdravstvenog saveta od najkompetentnijih stručnjaka, na najbrži i najlakši mogući način, dok je zdravstvenim radnicima ovo najjednostavniji i najkomforniji način dopunskog rada. Implementacijom ovakvog projekta telemedicine, zdravstvene ustanove optimizuju svoje poslovanje i racionalnije iskorišćavaju resurse povećavajući produktivnost i prodaju.\nCene konsultacija putem VisMedic platforme su 30% niže od pregleda kod istog lekara u ordinaciji, a imajući u vidu stanje zdravstvenog sistema, platforma predstavlja svojevrsni iskorak ka modernizaciji medicine u Srbiji.\nVideo konsultacije sa lekarima putem VisMedic platforme zasad obavljaju pacijenti sa teritorije bivše Jugoslavije, kao i mnogobrojna dijaspora ovog regiona, dok će se projekat u narednih 12 meseci proširiti i na tržišta EU, Rusije i Srednjeg istoka.\nZbog veoma visokih troškova specijalizovane opreme za video konferencije, koja zahteva i posebne uslove (specijalizovane sale), video konsultacije u oblasti zdravstva su do skoro bile ograničene isključivo na relaciju lekar-lekar. Napretkom tehnologija i njihovim masovnim usvajanjem u svakodnevnom životu, stvorile su se mogućnosti da se video konsultacije učine dostupnim i pacijentima, i to iz udobnosti njihovog doma, bez potrebe za putovanjem do lekara, saobraćajne gužve i čekanjem u redovima. Po istraživanjima Američke zdravstvene asocijacije, video konsultacija predstavlja drugu najbolju mogućnost kontakta sa lekarom, odmah nakon fizičke vizite.\nVisMedic predstavlja prvu platformu za telemedicinu koja omogućava video konsultacije na relaciji pacijent-lekar u jugoistočnoj Evropi, a jedni su i od pionira na svetskom nivou u ovoj oblasti. U poslednje tri godine kako se razvija, osvojena je tehnologija, razvijena je baza koja okuplja više od 200 lekara i uspostavljena su partnerstva sa liderima u pružanju zdravstvenih usluga, osiguravajućim kućama, telekomima i internet portalima i zajednicama koje obrađuju temu zdravstvene zaštite, što kompaniji daje znatnu kompetitivnu prednost.\nCilj VisMedic platforme je olakšavanje pristupa vrhunskoj zdravstvenoj zaštiti svim ljudima, nezavisno od njihove geografske lokacije i po pristupačnijim cenama. Iz ličnog iskustva osnivača i direktora, koji je odneo pobedu protiv najopakije bolesti - raka, ali i iskustva nekolicine članova tima, njeni tvorci upoznali su se sa mnogobrojnim problemima koje muče pacijente: neznanje kom se doktoru obratiti, ko su najkompetentniji doktori u potrebnoj oblasti, nemogućnost stupanja u kontakt sa takvim doktorima, protok previše vremena do uspostavljanja dijagnoze, nedostatak vremena (i pažnje) koji lekari imaju da posvete pacijentu… Zbog ovakve situacije pacijenti se snalaze i pokušavaju da dođu do rešenja svojih problema na druge načine, a najprisutniji je konsultacija "Google doktora", što može biti veoma opasno, jer je na internetu dostupan veliki broj neproverenih izvora informacija, dok su i one proverene najčešće generalizovanog karaktera.\nVisMedic ne menja postojeće navike korisnika, već im omogućava bolji i pouzdaniji alat da dođu do profesionalnog i personalizovanog zdravstvenog saveta od najkompetentnijih stručnjaka, na najbrži mogući način, dok je cena video konsultacija za 30% niža od lične posete lekaru. Sa masovnim usvajanjem ovakvog pružanja zdravstvenih usluga, pacijenti i njihovi poslodavci mogu očekivati još povoljnije cene i veće uštede.\nPlatforma je veoma jednostavna za korišćenje i za lekare i pacijente. Pacijentima je dovoljno da imaju računar, veb kameru i internet vezu, a usluga može da se koristi i preko mobilnih telefona. Na jednom mestu, pacijenti mogu pretražiti bazu lekara sa detaljnim profilima i opisom njihovih kompetencija, te odabrati lekara sa kojim žele da stupe u kontakt. Lekari imaju aplikaciju u kojoj mogu da vide raspored konsultacija koje bi trebalo da obave, a jednim klikom mogu da pregledaju i svu medicinsku dokumentaciju koju je poslao pacijent. Pre početka konsultacije, lekari su u obavezi da se upoznaju sa slučajem pacijenta i sačekaju ga spremni u virtuelnoj ordinaciji. Kada dođe termin zakazane konsultacije, uspostavlja se video veza, a u samom toku sesije pacijent može da pošalje i dodatnu dokumentaciju, na zahtev lekara.\nLekarima, VisMedic platforma omogućava najjednostavniji i najkomforniji način dopunskog rada, koji je bolje plaćen od tradicionalnih modela, dok im istovremeno pruža i više slobodnog vremena.\nVisMedic platforma je izrađena u skladu sa najvišim svetskim standardima koji regulišu zaštitu i bezbednost podataka pacijenata (HIPAA, HITECH…), uz korišćenje najnovijih tehnologija koje su u upotrebi u finansijskim institucijama, za zaštitu finansijskih transakcija. Sa tim u vezi, VisMedic aktivno učestvuje u formiranju dobre prakse u oblasti telemedicine na svetskom nivou.\nRade i na otvaranju API-ja kako bi drugi projekti poput daljinskog očitavanja nivoa šećera u krvi, pulsa, pritiska, EKG-a i sl. mogli da se povežu na platformu, te lekarima učine dostupnim još veći broj informacija o pacijentima i njihovom opštem, ali i trenutnom stanju.\nTakođe, u saradnji sa osiguravajućim i telekom kompanijama konstantno su anagažovani na razvoju inovacija njihovih proizvoda, a sve u cilju bolje i pristupačnije zdravstvene zaštite.\nZapočeli su i razvoj mobilnih aplikacija, te razvoj inovativne tehnologije, koja će omogućiti pristup platformi putem IP/kablovske televizije, što predstavlja svojevrsnu inovaciju koju do sada niko u svetu nije implementirao. Ova inovacija će omogućiti penetraciju doktora u svako domaćinstvo, što je veliki pomak u pružanju zdravstvene zaštite na globalnom nivou.\nImajući u vidu rezultate (samo začelje liste) koje su Srbija i ostale zemlje iz regiona, ostvarile u rangiranju evropskih zdravstvenih sistema, od 2012. godine do danas, VisMedic kao platforma za telemedicinu predstavlja ogroman boljitak i iskorak ka modernizaciji zdravstvenih sistema. Ovakvo mišljenje potvrđeno je i rezultatima na Get in the Ring takmičenju za najbolju startap kompaniju u Srbiji, kada je VisMedic dobio glasove preko 80% publike, što najbolje govori o ozbiljnosti problema sa kojima se zdravstveni sistemi susreću, kao i značaju ovakvog rešenja.\nIdeja platforme je da se umanje problemi zdravstva, olakšavanjem pristupa vrhunskoj zdravstvenoj zaštiti svim ljudima, nezavisno od njihove geografske lokacije i po pristupačnijim cenama.\nPlatforma obezbeđuje istovremeno lak i pojednostavljen pristup zdravstvenim stručnjacima (do kojih je lično teško doći) i pouzdane informacije korisnicima koji nisu u mogućnosti da dođu do dijagnoze za neki zdravstveni problem, smanjujući pritom konzumaciju neproverenih informacija koje pacijenti sami pronalaze. Statistike pokazuju da je 5% svih pretraga na internetu vezano za zdravstvo (simptomi, oboljenja, lekovi, reakcije, dijagnoze…), dok 72% internet korisnika redovno googluje medicinski savet. Ovakva praksa može biti veoma opasna, jer je na internetu dostupan veliki broj neproverenih informacija, ili su one u velikoj meri generalizovane.\nPoslovni model na kom je zasnovana VisMedic platforma omogućava individualni pristup lekaru za svakog korisnika, uz veliku uštedu vremena i novca, kako na strani pacijenata, tako i na strani pružaoca usluga. Takođe, pacijentima u manjim mestima, koji u svojim gradovima nemaju pojedine lekare, platforma omogućava da na najbrži način dođu do usluge.\nSa druge strane, platforma zdravstvenim radnicima predstavlja najjednostavniji i najkomforniji način dopunskog rada, sa višestruko višom mogućnošću zarade nego što je slučaj u dosadašnjem, tradicionalnom načinu rada. Pored toga, ovakav vid dopunskog rada obezbeđuje lekarima više slobodnog vremena, što dodatno smanjuje njihovo opterećenje, a samim tim i povećava kvalitet usluga koje pružaju.\nProjekat insistira i na edukaciji stanovništva o koristima i potrebi prevencije, a zbog smanjenja potrebe fizičkog odlaska kod lekara, kao i potrebe lekara da konsultacije obavlja iz zdravstvene ustanove, projekat ima pozitivan efekat na životnu sredinu, kroz smanjen utrošak energenata i izduvnih gasova.\nOtvaranje API-ja kako bi drugi inovativni projekti poput daljinskog očitavanja nivoa šećera u krvi, pulsa, pritiska, EKG-a i sl. mogli da se povežu na platformu, predstavlja neprocenjivu mogućnost za takve startape, jer im omogućava najbrži i najjednostavniji način da pristupe već oformljenom tržištu i razvijenoj bazi korisnika.\nNa razvoju platforme radili su mahom domaći inženjeri i stručnjaci, u saradnji sa međunarodnim ekspertima, pa VisMedic predstavlja svojevrsni domaći know-how, učestvujući aktivno u formiranju dobre prakse u oblasti telemedicine na svetskom nivou. Kako tim za realizaciju ovakvog projekta mora biti multidisciplinaran, planiranim investicijama i razvojem na inostrana tržišta, VisMedic će u Srbiji otvoriti nova radna mesta različitih visoko obrazovanih profila: menadžera, pravnika, novinara, dizajnera, lekara, farmaceuta, inženjera…\nKompanija je za vreme razvoja ponudila tržištu oko 300 besplatnih konsultacija, a ovakva praksa će se nastaviti i u budućnosti. Da bi se broj besplatnih konsultacija značajno uvećao, rade i sa farmaceutskim kompanijama, koje u okviru svog poslovanja imaju i najveći interes da se odazovu ovakvom projektu - ukoliko ne u sklopu svojih marketinških aktivnosti, onda u sklopu društveno odgovornih projekata koje realizuju. UDK u Tiršovoj je ponuđena besplatna licenca za platformu.\nUsluge koje pruža VisMedic platforma zasad koriste pacijenti sa teritorije bivše Jugoslavije, a projekat će se u narednih 12 meseci proširiti i na tržišta EU, Rusije i Srednjeg istoka. Do sada imaju upite za saradnju sa 4 tržišta.\nVeliki broj usluga pružaju i pacijentima u jugoslovenskoj dijaspori širom sveta, pa se pacijenti javljaju i iz Rusije, Kanade, Amerike i Australije.\nOsim osnivača, u projekat su do sada investirala i dva institucionalna investitora: VisMedic je prošao specijalizovani program ubrzanog razvoja za hi-tech kompanije u oblasti zdravstvene zaštite, organizovanog od strane ABC investicionog fonda, od koga je dobio i "pre-seed" investiciju, dok su u septembru prošle godine osvojili prvo mesto na CATCH 2016 i investiciju od 750.000 EUR, što je do sada najveća "seed" investicija u Srbiji.\nProjektu se svakodnevno pridružuje sve veći broj partnera: zdravstvenih ustanova, osiguravajućih društava, telekom operatera, farmaceutskih kompanija… Na startu, projekat je lansiran sa 30 lekara, dok njihov današnji broj premašuje 200. Sarađuju sa najvećim pružaocima zdravstvenih usluga u Srbiji: zdravstvenim sistemom Bel Medic, MediGroup, Stomatološkim fakultetom, nekoliko zdravstvenih ustanova iz Slovenije, zatim osiguravajućim kućama: AXA/VIG (Wiener) osiguranje, Generali... Uskoro bi trebalo da bude objavljeno još nekoliko partnerstava sa svetskim liderima.\nRast broja pacijenata predstavlja poslovnu tajnu, a uključujući sva testiranja i obuke do sada je obavljeno oko 80.000 konsultacija.\nVisMedic je do sada više puta dokazao sposobnost da se izdvoji od konkurencije i postavi kao lider:\n- Osvojio je titulu najboljeg srpskog startapa na Get in the Ring takmičenju 2016. godine\n- Osvojio je nezvaničnu titulu (titula se zvanično ne dodeljuje) 2. najboljeg startapa u istočnoj Evropi na Get in the Ring takmičenju 2016. godine\n- Ušao u 500 najboljih svetskih startapa na Pioneers Festivalu u Austriji 2016. godine\n- Ušao u 100 najboljih svetskih (neameričkih) startapa koji su dobili mogućnost nastupa na tržištu SAD, za dalji globalni razvoj, i koji su predstavljeni kao slučaj dobre prakse u Beloj kući na preduzetničkom forumu krajem 2016. godine\n- Osvojio CATCH 2016 takmičenje i investiciju, u konkurenciji više od 850 startapa iz celog sveta\n- Ušao u 350 najboljih startapa koji su se plasirali na Wolves Summit 2017 u Poljskoj.\nSredstva se ulažu i u dalji razvoj i unapređenje platforme – razvoj mobilnih aplikacija, te inovativne tehnologije na kojoj rade, a koja će omogućiti pristup platformi putem IP/kablovske televizije. Ova novina predstavlja svojevrsnu inovaciju koju do sada niko u svetu nije implementirao, što će dodatno poboljšati kompetitivnu prednost na tržištu. Već postoji prototip u ranoj fazi, a verzija koja bi mogla da bude puštena u javnost očekuje se do kraja 2017. godine.\nTržište telemedicine je u povoju sa veoma visokom stopom rasta, a samo tržište video konsultacija u razvijenom svetu, procenjeno je na 175 mlrd USD. Možda najbolja potvrda za rast tržišta ogleda se u činjenici da je do početka ove godine 71% velikih američkih poslodavaca ponudilo video konsultacije sa lekarima kao beneficiju svojim zaposlenima. Potencijal ovakvih projekata meri se milijardama EUR, što potvrđuje interesovanje venture capital fondova, koji od svojih investicija očekuju povraćaj 20-30 puta na uložena sredstva.\nUkoliko je VisMedic internet platforma za telemedicinu Vaš favorit za investiciju godine, glasanje možete obaviti na zvaničnom sajtu nagrade Aurea.\nvideo konsultacije pacijenta i lekara\nABC investicioni fond


