Lideri EU i Zapadnog Balkana u Trstu o zaokretu u saradnji i konkretnim projektima | EurActiv Srbija\nLideri EU i Zapadnog Balkana u Trstu o zaokretu u saradnji i konkretnim projektima\nObjavljeno : 11.07.2017.\t Tweet\nLideri više zemalja Evropske unije i sa Zapadnog Balkana 12. jula će u Trstu u okviru Berlinskog procesa razgovarati o "konkretnim projektima" za pospešenje ekonomskog razvoja regiona i sprovođenja evropskih reformi, izjavila je u Briselu visoka predstavnica EU Federika Mogerini. Reč je posebno o izgradnji saobraćajnica i energetske mreže i njihovog povezivanja s infrastrukturom EU, a podsticaj poslovanju malih i srednjih preduzeća, inovacijama i razvoju, kao i stvaranje zajedničkog ekonomskog prostora regiona, biće u žiži rasprava ovog susreta na vrhu, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Italije.\nKako pišu tršćanski list "Pikolo" i drugi italijanski mediji, na samitu će učestvovati nemačka kancelarka Angela Merkel, francuski predsednik Emanuel Makron, italijanski premijer Paolo Djentiloni i visoki zvaničnici Austrije, Slovenije, Hrvatske, Velike Britanije, kao i čelnici Srbije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Albanije, Crne Gore i Kosova.\nNemačka, rodonačelnica Berlinskog procesa, u Trstu će predstaviti plan za ubrzani razvoj Zapadnog Balkana - "Berlin plus", da bi se ne samo predupredilo sadašnje ekonomsko-socijalno i političko, demokratsko zaostajanje regiona, već i da bi se razvoj ubrzao nagoveštenim dodatnim finansijskim sredstvima.\nTakav ubrzani napredak bi jamčio sposobnost Zapadnog Balkana da se jednog dana ekonomski i političko-demokratski približi članstvu u Uniji. Iza toga pre svega stoji strahovanje Nemačke i cele EU da bi vidljivo narastanje zategnutosti i zaostajanje u razvoju regiona moglo izazvati velike problema i sukobe, čime bi bila ugrožena i bezbednost same EU.\nTakođe se navodi da je EU zbog svojih unutrašnjih problema i kriza, posvetila mnogo manje pažnje zapadnobalkanskom području, gde je, kako se smatra, uočen sve veći upliv Kine, Rusije, Turske i još nekih zemalja.\nItalijanski institut za međunarodna pitanja je u analizi ocenio da je od pokretanja Berlinskog procesa 2014. "Zapadni Balkan dospeo u središte međunarodnih izveštaja kao pretnja bezbednosti zbog priliva migranata 'balkanskim putem', a i kao poprište sukoba ruskog prodora i širenja NATO, kao i zbog straha od islamskog ekstremizma, ponovnog zaoštravanja zategnutosti između Beograda i Prištine, i Beograda i Zagreba, i zbog scenarija o stvaranju 'Velike Albanije".\nCilj plana "Berlin plus", koji je u junu okvirno predstavio šef nemačke diplomatije Zigmar Gabrijel, jeste da Zapadni Balkan postane što je više moguće jedinstven ekonomski prostor koji će biti mnogo privlačnije, znatno veće tržište za investitore, uz procenu da bi se time otvorilo 80.000 radnih mesta.\nTaj plan predviđa stvaranje fonda za izgradnju infrastrukture i razvoj tehnologije, u koji bi sredstva dale članice EU, Evropskog udruženja za slobodnu trgovinu i Evropskog ekonomskog prostora.\nTakođe se predviđa da se nemački mehanizmi za saradnju i razvoj bolje usmere ka Zapadnom Balkanu, a posebno namenska sredstva za osnivanje i podsticanje rada malih i srednjih preduzeća, profesionalno obrazovanje i razvoj informatike.\nNeki analitičari, veoma upućeni u balkanska pitanja, smatraju da će za sprovođenje plana "Berlin plus" i svih drugih projekata, o kojima 12. jula treba da se raspravlja u Trstu na sastanku na vrhu EU-Zapadni Balkan, biti potrebno više godina i podsećaju da su i ranije neki slični planovi delom ostali "mrtvo slovo na papiru".\nDirektor Projekta za Balkan na Evropskom institutu u Nici Tobijas Flesenkemper i stručnjak berlinskog Instituta za međunarodna pitanja i bezbednost Dušan Reljić predočavaju da bi sprečavanje zaostanjanja u ekonomskom razvitku i ubrzanje razvoja Zapadnog Balkan moglo da se ostvari samo ako bi region imao prosečan ekonomski rast od 6% godišnje, umesto više nego upola manje od toga, koliko ima sada.\nOvi stručnjaci predočavaju da je deficit u trgovini regiona i EU od 2006. dostigao ogromnih 96 milijardi evra.\nŽeleći da odagna strahovanja srpskih i još nekih zvaničnika regiona da bi zajednički ekonomski prostor i "Berlin plus" mogli postati "zamena za članstvo u EU", evropski komesar za proširivanje Johanes Han je ocenio da to nikako ne stoji i da je jasna evropska perspektiva regiona.\nHan je predočio da se daleko najveći deo trgovine Zapadnog Balkana odvija sa EU, odatle dolazi najviše investicija i tehnologije, pa otud smatra da su neosnovane sumnje da bi taj region mogao potpasti pod pretežni upliv Rusije ili nekih drugih moćnih neevropskih zemalja.