Zbog gradnje na Brezovici funkcioner Srpske liste iza brave\nTužilaštvo veruje da je samo Bratislav Nikolić, kroz izdavanje nelegalnih dozvola za gradnju vila, stekao preko milion eura. Tužilaštvo je saopštilo da će objekti, koji su izgrađeni bez dozvole, biti privremeno zaplenjeni.\nOsnovni sud u Ferizaju odredio je u četvrtak (23. decembra) na zahtev tužioca jednomesečni pritvor za desetoro uhapšenih u slučaju "Brezovica".\nDan ranije, 22. decembra, tužilaštvo iz Uroševca zatražilo je određivanje pritvora za Bratislava Nikolića, nekadašnjeg gradonačelnika Štrpca i funkcionera Srpske liste, vodeće partije kosovskih Srba. Pritvor je zatražen i za još devet osoba, koje su dan ranije uhapšene u akciji Policije.\nKako su 22. decembra naveli iz Tužilaštva, postoji osnovana sumnja da je Nikolić od 2014. do oktobra 2018. godine, direktno primao novac i poklone za izdavanje građevinskih dozvola na Brezovci, drugoj i trećoj vikend zoni.\nDodaje se da postoji osnovana sumnja da je Bratislav Nikolić vršio pritiske na službena lica oko izdavanja građevinskih dozvola na “Šari”, te da je u njegovoj kući pronađeno i oružje.\nTužilaštvo veruje da je samo Bratislav Nikolić, kroz izdavanje nelegalnih dozvola za gradnju vila, stekao preko milion eura.\nBrezovica se nalazi na teritoriji opštine Štrpce, jedne od šest opština sa većinskim stanovništvom srpske nacionalnosti južno od reke Ibar, i deo je Nacionalnog parka Šara, na jugu Kosova. Poznata je po Ski centru, koji je udaljen samo devet kilometara od istoimenog mesta Brezovica.\nŠta će se desiti sa nelegalno izgrađenim objektima?\nTužilaštvo je saopštilo da će objekti, koji su izgrađeni bez dozvole, biti privremeno zaplenjeni.\nPrema zakonu o Nacionalnom parku Šara, ovo područje se deli na tri zone. Prva zona je pod strogom zaštitom, gde je zabranjena bilo kakva gradnja, dok je u drugoj zoni dozvoljen ekoturizam, tradicionalna poljoprivreda i delatnosti koje nisu u suprotnosti sa ciljevima zaštite Nacionalnog parka.\nBrezovica spada u treću zonu, koja obuhvata teritoriju na kojoj je dozvoljena izgradnja, reizgradnja, zaštita tradicionalnih objekata i rekreacija, turizam.\nNacionalni park Šara se prostire duž granice sa Severnom Makedonijom na 39.000 hektara zemljišta, od čega je 39 odsto na teritoriji opštine Štrpce.\nBajram (Kafexholli) Kafedjoli,direktor uprave Nacionalnog parka Šara, koja funkcioniše pri Agenciji za zaštitu životne sredine, navodi da se slučajevi bespravno izgrađenih objekata prijavljuju nadležnim institucijama i dodaje da se “svi bespravno izgrađeni objekti, koji nisu izgrađeni na osnovu propisa, moraju srušiti, a da se sredina vrati u pređašnje stanje”.\nOn u izjavi za RSE objašnjava da je za gradnju u trećoj zoni neophodan definisan urbanistički plan, kojim neće biti ugrožena životna sredina.\nIz Ministarstva za urbanizam i prostorno planiranje navode da građevinske dozvole prve i druge kategorije izdaje opština, što znači da je lokalna samouprava Štrpce bila zadužena za izdavanje dozvola u vikend naseljima na Brezovici.\n“Dozvole izdaju odeljenja za urbanizam, a tok gradnje prati opštinski inspektorat. Inspektorat Ministarstva za infrastrukturu i prostorno planiranje vrši inspekcijske kontrole u opštinama oko sprovođenja zakona u određenim oblastima”, navode za RSE iz resornog Ministarstva i dodaju da su u opštini Štrpce primećene neregularnosti.\n“Pokrenuti su pravni postupci, poput krivične prijave, protiv odeljenja za urbanizam i zaštitu životne sredine opštine Štrpce, kao i protiv direktora odeljenja za urbanizam opštine Štrpce”, navodi se dalje u pisanom odgovoru.\nU izveštaju o stanju životne sredine na Kosovu 2018.-2019. godine, koji je izradila Agencija za zaštitu životne sredine, se navodi da je u pomenutom periodu Direkcija za upravljanje nacionalnim parkom “Šara” pokrenula 624 postupka zbog kršenja zakona.\n240p | 59,8MB\n480p | 222,2MB\n1080p | 575,3MB\nZaključuje se da je efikasno upravljanje zaštićenim područjima i sprečavanje ilegalnih radnji na tim područjima, izazov za institucije Kosova.\nKo je Bratislav Nikolić?\nBratislav Nikolić je bio gradonačelnik Štrpca od 2009. godine, kada je ova opština i formirana procesom decentralizacije na Kosovu, pa sve do novembra 2021. godine.\nIako je na lokalnim izborima 2013. godine pobedio kao kandidat Samostalne liberalne stranke (SLS), Bratislav Nikolić ubrzo prelazi u Srpsku listu, koja je iste godine i formirana uz podršku Beograda.\nSeptembra 2015. godine, Bratislav Nikolić je imenovan za poverenika Srpske napredne stranke (SNS) u Štrpcu, inače vladajuće partije u Srbiji, na čijem je čelu aktuelni predsednik Aleksandar Vučić.\nTada je došlo i do kolektivnog učlanjenja u SNS u Štrpcu, odnosno oko 3.000 osoba je pristupilo Srpskoj naprednoj stranci.\nU međuvremenu, bivša partija Bratislava Nikolića, Samostalna liberalna stranka, je 2020. godine proglasila politički moratorijum usled potpune dominacije Srpske liste.\nSrpska lista gotovo na svim pralamentarnim i loklanim izborima dobija oko 90 odsto glasova srpske zajednice na Kosovu, pa tako ima svih 10 poslanika u Skupštini Kosova rezervisanih za srpsku zajednicu i učestvuje u radu Vlade.\nTakođe, drži vlast u svih 10 opština sa srpskom većinom na Kosovu.\nKomentari Srpske liste i zvaničnika Srbije\nNakon što je tužilaštvo u utorak popodne na konferenciji za novinare iznelo detalje hapšenja zbog nelegalnog izdavanja građevinskih dozvola, ogranak Srpske liste u Štrpcu je održao hitnu sednicu. Donet je zaključak, kojim se “najoštrije osuđuje način na koji je policija izvela akciju, a u kojoj su deca i porodice funkcionera Srpske liste bile izložene brutalnim upadom u njihove domove i zastrašivanjem u ranim jutarnjim satima”.\nKako se navodi u saopštenju, pruža se nedvosmislena podršku svim privedenim članovima Srpske liste i njihovim porodicama.\n“Znamo i verujemo da će se dokazati da su optužbe protiv njih neosnovane. Celokupnu situaciju i način na koji je sprovedena akcija vidimo kao atak na sve nas, atak na Srpsku listu, na Bratislava Nikolića koji se godinama borio i izborio za mir i suživot, da opština Štrpce danas bude primer multietničnosti na Kosovu, što očigledno nekom smeta”, navedeno je u saopštenju.\nU međuvremenu je predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio da će "država obezbediti pravnu pomoć" uhapšenima u Štrpcu, a da će više informacija o tome imati kada se vrati u Beograd. Vučić je 21. decembra, kada je Policija Kosova izvela akciju u Štrpcu, boravio u Albaniji povodom regionalne inicijative “Otvoreni Balkan”.\nPrethodno je direktor Kancelarija za Kosovo Vlade Srbije, Petar Petković, rekao da je akcija Policije Kosova u Štrpcu "još jedan brutalan pokušaj zastrašivanja srpskog naroda na Kosovu i novi teror premijera Albina Kurtija".\nŠta je Nikolić prijavio Agenciji za borbu protiv korupcije?\nBratislav Nikolić je Kosovskoj agenciji za borbu protiv korupcije, marta 2021. godine, prijavio da ima stan od 90 metara kvadratnih u vrednosti od 50.000 eura i automobil od 65.000 eura.\nPrijavio je i da na godišnjem nivou zarađuje oko 14.000, kao gradonačelnik opštine Štrpce. Nikolić je bio predsednik ove lokalne samouprave do kraja novembra 2021. godine, kada je nakon oktobarskih lokalnih izbora, dužnost od njega preuzeo Dalibor Jevtić, takođe iz Srpske liste.\nNikolić je automobil u vrednosti od oko 70.000 eura, marke Lend Rover, Kosovskoj agenciji za borbu protiv korupcije po prvi put prijavio 2016. godine.\nSamo godinu dana ranije (2015), Nikolić je pri Agenciji za borbu protiv korupcije prijavio da je vlasnik automobila u vrednosti od 7.000 eura.\nUporedo sa funkcijom gradonačelnika Štrpca, Bratislav Nikolić je obavljao i poziciju koordinatora u privremenom opštinskom organu Štrpce, koju finansira Beograd.\nKo je još uhapšen i šta je zaplenjeno?\nMeđu devet osoba, uhapšenim uz Nikolića, je direktor za Urbanizam u opštini Štrpce, Dimitrije Račićević.\nKako je saopšteno ostali uhapšeni su vlasnici građevinskih preduzeća, te pojedini građani sa inicijalima: D.M.,H.B.,S.M.,R.B., R.H.,B.I., S.S., i J.K.\nTužilac Rasim (Maloku) Maljoku je na konferenciji za novinare 21. decembra objasnio da je većina objekata na Brezovici izgrađena nelegalno a da su osumnjičeni primali na poklon vile i automobile u zameni za građevinske dozvole.\nPrilikom akcije Policije Kosova je zaplenjeno preko 60.000 eura, razno oružje, osam automobila u vrednosti od 300.000 eura, kao i uređaji za proizvodnju kriptovaluta.\nIzgradnja vila i drugih objekata, često bez dozvole ili u suprotnosti sa zakonom, degradirala je prirodu u Brezovici, najvećem centru zimskog turizma na Kosovu, u opštini Štrpce.


Policija je uhapsila oca jednog maturanta koji je osumnjičen da je ukrao primerak testa iz matematike iz štamparije u kojoj su štampani testovi, prenosi Tanjug pisanje beogradskih medija. Kako se navodi, uhapšeni je zaposlen u štampariji, a navodno je, uz pomoć drugih roditelja i učenika, podelio test ostalim maturantima.\n18.06.2019 u 15:33\nTužilaštvo naložilo istragu o maturskom testu\nPosebno odeljenje za borbu protiv korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, podnelo je danas zahtev policiji da istraži sve okolnosti slučaja u vezi sa polaganjem testa iz matematike koji je jutros otkazan. Zahtev je podnet Upravi kriminalističke policije kako bi se istražile sve okolnosti slučaja, rekla je Tanjugu portparol Tužilaštva Irena Bjeloš. Završni test iz matematike za osmake jutros je otkazan, jer su zadaci procureli u javnost, a pojedini mediji su javili da je zbog toga u toku saslušanje jedne osobe, međutim, to se ne dešava u Tužilaštvu, potvrđeno je Tanjugu.\n18.06.2019 u 14:44\nUčenici ispred Ministarstva prosvete traže poništavanje male mature\nDelegacija roditelja učenika koji protestuju ispred Ministarstva prosvete u Beogradu, zahtevajući da se poništi mala matura zbog toga što su u javnost procureli zadaci iz matematike, ušli su danas u zgradu Ministarstva ali im je obezbeđenje saopštilo da u zgradi nema nikoga ko bi mogao da razgovara s njima. Delegaciji koju je činilo nekoliko roditelja, obezbeđenje je reklo da je ministar Mladen Šarčević na službenom putu i da u zgradi nema nikoga ko bi mogao da ih primi i sa njima razgovara o njihovim zahtevima, prenosi Beta. Roditelji su i dalje u zgradi, a novinarima su rekli da razmišljaju o bojkotu odloženih testova učenika osmog razreda osnovne škole ukoliko ih niko ne bude primio na sastanak. Oni su naveli da će se u tom slučaju na dan ispita doći sa svojom decom u škole, da će ući u\n18.06.2019 u 08:41\nProvaljen test iz matematike, Šarčević najavio smene\nMinistar prosvete Mladen Šarčević potvrdio je danas da je test iz matematike za malu maturu „provaljen” i to da se to dogodilo u nekoj školi. On je za Večernje novosti rekao da su Zavod za unapređivanja kvaliteta obrazovanja i Ministarstvo prosvete dobro uradili svoj posao, ali da je „zatajilo” negde na terenu, prenosi Tanjug. „Neko je otvorio rezervnu kesu s testovima i prodao test iz matematike. Ne znamo gde se to dogodilo, ali to će da utvrdi policija. Biće smena zbog ovoga”, istakao je Šarčević. „Svi će morati policiji da pokažu rezervne kese, pa će se utvrditi gde se ovo dogodilo”, dodao je ministar. On je istakao da je ovo poslednja godina kada ovakav rizik postoji i da će od sledeće godine sve biti digitalno”. Test iz matematike pomera se za četvrtak, a mali maturanti,