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić koji se zalaže za stvaranje zajedničkog tržišta regiona, nedavno je u Briselu u razgovoru s visokom predstavnicom EU Federikom Mogerini istovremeno zatražio da se jasno kaže kada Srbija može postati članica Unije, a rekao je i da je za to dobio podršku u EU.\nU Trstu će biti održan i Poslovni forum koji organizuje Italija, na kojem će domaći i zvaničnici Zapadnog Balkana, kao i predstavnici malih i srednjih preduzeća, razmotriti korake za pospešenje ekonomske saradnje, energetskog povezivanja, a posebna tema je kako suzbiti korupciju.\nCilj je takođe da se "sve strane bolje upoznaju s glavnim finansijskim projektima i mehanizmima za region, koje stavljaju na raspolaganje tela EU i međunarodne i regionalne finansijske institucije".\nU sedištu Trgovinske komore Trsta će biti potpisan sporazum o formiranju Sekretarijata trgovinskih komora Zapadnog Balkana.\nItalijanski premijer Djentiloni, nemačka kancelarka Merkel i francuski predsednik Makron će na posebnom sastanku razmotriti i ključna pitanja i razvoj u EU, uključujući naročito u poslednje vreme veliko nezadovoljstvo Rima zbog izostanka pomoći EU da se zaustavi novi masovni priliv afričkih migranata preko Libije i Sredozemnog mora u Italiju.\nFoto: MSP Italije\n: Berlinski proces treba modifikovati\n: Forum civilnog društva u Trstu - Uticaj građana na političke odluke\n: Svilanović: Srbija može brže, četiri tačke za Zapadni Balkan\n: Han: Berlin plus nije zamena za članstvo u EU\n: Gabrijel najavio agendu Berlin plus


Prikazivanje članaka po tagu DRI\nponedeljak, 21 januar 2019 21:09\nDržavna revizorska institucija demantuje RTS i sprovešće reviziju pravilnosti poslovanja javnog servisa svih građana Srbije\n* Državna revizorska institucija (DRI) saopštila je danas (21. januar 2019) da je odluka da RTS bude subjekt revizije u 2019. godinu predstavlja deo usvojenog Programa revizije za 2019. godinu, a ne rezultat dopisa koji je Upravni odbor te medijske kuće uputio na adresu DRI, a sa zahtevom da se sprovede kontrola poslovanja javnog medijskog servisa\nTime je DRI demantovala informaciju da je svoju komisiju poslala u RTS na poziv njihovog Upravnog odbora, kako je to RTS objavila na svom sajtu.\nDRI samostalno odlučuje o subjektima revizije, predmetu, obimu i vrsti revizije, vremenu početka i trajanja revizije, odnosno DRI samostalno planira, sprovodi i izveštava o izvršenoj reviziji, prema Ustavu Republike Srbije i Zakonu o Državnoj revizorskoj instituciji, navodi DRI u saopštenju koje je dostavljeno medijima.\nDRI u saopštenju za medije napominje da ta institucija svake godine primi mnogo zahteva od fizičkih lica, pravnih lica, udruženja, državnih organa i drugih, za sprovođenje revizije, te da je moguće da se nekada podudari zahtev sa odlukom o subjektu revizije, ali dodaju da to ne daje za pravo nikome da tvrdi da je na njegov zahtev odlučeno o reviziji.\nTakođe, DRI demantuje informaciju da je „generalni državni revizor Duško Pejović doneo odluku da Državna revizorska komisija od 14. januara do 15. novembra 2019. godine sprovede reviziju pravilnosti poslovanja RTS-a tokom 2018. godine“.\nDržavna revizorska institucija, kako navode, sprovešće reviziju pravilnosti poslovanja RTS-a u navedenom periodu za 2018. godinu na osnovu odluke Saveta, kao najvišeg organa DRI, a zaključak o sprovođenju revizije potpisao je generalni državni revizor u skladu sa zakonskim ovlašćenjima.\nIzvor: Državna revizorska institucija Republike Srbije\ndržvavna revizorska institucija


Privrednici očekuju da će ova godina biti teža za poslovanje nego prošla - Akta.ba\nPrivrednici očekuju da će ova godina biti teža za poslovanje nego prošla\n12.04.2021. 09:45 / Izvor: BHRT\nOd 180 miliona maraka izdvojenih u prošloj godini iz Kompenzacionog i Fonda solidarnosti Republike Srpske za saniranje posljedica pandemije privrednici su dobili 70 miliona. Od isplaćenih 38 miliona maraka u ovoj godini privredi je dodijeljeno 3,5 miliona. Resorni ministar poziva privrednike da pod povoljnim uslovima apliciraju za sredstva iz Garantnog fonda.\n"Putem Garantnog fonda na raspolaganju stoji 238 miliona maraka koji su usmjereni za te namjene i svi privrednici koji imaju potrebu za tim mogu ostvariti ta sredstva. Što se tiče Ministarstva mi smo isplatili u prošloj godini podsticaje za plate u visini od 8 miliona," istakao je minisar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević.\nU Uniji udruženja poslodavaca Republike Srpske mjere Vlade ne vide kao konačno rješenje problema, jer su gubici u privredi ogromni. Privrednici ističu da ih je spasila pomoć Vlade prošle godine, ali da su posljedice pandemije još teže u ovoj godini.\n"Bez te pomoći više 80 posto takvih preduzeca ne bi postojalo. Ono što mi očekujemo a i uputili smo Vladi zahtjev da se nastavi ta pomoc i u prvom kvartalu ove godine isplate porezi i doprinosi na isplaćene plate", kazao je direktor Unije Udruženja poslodavaca Republike Srpske Saša Aćić.\n"Bez te pomoći više 80 posto takvih preduzeca ne bi postojalo. Ono što mi očekujemo a i uputili smo Vladi zahtjev da se nastavi ta pomoć i u prvom kvartalu ove godine isplate porezi i doprinosi na isplaćene plate," rekao je direktor "Autoprevoza" Dejan Mijić.\nVlada Federacije BiH je je u ovoj godini planirala 150 miliona maraka u Fondu za stabilizaciju privrede, a za projekte zapošljavanja 50 miliona maraka. Za kantone je predviđeno 300 miliona maraka.\nU Udruženju poslodavaca Federacije BiH smatraju da su kantoni prošle godine podbacili kada je riječ o pomoći privredi tokom pandemije.\n"Mislimo da su to trebalo biti veća sredstva da bi privreda osjetila značajniju pomoć. Ako pogledate zemlje u okruženju i u Evropi izdvajale su od 6 do 8 odsto DBP za pomoć privredi,a kod nas 300 miliona u prošloj godini je 1,5 DBP", istakao je predsjednik Udruženja poslodavaca Federacije BiH.\nVlada Kantona Sarajevo saopštile je da su usvojene mjere za ublažavanje ekonomskih posljedica na privrdu u iznosu od 149 miliona maraka.\n"21 milion je direktna podrška privredi za očuvanje radnih mjesta, 3,5 miliona za rasterećenje privrede, 90 miliona su kreditna sredstva za subjekte male privrede," rekao je ministar privrede Kantona Sarajevo Adnan Delić.\nPrivrednici očekuju da će ova godina biti teža za poslovanje nego prošla, jer se pandemiji ne nazire kraj. Pomoć koju dobijaju teško da će moći da zakrpi sve minuse u poslovanju u restriktivnim okolnostima.\nposljedice pandemije na privrednike\nU ZDK prvu vakcinu primilo više od 34 hiljade, potpuno vakcinisano 20.713 osoba\nDa li će još jedan proizvodni bh. gigant biti ugašen?\nManja proizvodnja, veća prodaja šumskih sortimena\nUsvojen Prijedlog odluke o sufinansiranju izgradnje novog srednjoškolskog centra u Istočnoj Ilidži\nOdgođeni problemi tokom pandemije dolaze na naplatu\nObjavljene liste poslovnih subjekata nakon javnih poziva za plaće i doprinose u KS\nSvjetsko biciklističko prvenstvo u Istočnom Sarajevu donosi 25.000 noćenja\nRS: Mjere u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu\nU petak deveta emisija obveznica za izmirenje računa stare devizne štednje\nPrivrednicima u Novom Sarajevu predstavljen Program razvoja male privrede 2021.\nU Doboju otvoren "Centar izvrsnosti" za potrebe prekvalifikacije\n1.300.000 KM podrške mladima za pokretanje start up poslovnih subjekata\nPrivredna komora RS uputila poziv privrednicima: Vakcinacija radnika bitna i za ekonomiju\nSindikat RS: Smanjenjem marži ublažiti poskupljenja životnih namirnica\nVlada FBiH donijela dvije uredbe iz oblasti upravljanja otpadom\nVlada RS u Univerzitet u Istočnom Sarajevu ulaže 21 milion KM\nPokretanje slobodnih industrijskih zona velika šansa Republike Srpske zbog geografskog položaja\nPašalić: Ministarstvo će sufinansirati izgradnju sistema za navodnjavanje\nMinistarstvo privrede KS Sarajevo\nUdruženje poslodavaca FBiH Sarajevo\nMula Mustafe Bašeskije 12/3 71000 Sarajevo\nAutoprevoz a.d. Banja Luka\nPut srpskih branilaca broj 35 78101 Banja Luka


Poljoprivrednici do 28. febrauara mogu podnijeti zahtjeve za IPARD like podršku | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Poljoprivrednici do 28. febrauara mogu podnijeti zahtjeve za IPARD like podršku\nPoljoprivrednici do 28. febrauara mogu podnijeti zahtjeve za IPARD like podršku\nOd početka roka za prijavljivanje na javni poziv, Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja primilo je 125 zahtjeva poljoprivrednika za podršku. Ukupna vrijednost investicija u pristiglim projektima iznosi oko 3,6 miliona eura, od čega bi podrška koju je iz EU fondova obezbijedilo Ministarstvo iznosila oko 1,8 miliona eura.\nNajviše aplikacija bilo je iz Podgorice, Nikšića, Bijelog Polja i Berana, a stigle su iz skoro svih opština. Očekivanje je da će posljednjih pet dana roka za prijavljivanje, koji ističe 28. februara, zahtjeve za podršku predati najveći broj poljoprivrednih proizvođača koji su tokom kampanje za IPARD like projekat iskazali ozbiljno interesovanje.\nOčekivanje je bazirano na osnovu iskustva iz prethodnih MIDAS poziva i podrške u pripremi aplikacija koju su poljoprivvrednim proizvođačima besplatno pružili predstavnici Ministarstva poljoprivrede i Direktorata za IPARD plaćanje.\nKroz IPARD like poziv, da podsjetimo, poljoprivrednim proizvođačima je na raspolaganju 4,1 milion eura bespovratnih sredstava za ulaganja u gazdinstva, i to primarnu poljoprivrednu proizvodnju.