04 Avgust 2020, 3:09pm\nLaka letilica krcata drogom namenjenom Australiji srušlia se prilikom poletanja sa Papua Nove Gvineje prošle nedelje - a nadležni veruju da je problem bio u tome što je pola tone kokaina u avionu možda bilo previše za dve elise kojima je opremljen.\nCesna 402C je pronađena na kraju improvizovane piste u Papa Lea Lei, u blizini Port Morezbija, u nedelju 26. jula. Koliko znamo, avion je poleteo sa Maribe na severu Austraije dan ranije, leteći na visini od ispod 1000 metara da bi izbegao radare, sletevši na nelegalni aerodrom.\nNekoliko sati kasnije, u nekom trenutku između 1 i 2:30 popodne po lokalnom vremenu, u avion je utovareno kokaina u vrednosti od preko 50 miliona dolara. Kada su lokalne vlasti našle avion, u nedelju popodne, bio je potpuno prazan. Ni pilota, ni putnika, ni droge.\n“Verujemo da su članovi ove kriminalne grupe sa Papua Nove Gvineje pomogli pilotu i pokupili drogu iz aviona”, izjavio je šef policije Papua Nove Gvineje, Dejvig Mening. “Policija ima informacije u veza sa osumnjičenima sa Papua Nove Gvineje koji su ranije bili umešani u kriminalne aktivnosti, uključujući njihove lične opise i tetovaže”.\nTek kasno uveče u petak, lokalne vlasti u saradnji sa australijskom Federalnom policijom (AFP), pronašle su 28 vreća za koje se pretpostavlja da su pune kokain. Ova zaplena od preko 500 kilograma je najveća u istoriji Papua Noe Gvineje, a i jedna od najvećih koje je AFP ikada izveo.\nIz australijske policije su saopštili da "ne mogu isključiti mogućnost da je težina kokaina uticala na sposobnost aviona da poleti". Ovaj pokušaj krijumčarenja se povezuje organizovanom kriminalnom grupom sa sedištem u Melburnu, koja ima veze sa italijanskom mafijaškom grupom Ndrangeta, koja posluje van Kalabrije.\nPet ljudi je uhapšeno u Australiji - troje u Kvinslendu i dvoje u Viktoriji - nedugo nakon što je avion napustio Maribu. Četvorica su optužena za zaveru za uvoz komercijalnih količina droge koja je pod kontrolom granice, između ostalog, dok je peti, 31-godišnji muškarac iz Viktorije, optužen jer se pretpostavljda da je njegov zadatak bio da prevezi drogu kamionom, nakon što ona sleti u Australiju.\nPilot Cesne, koji se predao ubrzo nakon pada, optužen je za ilegalni ulazak u zemlju, a očekuje se da će se suočiti sa dodatnim optužnicama koji se odnose na prevoz ilegalnih droga.\nZamenik komesara AFP-a Ian Mekartni rekao je da su hapšenja rezultat dvogodišnje istrage. Ali određeni detalji operacije i dalje ostaju pod velom misterije. Za početak, avion korišćen u operaciji registrovan je na ime kompanije koja posluje na Papua Novoj Gvineji u zove se Ravenpol No 69 Ltd, u januaru ove godine - pet meseci nakon što je jedini direktor i akcionar te kompanije, Dževri Bul Pol, izboden na smrt u Port Moresbiju.\nPremijer Papua Nove Gvineje Džejms Marape naredio je australijskoj i domaćoj policiji da dalje istražuju sumnjivi let, izrazivši ogorčenje zbog činjenice da je njegova zemlja postala tranzitna tačka za međunarodne kriminalne sindikate i trgovce drogom.\n"Zabrinjava me što je neoznačena laka letelica uletela u naš vazdušni prostor i sletila u važno područje naše zemlje bogato resursima", rekao je. "Mi nismo banana republika gfe bilo ko može da avionom prosto uleeti nenajavljeno ... [i] nema mesta za one koji misle da bi mogli da rasturaju drogu po ovoj zemlji."\nPolicijski komesar Mening ponovio je zabrinutost premijera. „Ono što sada izaziva ozbiljnu zabrinutost je čijenica da je Papua Nova Gvineja - sudeći po veličini ove zaplene - sada potvrđeno tranzitna tačka za takve droge“, rekao je.\nJužni Pacifik je postao jedan od najunosnijih svetskih tranzitnih puteva droge poslednjih godina, a ovo nije prvi put da su vlasti Papua Nove Gvineje identifikovale veliku pošiljku na tom području. U 2018. policija je presrela modifikovanu deregliju kojom su gusari krijumčarili drogu, u ovom slučaju kokain vredan više od 50 miliona australijskih dolara.\nU tom slučaju, policajci su bili prisiljeni da napuste brod nakon što su otkrili da su po njemu postavljene zamke, predajući ga i njegov teret na milost i nemilost okeanu. Nakoksani brod se na kraju nasukao na obali vulkanskog ostrvca blizu Siasi ostrva - sa više od 300 kilograma kokaina koji je još uvek u njemu. Nema izveštaja koji bi ukazivali na to da su brod i njegov teret ikada pronađeni.\nTagged:KokainPapua Nova GvinejaAustralijakrijumčarenje droge