\nPodrška u iznosu od 50 odsto, realizovane investicije odlična je prilika da crnogorski poljoprivrednici povećaju stočni fond i površine pod zasadima, smanje troškove proizvodnje i postignu veću konkuretnost.\nZnačajno je da projekat, kroz investicije koje se podržavaju, omogućava poljoprivrednicima da nastave sa unapređivanjem proizvodnje, kroz podizanje standarda zaštite zdravlja i dobrobiti životinja, kao i životne sredine, odnosno bezbjednosti hrane.\nPovećanjem proizvodnje i podizanjem standarda poljoprivredni proizvođači će biti značajno sposobniji da povuku i sredstva podrške EU kroz klasični IPARD projekat, koji je zahtjevniji i u Crnoj Gori planiran u 2016.godini.\nDo tada, planirano je da se objavi još jedan poziv IPARD like koji će više biti fokusiran na preradu.\nZbog toga Ministarstvo stalno apeluje da poljoprivrednici iskoriste aktuelni IPARD like za povećanje broja stoke i površina pod zasadima, kako bi se stvorila bolja osnova za preradu i rast konkuretnosti.\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede i Direktorata za IPARD plaćanje, tokom trajanja poziva informisalo je poljoprivredne proizvođače o IPARD like projektu, kroz dva kruga info-kampanje – pezentacije i radionice.\nKroz direktan kontakt sa proizvođačima pojašnjeni su uslovi i mogućnosti za dobijanje podrške u svim sektorima poljoprivrede, ali su razjašnjene i mnoge dileme poljoprivrednika vezane za upis u registre, prikupljanje dokumentacije, popunjavanje aplikacija, način ispunjavanja pojedinih uslova, kao i mogućnosti finansiranja projekata.\nTakođe, Ministarstvo je dogovorilo saradnju sa IRF u okviru posebne linije za finansiranje IPARD like projekata, s obzirom da, prema uslovima poziva, poljoprivredni proizvođači dobijaju podršku tek nakon što realizuju investiciju, u skladu sa uslovima javnog poziva.\nRok za podnošenje zahtjeva je 28. februar, s tim što će se uzeti u obzir i aplikacije koje nekoliko dana nakon isteka roka stignu poštom na adresu Ministarstva.


Borba za Sutorinu: Denis Bećirović uputio rezoluciju za poništenje ugovora sa Crnom Gorom | Radio Trebinje\n25. децембра 2014., 14:16\nSARAJEVO l Poslanik u novoizabranom sazivu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Bećirović u zvaničnu parlamentarnu proceduru uputio je Rezoluciju o Sutorini.\n„Imajući u vidu da je pitanje Sutorine izuzetno važno za budućnost Bosne i Hercegovine, a shvatajući i značaj direktnog izlaska BiH na međunarodne vode, kao i podržavajući napore da se objektivno utvrde pravne, historijske, geografske, ekonomske i druge činjenice u vezi sa Sutorinom, ja sam, koristeći odredbe člana 167 Poslovnika Zastupničkog doma i zvanično uputio Rezoluciju kako bi najviši zakonodavni organ BiH napokon zauzeo vrlo jasan stav o ovom pitanju“, rekao je Denis Bećirović za Klix.ba dodavši da je u Rezoluciji predložio neprihvatljivu ocjenu prijedloga ugovora sa Crnom Gorom.\n„Predložio sam da Zastupnički dom ocijeni neutemeljenim i štetnim Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore, koji je utvrdilo Vijeće ministara BiH početkom novembra, a prema kojem bi Sutorina trebala, voljom državnih organa BiH, trajno ostati u sastavu Crne Gore“, rekao je Bećirović.\n„U tekstu Rezolucije sam predložio da Zastupnički dom pozove Predsjedništvo BiH da odbije sadašnji prijedlog Vijeća ministara te da ga vrati na ponovno razmatranje. U tekstu stoji i da Zastupnički dom smatra da je potrebno osnovati Komisiju koja će u narednom periodu konsultirati priznate stručnjake iz oblasti prava, historije, ekonomije i geografije, ali i ostale relevantne osobe koje bi mogle pomoći u pitanju rješavanja Sutorine. Na koncu, predložio sam da Zastupnički dom vrlo jasno traži od Vijeća ministara i Predsjedništva da prilikom pregovora o državnoj granici uvaže činjenicu da Crna Gora ne može dokazati vlasništvo nad Sutorinom, jer je i u Ustavu Federativne narodne republike Jugoslavije iz 1946. godine navedeno da se republičke granice mogu mijenjati samo pod uslovom da Narodna skupština ratificira dogovor na saveznom nivou i uz saglasnost republika. Jasno je da do takve ratifikacije na saveznom nivou nije došlo, ali ni od strane Narodne skupštine BiH“, rekao je Bećirović dodavši da će ovo biti jedan test državnosti i odgovornosti za državne poslanike u našoj zemlji.\n„Jasno je da je i prema odredbama Berlinskog kongresa BiH imala dva izlaza na more – Klek i Sutorinu. Sutorina se proteže na 83,7 kvadratnih kilometara i to je važna činjenica za ekonomiju Bosne i Hercegovine i nadam se da će biti dovoljno dobre volje i spremnosti da se uvaže svi argumenti“, zaključio je Bećirović.\nBez dogovora advokata i države


Opet najava ''čistke'' u SNS-u na nacionanom nivou. U Zrenjaninu se špekuliše o nasledniku Janjića - Z1INFO.RS\nNaslovna Politika i društvo Opet najava ''čistke'' u SNS-u na nacionanom nivou. U Zrenjaninu se špekuliše...\nOpet najava ”čistke” u SNS-u na nacionanom nivou. U Zrenjaninu se špekuliše o nasledniku Janjića\nMinistarka građevinarstva Zorana Mihajlović izjavila je da onima koji ne rade za dobrobit Srbije nije mesto u Srpskoj naprednoj stranci (SNS) i da takve treba “počistiti, jer rade za ličnu korist”, preneo je N1.\nMihajlović je za Večernje novosti kazala da nikada nisu govorili imenom i prezimenom koji su ti koji rade za svoj džep, jer je to u delokrugu rada Izvršnog odbora.\n“Očekujemo izveštaj o radu funkcionera, pa će se na osnovu toga videti da li neko treba da bude sklonjen. Dakle, o imenima ćemo pričati sa Izvršnim odborom”, rekla je Mihajlović, a preneo je N1, agencija Beta i Večernje novosti.\nZa to vreme naš (Z1info) izvor iz vrha SNS Zrenjanina kaže da je pred samu jesen a pred kraj godišnjih odbora počelo prebrojavanje unutar ove organizacije, iako je u jeku najznačajnija manifestacija u Zrenjaninu – Dani piva, pojedinci su nestrpljivi. Bliže se unutarstranački izbori unutar Srpske napredne stranke u celoj Srbiji a slede i opšti izbori na proleće. Uveliko se već mesecima špekuliše između tri imena za budućeg nalednika trenutnog gradonačelnika Čedomira Janjić – dodaje naš sagovornik a po njegovim rečima jedno od mogućih rešenje je i Duško Radišić aktuelni pomoćnik gradonačelnika Janjića.


- Generacijama, s kolena na koleno, prenosi se tajna pravih ukusa Srema. Uz mnogo truda, ljubavi i pažnje naša porodica je uspela da sačuva tradiciju proizvodnje suhomesnatih proizvoda na prirodan način, baš onako kako se to radilo u Sremu od davnina. Naša porodica vuče korene još od 1756. pa i ranije, kada su naši preci naselili ove krajeve i shvatili da je plodna ravnica između dve reke njihov pravi i istinski dom - ističe Milenko Jovanović, direktor "But&Co".\nIpak, više generacija kasnije Jovanovići su odlučili da kroz njihov brend BUT&CO prijateljima i gostima pruže ono najbolje i najkvalitetnije što ravni Srem može da ponudi.\n- Da bismo proizveli savršen kulen, kobasicu ili neki drugi proizvod, potrebno je dosta vremena i truda. Proces počinjemo na plodnim sremskim njivama koje su nam preci ostavili, gde naša porodica brižljivo uzgaja pšenicu i kukuruz. Svi proizvodi sa naših polja se koriste za ishranu životinja na porodičnoj farmi koje gajimo već stotinama godina - objasnio je Jovanović.\nGovoreći o paleti proizvoda, navodi da su to klasični proizvodi iz Srema, ali da se posebno izdvajaju blago pikantna sremska kobasica, suva šunka koja je dve godine bila na sušenju, tako da se prosto topi u ustima i, naravno, sremski kulen.\nSremski kulen je jedan od najspecifičnijih proizvoda, prvenstveno jer je to jedini proizvod od mesa u smislu fermentisane kobasice na teritoriji Republike Srbije koji ima zaštićeno geografsko poreklo. BUT&CO je ujedno jedini legalan proizvođač i ovlašćeni korisnik imena porekla "Sremskog kulena".\nBUT&CO garantuje vrhunski kvalitet i stopostotni sremski proizvod i smatraju da je zatvoreni krug proizvodnje ujedno i najbolji preduslov za proizvode vrhunskog kvaliteta.\nProizvodnja se odvija na prirodan način\n- Svi naši proizvodi su bogati istinskim ukusima prirodno odimljenog i osušenog mesa, začinjenog samo začinima iz našeg kraja i ljubavlju koja je i najpotrebnija da bismo dobili ono što želimo, a to je gastronomski ugođaj i eksploziju ukusa koja će vas uvek terati da se vratite sremskim specijalitetima naše porodice - naglašava Jovanović.\n- U potpunosti možemo da kontrolišemo ceo proces počevši od zrna kukuruza i pšenice do finalnog proizvoda u vidu kulena, kobasice, šunke… Svi BUT&CO proizvodi se proizvode isključivo prirodnim sušenjem, bez bilo kakvih dodataka nitrita, šećera, starter kultura i ostalih sastojaka za ubrzano zrenje - navodi Jovanović.\nProces zrenja BUT&CO proizvoda je iz tog razloga dosta dug tako da sremski kulen zri oko pet meseci dok je kod šunke taj proces duži i traje od 15 do 20 meseci. Tržištu nude ograničene količine ali sa garancijom kvaliteta, porekla i ukusa svih proizvoda porodičnog brenda BUT&CO.\nNagrada za kvalitet na Sajmu\nUčešćem 2017. na 84. međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu RPMP "BUT&CO" je postigao izuzetno zapažene rezultate u kategoriji meso i proizvodi od mesa. Njihovi proizvodi osvojili su zlatnu plaketu kao proizvodi vrhunskog kvaliteta.\nPriznanja mladog brenda\nMože se reći da iako je u pitanju mlad brend, koga prati dobro potkovano znanje u pripremi mesa koje su generacije porodice Jovanović stvarale kroz proizvodnju suhomesnatih proizvoda na prirodan tradicionalan način, bez upotrebe bilo kakvih sredstava za zrenje, starter kultura i nitritne soli.