KOALICIJA ORGANIZACIJA OSOBA SA INVALIDITETOM\nPredmet: Odgovor na akt broj 16-02/21, dostavlja se\nZahvaljujemo Vam se na zabrinutosti koju iskazujete za određene grupacije radnika u RMU „Zenica“ u Zenici i RMU „Breza“ u Brezi. Koristimo priliku da Vas upoznamo sa sljedećim:\nKada su u pitanju Rudnici uglja iz sastava Koncerna JP „Elektroprivreda BiH“d.d.-Sarajevo u istim se ne „prave spiskovi za otpuštanje radnika kao tehnološki višak među kojima su i invalidi rada“ kako Vi navodite na osnovu informacija sa kojima raspolažete.\nTrenutno se u Rudnicima uglja u Federaciji BiH koji su u sastavu gore navedenog Koncerna kroz jako složen i težak socijalni dijalog usaglašavaju metode i pravci sveobuhvatnog reorganizovanja i restruktuiranja rudnika uglja koje treba provoditi u narednih 36 (trideset i šest) mjeseci a u cilju da se izbjegnu eventualno moguća katastrofalna rješenja po sve radnike u Rudnicima uglja u Federaciji BiH.\nSamostalni sindikat radnika rudnika Federacije BiH svakodnevno ponavlja jedinstven stav iz svih 7 (sedam) rudnika uglja u sastavu Koncerna koji se ugleda u tome da je usaglašavanje funkcionalnih sistematizacija radnih mjesta u rudnicima uglja u sastavu Koncerna moguće ostvariti uz sadržajno konceptiran i socijalno prihvatljiv način zbrinjavanja radnika koji se u određenom vremenskom periodu mogu pozicionirati u zoni nesistematiziranih radnih mjesta.\nSamostalnom sindikatu radnika rudnika Federacije BiH je Zakon o radu u Federaciji BiH izuzetno poznata materija po pitanju grupacije koju Vi pominjete član 74.stav 1.navedenog Zakona ima preciznu i jasnu definiciju. Navedeni član Zakona o radu u Federaciji BiH je sastavni dio Kolektivnog ugovora za oblast rudarstva u Federaciji BiH i to su pravci djelovanja rudarskih sindikata ne samo iz Breze i Zenice nego i iz drugih rudnika uglja u Federaciji BiH.\nSamostalni sindikat radnika rudnika Federacije BiH ima obavezu da kroz kompletan proces koji će biti izuzetno težak i mukotrpan bezuslovno zahtjeva primjenu svih zakonskih rješenja u rudnicima uglja u sastavu Koncerna te kroz socijalni dijalog izdejstvovati najkvalitetnija rješenja koja će obezbjediti funkciju prioritetne potrebe svih rudnika a koja je ogleda u očuvanju funkcije proizvodno tehnološkog procesa a u isto vrijeme obezbjediti sve uslove za reorganizaciju i restruktuiranje rudnika uglja u sastavu Koncerna na socijalno prihvatljiv način za sve radnike u navedenim rudnicima.\n← Vanredna sjednica Upravnog odbora Samostalnog sindikata radnika rudnika Federacije BiH 17.mart 2021 godine\nAkt Samostalnog sindikata radnika rudnik Federacije BiH →


Rusija kao mirotvorac u Avganistanu: Talibani preko ruske ambasade traže pregovore sa protivnicima - 21.08.2021, Sputnik Srbija\nPredstavnik političkog krila pokreta „Taliban“ (organizacija zabranjena u Rusiji) posetio je danas ambasadu Rusije u Kabulu i predao predlog predstavnicima... 21.08.2021, Sputnik Srbija\nPrema rečima ambasadora, u pismu se navodi da talibani ne žele krvoproliće, već dijalog.Žirnov je dodao da ova poruka pokazuje da talibani žele da se situacija reši "civilizovanije", nego što to želi Amrulah Saleh, potpredsednik Avganistana za vreme Ašrafa Ganija.Žirnov je ukazao da ne veruje u mogućnost ekspanzije "Talibana" u države centralne Azije.Žirnov je dodao da se ruske diplomate u Kabulu "u potpunosti razumeju" sa kolegama iz Kine i Pakistana oko tekuće situacije u Avganistanu.Pokret „Taliban“ je sredinom avgusta preuzeo kontrolu nad teritorijom Avganistana, uključujući Kabul. Bivši predsednik Ašraf Gani je napustio zemlju i u ovom trenutku se nalazi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Međutim, potpredsednik Amrulah Saleh je ostao i proglasio se za legitimnog šefa države. Saleh se nalazi u planinskoj provinciji Pandžšer koja ostaje jedini region koji talibani ne kontrolišu.Pokret „Taliban“ je saopštio da vodi pregovore sa nizom političkih snaga oko formiranja prelazne vlade. Ni jedna država za sada nije priznala „Taliban“ za legitimno rukovodstvo Avganistana.\n21:45 21.08.2021 (Osveženo: 01:16 26.08.2021)\n© AP Photo / Rahmat GulMilitanti "Talibana"* u Kabulu, Avganistan\nPredstavnik političkog krila pokreta „Taliban“ (organizacija zabranjena u Rusiji) posetio je danas ambasadu Rusije u Kabulu i predao predlog predstavnicima vlasti u Pandžšeru za postizanje političkog dogovora, saopštio je ruski ambasador u Avganistanu Dmitrij Žirnov.\n„Kod nas u ambasadi je bio predstavnik političkog krila talibana koji je zamolio da predamo pandžšercima politički signal“, rekao je Žirnov u programu jutjub kanala „Solovjov lajv“.\nPrema rečima ambasadora, u pismu se navodi da talibani ne žele krvoproliće, već dijalog.\nŽirnov je dodao da ova poruka pokazuje da talibani žele da se situacija reši "civilizovanije", nego što to želi Amrulah Saleh, potpredsednik Avganistana za vreme Ašrafa Ganija.\nŽirnov je ukazao da ne veruje u mogućnost ekspanzije "Talibana" u države centralne Azije.\n"Ne verujem u to. Ne verujem da će oni na to poći. Imaju suviše posla kući", rekao je on.\nŽirnov je dodao da se ruske diplomate u Kabulu "u potpunosti razumeju" sa kolegama iz Kine i Pakistana oko tekuće situacije u Avganistanu.\nPokret „Taliban“ je sredinom avgusta preuzeo kontrolu nad teritorijom Avganistana, uključujući Kabul. Bivši predsednik Ašraf Gani je napustio zemlju i u ovom trenutku se nalazi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Međutim, potpredsednik Amrulah Saleh je ostao i proglasio se za legitimnog šefa države. Saleh se nalazi u planinskoj provinciji Pandžšer koja ostaje jedini region koji talibani ne kontrolišu.\nPokret „Taliban“ je saopštio da vodi pregovore sa nizom političkih snaga oko formiranja prelazne vlade. Ni jedna država za sada nije priznala „Taliban“ za legitimno rukovodstvo Avganistana.


Selektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić saopštio je spisak igrača za prve dve utakmice novog takmičenja, Lige nacija, a na listi pozvanih nema nekih fudbalera koji su dosad bili standardni prvotimci.\nOdavno jedno saoštavanje spiska fudbalske reprezentacije Srbije nije privuklo toliku pažnju kao ono koje sledi ove srede.\nKapiten Kristal Palasa Luka Milivojević tvrdi da je u porazu njegovog tima od Liverpula 2:0 u ponedeljak, klubu sa Enfilda dosuđen nepostojeći penal, a naš fudbaler smatra da je veliki udeo u krivici imao Mohamed Salah.\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić trebalo bi u sredu da saopšti spisak igrača na koje računa za mečeve Lige nacija, koje naša selekcija igra protiv Litvanije i Rumunije u septembru.\nFudbaleri Liverpula pobedili su Kristal Palas sa 2:0 kao gosti u poslednjem meču drugog kola Premijer lige, a jedan od najboljih igrača u domaćem timu bio je Luka Milivojević.\nLUKA MILIVOJEVIĆ ZA BLICSPORT "Daleko je Švajcarska... Ali, pobeda nad Kostarikom je pola posla do osmine finala"\nFudbalska reprezentacija Srbije željno iščekuje premijeru na Svetskom prvenstvu u Rusiji, a sastaje se sa Kostarikom u nedelju, 17. juna od 14 sati u Samari.\nGOL LUKE MILIVOJEVIĆA IZABRAN ZA NAJLEPŠI Veliko priznanje za našeg reprezentativca /VIDEO/\nGol koji je Luka Milivojević postigao u januaru protiv Sautemptona izglasan je pogodak sezone u Kristal Palasu.\nPREMIJER LIGA Milivojević projektilom pogodio prečku, remi Kristal Palasa\nFudbaleri Votforda i Kristal Palasa remizirali su 0:0 na "Vikeridž roudu" u 35. kolu Premijer lige, ali, uprkos tome što se mreže nisu tresle, daleko od toga da na ovom susretu nije bilo uzbeđenja.\nPREMIJER LIGA Milivojević asistent u pobedi Kristal Palasa, Barnli blizu Evrope\nFudbaleri Kristal Palasa bili su bolji kao domaćini od Brajtona sa 3:2 u 34. kolu Premijer lige, a Luka Milivojević odigrao je još jedan odličane meč i zabeležio asistenciju kod trećeg gola.