Tags : kombi prevozkombi prevoz cenakombi selidbeprevoz kombijem\nCategory : kombi prevoz\nKombi prevoz kao stub distribucije manjih količina robe je i u svetu građevinarstva neizostavna stavka za dostavu manje količine kada je u pitanju građevinski materijal ili bilo koja druga vrsta robe. Za gradske uslove gde kamionski prevoz nema dozvole za kretanje kombi se kreće bez problema i to je osnovna komparativna prednost ove vrste prevoza.\nPrednosti u kojima se izdvaja kombi prevoz\nOsnovna i najbitnija prednost je dozvoljeno kretanje gradom i uopšteno gabariti kombi vozila. Svakodnevne gradske gužve su noćna mora za sve ljude koji žive u gradu i prevoz kombijem je mnogo lakši nego kamionski prevoz. Odvoz šuta za manje količine džakova obavlja takođe kombi prevoz na teritoriji Beograda. Brz istovar i utovar robe su posebne pogodnosti za ljude koji koriste kombi prevoz jer nema nikakvih cerada, dasaka, i slično. Distribucija robe je delatnost za gradske uslove gde kombi prevoz pokazuje svoj potencijal i suvereno vlada na tom polju kao najbrzi i najpouzdaniji oblik prevoza.\nDimenzije i nosivost za kombi prevoz\nNa raspolaganje možemo da Vam stavimo razne dimenzije kombi vozila maksimalnih dimezija dužine do 4,6 metara, visine do 2,1 metar i nosivosti do 2500 kilograma. Cene za kombi prevoz variraju od dosta faktora kao što su sama udaljenost lokacija, vrsta robe, vrednost i težina. Takođe prevoz kombije je idealan za manje selidbe pogotovo kada je Beograd u pitanju i svakodnevne gužve i zastoji.\n« Kamionski prevoz\tOdvoženje šuta Beograd »


BAT nastavlja da podržava kulturno nasleđe Vranja - JUGPRESS\nKompanija British American Tobacco podržala je tradicionalnu 39. manifestaciju „Borini pozorišni dani“, koja je nakon osam godina ponovo održana u zgradi obnovljenog vranjanskog teatra. Doprinos manifestaciji i lokalnoj pozorišnoj sceni naročito je značajan zbog uloge koju to pozorište ima, kako za grad Vranje, tako i za kulturno-umetničku scenu Srbije.\n„Izuzetno smo ponosni što smo učestvovali u održavanju manifestacije koja je kulturno obeležje Vranja, grada u kojem naša kompanija posluje dugi niz godina. Nastojaćemo i u budućnosti da osluškujemo potrebe zajednice i damo primer drugim kompanijama da ulažu u kulturu i obrazovanje, kao osnov razvoja svakog društva“, dodao je Penezić.\nKao najveći britanski investitor u našoj zemlji, BAT veliku pažnju i resurse posvećuje korporativnoj društvenoj odgovornosti. U prilog tome govori činjenica da je od početka poslovanja u Srbiji, kompanija investirala više od milion evra u društveno odgovorne projekte, navodi se u saopštenju ove kompanije.\nKompanija British American Tobacco je prisutna u Srbiji od 1996. godine a privatizacijom Duvanske industrije Vranje 2003. godine je postala jedan od pionira stranih direktnih investicija i najveći britanski investitor u Srbiji. BAT je direktno investirao više od 220 miliona evra u Srbiji, dok je od 2003. godine u budžet Republike Srbije kroz poreze uplatio preko dve milijarde evra.