Rori Mekilroj odustao od OI zbog straha od virusa zika\nBeta 22. juna 2016. 12:25\nIrski golfer Rori Mekilroj objavio je danas da neće nastupati na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru iz straha zbog virusa zika.\n„Posle mnogo razmišljanja i razmatranja, odlučio sam da povučem svoje ime iz razmatranja za Olimpijske igre u Rio de Žaneiru ovog leta. Posle razgovora sa onima koji su mi najbliži, shvatio sam da su moje zdravlje i zdravlje moje porodice važnije od svega drugog. Iako je rizik od infekcije virusom jako mali, to je ipak rizik koji nisam spreman da preduzmem“, naveo je Mekilroj u saopštenju.\n„Verujem da će Irci razumeti moju odluku. Bezrezervna podrška koju dobijam svaki put kada nastupam na turnirima kod kuće i u inostranstvu mi mnogo znače“, dodaje se.\nMekilroj je jedan od nekoliko popularnih golfera koji su se povukli, a medju kojima su Adam Skot, Lui Ustajezn, Čarl Svarcel, Mark Lišman i Vidžej Sing.\nIrski olimpijski komitet saopštio je da je „izuzetno razočaran“ Mekilrojevom odlukom.\n„Izuzetno smo razočarani što nećemo voditi Rorija sa nama u Rio. Ali, kao što smo uvek govorili, to je individualna odluka i naravno da poštujemo njegovu odluku, koju je doneo iz ličnih razloga. Rori je trebalo da bude jedna od najvećih zvezda u Riju, ali sada je neki drugi irski golfer dobio šansu da postane olimpijac i da učestvuje u istorijskom povratku golfa na Olimpijske igre“, navodi se u saopštenju.


Banović: Objedinjeni lokalni izbori samo uz dogovor i pravilnu proceduru – CG Vijesti\nBanović: Objedinjeni lokalni izbori samo uz dogovor i pravilnu proceduru\n„sve ostalo je samovolja“\nPotpredsjednik SDP-a kazao da ta partija podržava održavanje lokalnih izbora u istom danu, ali i naglasio da za odlaganje izbora na Cetinju, u Mojkovcu i Petnjici ne postoji saglasnost, niti zakonski osnov\nOdluka o objedinjenim lokalnim izborima može se donijeti samo ako za to postoji opšti politički dogovor i ako se sprovede uz pravilnu zakonsku proceduru, kazao je potpredsjednik Socijaldemokratske partije (SDP) Borislav Banović.\nSve drugo je, kako navodi, samovolja koja će, upravo suprotno izjavama predsjednika Skupštine Alekse Bečića, izazvati dodatne podjele i političke sukobe.\nPoručio je da za odlaganje izbora na Cetinju, Mojkovcu i Petnjici nije ispunjen nijedan od tih uslova, kao i da ne postoji saglasnost, niti zakonski osnov.\n„Trajanje mandata od četiri godine Skupštine Crne Gore i skupštine lokalnih samouprava utvrđen je članom 5 Zakona o izboru poslanika i odbornika. Ustavom, član 91, utvrđeno je da se odluke u oblasti izbornog sistema usvajaju sa dvije trećine glasova poslanika. Tako da se ne može izmjenom Zakona o lokalnoj samoupravi i prostom većinom regulisati ovo pitanje. To je neustavno i nezakonito“, saopštio je Banović.\nIstiče da SDP podržava održavanje lokalnih izbora u jednom danu.\n„Ako su predlagači iz parlamentarne većine iz principijelnih razloga za to trebalo je pravilnu zakonsku inicijativu podnijeti prije ‘bitke za Nikšić i Herceg Novi’, kako su srpski mediji nazivali ove izbore. Ovako ispada da sada žele, na nezakonit i politički nekorektan način, iz uskih stranačkih razloga da odlože ‘bitku’ za ova tri grada svjesni da su je već izgubili, pa da smanje štetu pred naredne. To nije u skladu sa demokratskim pravilima i fer postupcima i nije u skladu sa proklamacijama da teže miru u Crnoj Gori“, dodaje on.\nBanović je poručio da će se izbori održati, jer se „grubom i povrh toga nezakonitom političkom silom ne mogu uskratiti ustavna prava građanima ova tri grada da biraju i budu birani“.\n„Ukoliko stvarno i iz principijelnih razloga žele da se prekine sa lošom praksom prečestih izbora u Crnoj Gori, SDP ih poziva da pristupe političkom razgovoru i dogovoru svih partija.“\n„Da u kratkom roku postignemo saglasnost i na Ustavom predviđen način pristupimo izmjenama izbornih zakona i produženju mandata skupštinama, gdje je potrebno. Ukoliko bi se zakonske izmjene usvojile na vrijeme, one bi se odnosile na opštine Berane i Ulcinj gdje izbori nijesu raspisani, a po završetku majskih izbora na sve ostale, kako bi se ubuduće izbori održavali u redovnom četvorogodišnjem ciklusu. Bez obzira ko je na vlasti. Tako bi dokazali da je svima mir naša nacija“, zaključio je Banović.\nPovezane teme:Borislav Banovićlokalni izboripolitikaSDPSocijaldemokratska partija\nEskobar će se sastati sa zvaničnicima, poslovnim liderima, civilnim sektorom…


Kurikulum | Departman za arhitekturu i urbanizam\nKurikulum osnovnih akademskih studija Arhitektura i urbanizma je formiran tako da zadovolji sve postavljene ciljeve. Struktura studijskog programa je obezbedila oko 15% akademsko- opšteobrazovnih, oko 20% teorijsko-metodoloških, oko 35% naučno-stručnih i oko 30% stručno- aplikativnih predmeta. Takođe je ispunjen zahtev da izborni predmeti budu zastupljeni sa 20% ESPB bodova. Pored ove podele predmeti koji sačinjavaju ove studije mogu se podeliti na sledeće grupe:\ngrupa predmeta iz osnovnih inženjerskih disciplina (matematika, mehanika, …),\ngrupa predmeta iz oblasti društvenih nauka (sociologija, ekonomija, jezici….)\ngrupa predmeta iz oblasti arhitektonskog projektovanja,\ngrupa predmeta iz urbanističkog projektovanja,\ngrupa predmeta iz oblasti istorije i teorije arhitekture,\ngrupa predmeta iz oblasti oblikovanja unutrašnjeg prostora i dizajna,\ngrupa predmeta iz oblasti teorije i interpretacije prostora u arhitekturi i urbanizmu\ngrupa predmeta iz oblasti projektovanja konstrukcija, primene materijala i organizacije\nPrva godina je koncipirana tako da se studenti, posredno ili neposredno, upoznaju sa svim relevantnim disciplinama struke i uvedu u nastavni proces koji ih očekuje u narednim godinama. Nastavni plan druge godine omogućuje studentima upoznavanje sa projektantskom metodologijom i sticanje osnovnih znanja iz oblasti arhitekture i urbanizma. Kroz obavezne predmete studenti\nimaju mogućnost da primene saznanja analitičkih predmeta prethodne godine i započnu osposobljavanje za profesionalno bavljenje i praksu, ali i integrišu inženjerske veštine takođe neophodne za rad. Na drugoj godini studenti po prvi put imaju mogućnost da se sami opredele za jedan izborni predmet. Na trećoj i četvrtoj godini, pored obaveznih predmeta iz oblasti projektantsko-inženjerskih disciplina, studenti imaju mogućnost da se opredele za po 2 izborna predmeta. Kroz izborne predmete studenti zadovoljavaju sopstvene afinitete koje mogu\nkroz izborne predmete četvrte godine dodatno profilisati. Svi predmeti su jednosemestralni i nose odgovarajući broj ESPB bodova pri čemu jedan bod\nodgovara približno 30 sati aktivnosti studenta. Redosled izvođenja predmeta u studijskom programu je takav da se znanja potrebna za naredne predmete stiču u prethodno izvedenim predmetima.\nU kurikulumu je definisan opis svakog predmeta koji sadrži naziv, tip predmeta, godinu i semestar studija, broj ESPB bodova, ime nastavnika, cilj kursa sa očekivanim ishodima, znanjima i kompetencijama, preduslove za pohađanje predmeta, sadržaj predmeta, preporučenu literaturu, metode izvođenja nastave, način provere znanja i ocenjivanja i druge podatke.\nStudijski program je usaglašen sa evropskim standardima u pogledu uslova upisa, trajanja studija, uslova prelaska u narednu godinu, sticanja diplome i načina studiranja. Sastavni deo kurikuluma Arhitekture i urbanizma je stručna praksa i praktičan rad u trajanju od 45 časova, koja se realizuje u odgovarajućim naučnoistraživačkim ustanovama, relevantnim\ninstitucijama koje se bave problemima planiranja, projektovanja ili građenja, kao i privatnim ili javnim preduzećima koji se bave delatnostima relevantnim za sticanje odgovarajućeg praktičnog iskustva iz oblasti arhitekture i urbanizma.\nStudent završava studije izradom završnog rada, kome prethodi istraživački studijski rad na teorijskim osnovama završnog-bachelor rada, kao neophodna priprema za produbljeno razumevanje problema teme kojom se završni rad bavi. Izrada završnog – bachelor rada podrazumeva arhitektonsko i/ili urbanističko rešenje problema predstavljenih u prvoj fazi rada. Na taj način koncipiran, završni rad prezentuje se kroz štampani rad koji objedinjuje zaključke\nistraživačke faze i grafičke priloge koji prezentuju arhitektonsko i/ili urbanističko rešenje Pre odbrane samog rada kandidat, kvalitet završenog rada i njegovu usaglašenost sa uspostavljenim sistemom kvaliteta završnih radova ocenjuje petočlana komisija, koju čine nastavnici i saradnici departmana. Komisija u istom sastavu pregleda radove svih kandidata predate u jednom diplomskom roku. Ukoliko rad dobije pozitivnu ocenu komisije, kandidat stiče pravo da završni rad izloži i odbrani. Završni rad se prezentuje i brani pred komisijom koja\nse sastoji od najmanje 3 nastavnika pri čemu makar jedan mora da bude sa drugog departmana ili fakulteta. Konačna ocena završnog rada izvodi se na osnovu ocene teorijsko-metodološkog rada i ocene projektantskog dela zadatka, kao i samog izlaganja i odbrane rada.


Zahvaljujući svom razigranom dizajnu i ručno rađenim umetničkim delima, ova nesvakidašnja kancelarija odiše energijom koja pokreće kreativnost svih zaposlenih...\nOvaj prostor vam zaista daje energiju i inspiraciju. U pitanju je transformacija industrijske poslovne zgrade u Amsterdamu, koja je pretočena u apstraktan šareni umetnički prostor. Kako je u pitanju rad koji u sebi obuhvata ne samo prostorni, već i dizajn nameštaja kao i izradu originalnih ukrasa, jasno je da je ova kancelarija zapravo neka vrsta umetničkog studija koji obezbeđuje dovoljno prostora da se sve ove stavke implementiraju.\nKorporativni identitet kompanije je preveden u dizajn koji odiše maksimalističkim, smelim, apstraktnim i modernističkim osećajem. Kancelarija je dizajnirana za tehničku kompaniju u Amsterdamu i sadrži kombinaciju otvorenih i radnih prostora, soba za sastanke, bara, prostora za igru, prostora za vežbanje, zajedničkih prostorija otvorenog plana i prostorija za organizovanje raznih događaja i konferencija.\nModernizam sa neočekivanim preokretom se divno oblikuje sa živim akcentnim bojama i novim nepoznatim predmetima, kao i zanatskim umećem koje se oslanja na održive materijale. Tamno plava boja odabrana je za zidove a zatim uokvirena drvenim podom i obogaćena žutim, zelenim i ljubičastim detaljima kako bi se stvorio što šareniji kontrast.\nUdoban nameštaj u vintidž fazonu se savršeno uklopio sa idejom da se ovom prostoru da i pomalo apsurdan osećaj koji je dodatno naglašen neonskim detaljima. Svi ovi elementi služe da se prostor odmakne od opšte percepcije o tome kako bi kancelarije trebalo da izgledaju u današnje vreme.\nZa ovu nesvakidašnju kancelariju se slobodno može reći da predstavlja višeslojni pejzaž sa mešavinom razigranih dizajna koje su zadužene za stvaranje bolje inspiracije ali i kreativnosti zaposlenih. Početni cilj ovog projekta je bio da se svi zaposleni izvuku iz svog tehnološkog sveta u novo iskustvo svakog dana, a kao što i sami imate prilike da vidite – taj cilj je u potpunosti i ostvaren!


Projekat "Fitnesom do zdravlja" - Mjesec besplatnih treninga u Doboju - RTV Doboj\nProjekat “Fitnesom do zdravlja” – Mjesec besplatnih treninga u Doboju\nProjekat “Fitnesom do zdravlja” po prvi put biće održan u Doboju i to od 1. juna do 1. jula, a priliku za kolektivno vježbanje imaće svi stanovnici ovog grada, potvrđeno je iz Rekreacionog centra “Athlete@L-fit”.\nU vremenu kada, što zbog posla i brzog načina života, što zbog nesteknutih navika za vježbanje zapostavljamo ispravan način života koji podrazumijeva aktivnosti i vježbanje, ovaj događaj lijepa je prilika za sticanje tih navika. Punih 30 dana prvenstveno dame, ali i muškarci, imaće priliku da potpuno besplatno treniraju svaki dan od 19 časova i to po instrukcijama licenciranih fitnes trenera.\n– Vježbanje treba da bude način života, a sve u službi zdravlja i mladih ljudi. Drago nam je što je gradonačelnik Doboja Boris Jerinić prepoznao ideju i podržao nas, a ovim putem pozivamo sve zainteresovane da nam se pridruže u Gradskom parku 1. juna u 18 časova za kada je zakazano svečano otvaranje i akreditacija učesnika. Svi koji žele da urade dobru stvar za svoje zdravlje mogu da se prijave putem Fejsbuk stranice “Fitnesom do zdravlja” – saopštili su organizatori.\nJerinić je naglasio da je vježbanje na otvorenom najbolja promocija zdravog načina života.\n– Drago nam je što će Doboj poslije Banjaluke biti drugi grad sa ovom praksom. Stali smo iza ovog događaja jer vjerujem da će biti pun pogodak i da će se prije svega mnogo mladih, ali i onih starijih pojaviti već prvog dana vježbanja – rekao je Jerinić.\nPutevi: Saobraćaj se odvija po pretežno mokrim i klizavim kolovozima\nPovratak velikog šampiona – Alonso u Renou\nZvezda dala zeleno svjetlo – Garsija u Arisu za 2.000.000 evra!


Čelnik SZO-a pružio detalje o međunarodnoj istraživačkoj ekipi za koronavirus u Kini\n2020-02-21 12:50:16 criZhao\nMeđunarodna ekipa predvođena Svjetskom zdravstvenom organizacijom (SZO-om) sa stručnjacima iz SAD-a, Njemačke, Japana, Singapura, Južne Koreje, Rusije i Nigerije je sada na terenu u Kini, rekao je generalni direktor Tedros Adhanom.\nStručnjaci u područjima epidemiologije, virologije, kliničkog upravljanja, kontroli epidemija i javnom zdravstvu će raditi s kineskim kolegama na proučavanju epidemije, uključujući težinu bolesti, koliko je zarazan virus i utjecaj mjera koje je provela Kina, rekao je Tedros u srijedu.\nU ponedjeljak je prije poslana ekipa započela terensku inspekciju prevencije i kontrole epidemije novog koronavirusa u Pekingu.\nPosjetili su Kineski centra za prevenciju i kontrolu bolesti, bolnicu i stambeno naselje u središtu Pekinga kako bi saznali više od situaciji u epidemiji i preventivnim mjerama u glavnom gradu zemlje. Također su proveli istraživanje medicinskog liječenja u određenim bolnicama i prevencijskog rada u stambenim naseljima.\nTijekom ovotjedne inspekcije je ekipa stručnjaka otišla u Peking te pokrajine Guangzhou i Sichuan.


Snažan rast za Štadu i tokom globalne krize - BIZlife\n“Naše povećanje prodaje i prihoda iznad tržišnog proseka je odraz konzistentne primene naše strategije „One STADA za rast“. Snažna posvećenost i preduzetnički duh naših zaposlenih osnova su našeg uspeha. U anketi za zaposlene koju smo nedavno sproveli, 9 od 10 zaposlenih izjasnilo se da su ponosni što rade za Štadu i da su uvereni da će kompanija izaći snažna iz krize izazvane koronavirusom. S obzirom na negativne efekte pandemije koji traju, moramo da nastavimo da pokazujemo visok nivo agilnosti i posvećenosti da bismo ostali na našem kursu rasta i u drugoj polovini 2020”, kaže ovim povodom generalni direktor Štade Peter Goldšmit.\nRusi optužili švajcarskog konditorskog diva: Čokolada gora nego u ostatku Evrope\nTuristički radnici APELUJU da ih država SPASI od krize (FOTO)\n20/06/2020 | 15:59\nDirektor STADA grupe: Lekova će biti dovoljno, Hemofarm ostvario izuzetne rezult...