Proširenje EU na Zapadni Balkan u svetlu nove metodologije - Centar za evropske politike Proširenje EU na Zapadni Balkan u svetlu nove metodologije - Centar za evropske politike\nDevetnaestog oktobra, Evropska komisija je usvojila svoj Paket za proširenje 2021, u kojem je ponudila sveobuhvatnu procenu stanja i napretka koji su zemlje Zapadnog Balkana napravile na njihovom putu prema Evropskoj uniji, sa naglaskom na to koliki je napredak načinjen u fundamentalnim reformama. U Paketu za proširenje su date i jasne smernice o tome koji su priortiteti u reformama u narednom periodu. Uvođenjem nove metodologije koja koristi pristup zasnovan na zaslugama, fokus ovog Paketa je na isticanju osnovnih vrednosti: vladavina prava, nezavisnost pravosuđa, sloboda medija, i borba protiv organizovanog kriminala i korupcije, istovremeno nagalašavajući da i sama EU mora da ispuni svoje obaveze.\nKomisija je odala priznanje zemljama regiona koje su najviše napredovale na putu ka EU – Crnoj Gori i Srbiji – konstatujući da su napravile određeni napredak, dok su takođe prepoznati napori koje su Severna Makedonija i Albanija načinile kako bi ispunili uslove za otvaranje pregovora. Pored aktuelnog bugarskog veta, zaustavljeni proces normalizacije odnosa u regionu je druga bolna tačka koja je naglašena u Paketu za proširenje.\nOvi nalazi povlače pitanja: Kako Paket za proširenje 2021 podržava izgradnju snažnije Evrope? Koji su podsticaji ponuđeni Zapadnom Balkanu kroz ovaj Paket? Da li postojeći set alata sadrži dovoljno instrumenata da bi se nosio sa osetljivim, ali i složenim pitanjima regiona, istovremeno ne zaboravljajući osnovnim vrednostima?\nPremda ova pitanja ostaju itekako relevantna za svakodnevni život građana, svrha ovog događaja je da okupi relevantne stručnjake koji bi razjasnili šta je do sada urađeno u ovim oblasti i šta ostaje da se uradi, kako bi se osiguralo da Paket za proširenje 2021 bude efektivno i efikasno implementiran. Da bismo dobili višeslojni odgovor na ovaj problem, panelisti iz think tank-ova sa Zapadnog Balkana daće svoje doprinose ovom događaju koji zajedno organizuju mreža Think for Europe (TEN) i Generalni direktorat Evropske unije za susedstvo i pregovore o proširenju (DG NEAR).\nHaris Ćutahija, istraživač, Spoljnopolitička inicijativa (FPI BH), Sarajevo\nModeratorka: Milena Lazarević, programska direktorka, CEP\nNakon toga, biće održana otvorena diskusija sa publikom. Događaj će se održati u onlajn formatu, na engleskom jeziku. Za događaj se možete registrovati ovde: https://us02web.zoom.us/webinar/register/WN_ND11k8yaQw657Z85jwIl-w.\nUčesnici će moći da postave pitanja na dva načina: tako što će se javiti virtuelnim podizanjem ruke, nakon čega će biti uključiti kamerom i mikrofonom, ili tako što će ostaviti komentare ili koristiti Q&A opciju, a moderator će na kraju pročitati ta pitanja.


Izveštaj o aktivnostima Januar – Maj 2012. - Žene u crnom\nIzveštaj o aktivnostima Januar – Maj 2012.\n12, 15. i 19. februar, Beograd "Solidarnost a ne milosrđe": akcija pružanja solidarne pomoći najugroženijem romskim stanovništvom u Beogradu, u naselju Belvil, pogođenim užasnim vremenskim nepogodama tokom februara 2012 održane su pomenute akcije solidarnosti.\n27. februar, Beograd: mirovna akcija „Sećanje na voz smrti - Nikada nećemo zaboraviti zločin u Štrpcima“. Naime, pripadnici jedinice „Osvetnici“, deo vojske Republike Srpske, u stanici Štrpci 27. februara 1993. godine iz voza broj 671 na relaciji Beograd-Bar izveli putnike nesrpske nacionalnosti - 18 Muslimana i jednog Hrvata, a potom ih ubili. Stajanjem na ulazu u Glavnu železničku stanicu, odakle je, bukvalno i simbolički, krenuo voz smrti, obeležena je 19 godišnjica tragedije, uz učešće od oko tridesetak aktivista/kinja Žena u crnom.\n8. mart, Beograd : „Ni suvišne, ni poslušne – i buntovne i solidarne“, sastojao se iz niza akcija:\nJavno čitanje/Izveštaj sa terena o ženama u Srbiji, o kršenju radnih prava žena u Srbiji i u celom svetu, zbog čega je buntovnicama iz celog regiona i sveta odata je počast i priznanje ženama koje su pobunom obeležile prošlost; aktivistkinje su iskazale svoj bunt protiv diskriminacije, patrijarhata i ekonomskog zločina nad ženama;\nŽenski ulični marš, od Trga Republike do Kulturnog centra “Rex” a glavni slogan „Ni suvišne, ni poslušne – i buntovne i solidarne“, praćen je i sloganom „Ni kurve, ni svetice – i žene i drugarice“.