Više od 225.000 Eplovih telefona „ajfon“ i tableta „ajped“ hakerisano je novom porodicom informatičkih virusa „KeyRaider“.\n„Smatramo da je to dosad najveća krađa naloga na Eplu izazvana određenim virusom“, objavila je američka firma za informatičku bezbednost Palo Alto Netvorks na svom veb sajtu, gde rezimira rezultate istrage obavljene zajedno sa grupom amatera Vajp tek (Weip Teć, WT), koja okuplja fanove Epla u Kini.\nIstraživanje je pokazalo da su virusom bili pogođeni korisnici iz ukupno 18 zemalja, među kojima je Kina, ali i Francuska, Rusija, Japan, Velika Britanija, SAD, Kanada, Nemačka, Australija, Izrael, Italija, Španija, Singapur i Južna Koreja, prenosi portal francetvinfo.fr.\nVirus funkcioniše tako što upada u komunikaciju „ajfona“ i „ajpeda“ s „ajTjunsom“, muzičkom veb prodavnicom Epla, i tako hakeri dolaze u posed, između ostalog, naloga na Eplu, zajedno sa pasvordom.\nNeke žrtve tog virusa konstatovale su abnormalne kupovine, druge doživele hakersku blokadu uređaja koji su potom od njih tražili otkup.\nIz Epla je saopšteno da su problemom bili pogođeni isključivo oni koji ne samo da su deblokirali svoje uređaje da bi omogućili korišćenje funkcija koje ne upotrebljava proizvođač, već su i preuzeli virus prustupajući nebezbednim izvorima. Preduzete su sve mere da se zaštite pogođeni tim problemom, dodali su iz Epla.


Novom akvizicijom tešanjski MADI nastavlja s pružanjem podrške razvoju poljoprivrede u BiH - Akta.ba\n02.07.2021. 10:37 / Izvor: Akta.ba\nNakon što je u aprilu ove godine kompaniju Agromix iz Doboja koja se bavi proizvodnjom stočne hrane, tešanjska kompanija MADI realizovala je proteklog mjeseca još jednu akviziciju.\n"U okviru vlastitih razvojnih ciljeva, s ponosom predstavljamo novo postignuće unutar MADI grupacije. Naime, u toku mjeseca juna, akvizirali smo farme za uzgoj tovne junadi Prnjavor, koja će upotpuniti naše planove za liderskom pozicijom u segmentu bijelog i crvenog mesa", navode iz Madija.\nNovim projektom i akvizicijom žele nastaviti planove pružanja podrške razvoju poljoprivrede u BiH, te na taj način dati priliku poljoprivrednim proizvođačima da budu o partneri u važnom projektu kreiranja samoodrživih poljoprivrednih gazdinstava.\n"Naša nova akvizicija je na površini od 23 000 m2, kapaciteta 500 grla, i sa značajnim silosnim kapacitetom od 4 500 t. Planiramo zaposliti 5 osoba i početi sa radom na jesen ove godine. Radujemo se novim izazovima sa željom da poljoprivreda, kao grana privrede, bude respektabilna i dobra prilika za one koji žele da daju svoj doprinos u obezbjeđivanju hrane, bez ovisnosti od uvoza", poručuju iz ove kompanije.\nFarme za uzgoj tovne junadi


NBS: "Broj štediša raste, uprkos nepovoljnim kamatama" | Kamatica\nPočetna > analiza > NBS: "Broj štediša raste, uprkos nepovoljnim kamatama"\nNBS: "Broj štediša raste, uprkos nepovoljnim kamatama"\nTekst objavljen: 30.10.2021 9:00\nU prethodnih devet godina dinarska štednja je povećana gotovo šest puta, rast je iznosio čak 83 milijarde dinara, i krajem septembra 2021. dostigla je 101,5 milijardi dinara\nBanke ni na Svetski dan štednje, 31. oktobar, neće one koji kod njih čuvaju novac obradovati naknadama za depozite. Kamate su niske, tako je već godinama, a štediše jedino mogu da se nadaju da će početi da rastu kao odgovor na sve veću inflaciju u svetu. Kamate su kod nas minimalne, ali još nisu negativne kao što je to slučaj u nekim evropskim zemljama. Banke su zato više postale sigurno mesto za ovu imovinu, a ne način da se novac oplodi. Kamata na depozite u evrima u proseku iznosi 0,87 odsto na godišnjem nivou, dok se na dinare može dobiti jedan procenat na kraći rok do 2,2 odsto na tri godine.\nSve ovo nije bila prepreka za uvećanje štednje. U domaćoj valuti je položeno više od 100 milijardi dinara, dok je devizna štednja dostigla 12,3 milijardi evra. U zbiru to je oko 13,1 milijardu evra.\n„Svetski dan štednje i ove godine dočekujemo uz nove najviše iznose dinarske i devizne štednje. Kontinuirani rast štednje pokazatelj je poverenja građana u domaći finansijski sistem i nacionalnu valutu, kao rezultat očuvane monetarne i finansijske stabilnosti sada već duži niz godina. U takvim uslovima, dinarska štednja brže raste od devizne već devetu godinu zaredom, a 2021. prvi put je prešla 100 milijardi dinara”, navode iz Narodne banke Srbije (NBS).\nU poređenju sa krajem 2012., što znači u prethodnih devet godina dinarska štednja je povećana gotovo šest puta, rast je iznosio čak 83 milijarde dinara, i krajem septembra 2021. dostigla je 101,5 milijardi dinara. Više od polovine ukupnog rasta ostvareno je u poslednje tri godine i to oko 45 milijardi dinara u odnosu na kraj septembra 2018. Prosečan godišnji rast štednje od 2013. iznosi više od devet milijardi dinara što je šest puta više nego u periodu pre 2012. kada je iznosio 1,5 milijardi dinara. Samo u proteklih godinu dana, od oktobra 2020., štednja u domaćoj valuti povećana je za oko 14 odsto. U istom periodu i devizna štednja raste, iako nešto umerenije u poređenju sa dinarskom. Sa 8,3 milijardi evra s kraja 2012. povećana je na 12,3 milijarde evra na kraju septembra 2021. godine.\nUoči Svetskog dana štednje, NBS je pripremila redovnu analizu isplativosti štednje, urađenu za period od septembra 2012. do septembra 2021., koja je ponovo potvrdila da je isplativije štedeti u domaćoj valuti. Većoj isplativosti dinarske štednje doprinela je makroekonomska, finansijska i fiskalna stabilnost duži niz godina, relativno više kamatne stope na štednju u dinarima u odnosu na evre, povoljniji poreski tretman štednje u domaćoj valuti, kao i pravovremeno donete mere monetarne i fiskalne politike radi ublažavanja negativnih efekata krize prouzrokovane pandemijom.\nU poslednjih devet godina oročena štednja u dinarima na godinu dana (bez zanavljanja), bila je isplativija u čak 98 odsto posmatranih godišnjih potperioda. Tako bi građanin, koji je od septembra 2020. štedeo u dinarima, na ulog od 100.000 dobio u septembru 2021. oko 1.500 dinara (12 evra) više od štediše koji bi u istom periodu oročio evre u protivvrednosti 100.000 dinara.\nRezultati analize isplativosti štednje pokazali su da je dinarska oročena na tri meseca bila isplativija od štednje u evrima u više od 87 odsto posmatranih tromesečnih potperioda, a kod oročavanja na dve godine dinarska štednja je bila isplativija od one u evrima u svim posmatranim dvogodišnjim potperiodima oročenja.\nDakle, u prethodnih devet godina bilo je isplativije štedeti u dinarima i na kratak i na dug rok, napominju u centralnoj banci dodajući da će podsticanje procesa dinarizacije biti i u narednom periodu njihov cilj, kao i stimulisanje štednje u dinarima i naglašavanje njene veće isplativosti.\nštednja novca Nedelja štednje Narodna banka Srbije štednja u dinarima kamatne stope


PODGORICA - Uvođenjem električnih autobusa u saobraćaj riješio bi se problem gradskog prevoza, koji trenutno nije nešto što zadovoljava potrebe građana i Podgorica već razmišlja o ovoj soluciji.\nNikola Ćupić poginuo u eksploziji auto bombe u centru Podgorice\nPODGORICA - Cetinjanin Nikola Ćupić (35) preminuo je od posljedica povreda zadobijenih u ekploziji bombe podmetnute pod njegov automobil.\nPodgorica: Prva transkacija UnionPay karticom u regionu\nPODGORICA - Atlas banka AD Podgorica nedavno je dobila cross border licencu najveće kineske kartične asocijacije, a do sada je tekao proces integracije u sistem.\nPODGORICA - U ponedjeljak 19. novembra u 09:00h, Intersport otvara redizajniranu prodavnicu u Podgorici. Na staroj lokaciji (prvi sprat Mall of Montenegra) nalaziće se prodavnica kreirana po novom Intersport konceptu.\nPODGORICA - Skoplje je najjeftiniji grad u Evropi. Slijede ga Priština kao druga, te Podgorica, ne trećoj, bronzanoj poziciji.\nPODGORICA - Građani Kijeva plaćaju ubjedljivo najjeftinju struju u Evropi, svega 3,76 centi po kilovatčasu (€c/kWh), dok je električna energija najskuplja u Kopenhagenu čak 31,11 €c/kWh.