\nPostavljanje spomen ploče Kseniji Atanasijević: filozofkinji, feministkinji i antifašistkinji, u Jovanovoj 49. Ženski ulični marš je nastavljen od Jovanove do Kulturnog centra „Rex“, u Jevrejskoj ulici gde su održane druge aktivnosti u vezi sa radnim pravima žena, itd. U uličnom maršu učestvovalo je više stotina žena iz Beograda i cele Srbije.\n23. mart, Beograd -“Trajni beleg zločina”: akcija protiv podizanja spomenika žrtvama i braniocima otažbine na Savskom trgu u Beogradu. Tridesetak aktivistkinja, prijateljica i prijatelja Žena u crnom okupilo se 23. marta u 13 sati pred Skupštinom Beograda u znak protesta zbog podizanja ovog spomenika. ŽuC smatra da je spomenik, koji podiže gradska vlast, još jedan simbol kontinuiteta sa ratnom politikom S. Miloševića, jer se njime izjednačavaju žrtve i dželati, iskrivljavaju istorijske činjenice, poriče odgovornost Srbije za ratove, itd. Valja napomenuti da je na otvaranju ovog spomenika 24. marta protestovali i roditelji nasilno mobilisanih muškaraca. Apelu koji su ovom prilikom pokrenule ŽuC podržalo su organizacije civilnog društva iz cele Srbije, kao i stotinjak građana/nki iz cele regije.\n23. mart, Beograd – “Stop rehabilitaciji ratnog zločinca”: protest ŽuC-a pred zgradom suda u Beogradu zbog najavljene rehabilitacije vođe zločinačkog vođe četničkog pokreta tokom Drugog svetskog rata. Reč je o zločincu osuđenom (1946.) za zločine protiv čovečnosti nad bošnjačkim, hrvatskim, ali i nad srpskim narodom. Pokušaj njegove rehabilitacije poništava antifašističku borbu srpskog i svih drugih jugoslovenskih naroda i vređa žrtve ratova 90-tih budući da tadašnji masovni zločini predstavljaju nastavak četničke ideologije i prakse iz II svetskog rata. ŽuC je takođe održao niz sastanaka sa srodnim organizacijama u okviru kampanje “Stop rehabilitaciji”.\n6. april, Beograd, “20 godina od rata i agresije na Bosnu i Hercegovinu”: Žene u crnom su protestnim stajanjem na Trgu Republike u Beogradu obeležile dvadesetogodišnjicu početka oružane agresije na BiH. Aktivistkinje i aktivisti "Žena u crnom" držali su transparente na kojima su bila ispisana imena mesta i logora gde su bili zločini nad civilnim stanovništvom pre svega bošnjačke, kao i hrvatske i srpske pripadnosti.\n23. april, Beograd, akcija solidarnosti “Zašto”?: obeležavanje Dana sećanja na 16 medijskih radnika ubijenih u Nato bombardovanju (1999), akciju kojoj su se pridružile aktivistkinje ŽuC-a, organizovale su porodice ubijenih, koje su i ovom prilikom zatražile odgovornost, kako zemalja Nato pakta tako i rukovodilaca RTS-a.\nOvo je jedna od najvažnijih aktivnosti Žena u crnom. Sastoji se od mnoštvo segmenata: uličnih akcija, radionica, predavanja, stvaranje različitih modela tranzicione pravde sa feminističkog stanovišta, saradnje sa srodnim organizacijama u vidu zajedničkih akcija, (kampanja, konsultativnih sastanka).\n2. april, Kozarac, Bosna i Hercegovina: Poseta Spomen obeležju u Kozarcu za sve ubijene stanovnike/ce Kozarca, tokom agresije srpskih oružnih formacija 1992.-1995. godine. Spomenik je podignut kao sećanje na oko 1200 ubijenih, dok se preko hiljadu stanovnika/ca Kozarca još uvek vode kao nestali. Otvaranju Suomen obeležja prisustvovalo je osam aktivisktinja Mreže Žena u crnom Srbije, na poziv članica udruženja ‘Srcem do mira’ iz Kozarca.\n3. april, Bihać, BiH: Poseta Memorijalnom groblju/mesar ubijenima u konc-logoru Omarska; posetu je organizovala Majka Mejra Dautović, mirovna aktivistkinja i majka sina i ćerke ubijenih u pomenutom logoru.\n16. aprila, Tuzla, BiH: Poseta , na Kapiji u centru Tuzle, mestu stradanja 75 mladih koju su ubile srpske pružane formacije 25. maja 1995...\nCeo izveštaj možete pročitati/preuzeti u pdf formatu.


Kako da ti kažem šta osećam - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » Kako da ti kažem šta osećam\nIzložba porcelanskih skulptura i instalacija Katarine Lazić-Vasiljević „Kako da ti kažem šta osećam“ biće otvorena u Maloj galeriji ULUPUDS (Uzun Mirkova 12) od 14. (19.00) do 27. februara.\nUmetnica će predstaviti radove iz ciklusa „Porcelanske iluzije“, koji su nastali u poslednje dve godine. Tim povodom kaže:\n– Naziv izložbe je odabran da determiniše misli i ideje koje su inicirale nastajanje ovih dela. Savremeni život, čovek, njegova egzistencija i pojedini aspekti ljudskog – misaonog i realnog, elementi su na kojima se zasniva koncept.\nPostavka je nastavak „Preobražaja“, instalacije koja je postavljena u ovoj galeriji 2008. godine; veza između dva pomenuta koncepta je delo „Glad“. (danubeogradu.rs)\nTagoviizložbe mala galerija ulupuds skulpture\nPrethodni Profil filmske i video produkcije Mihajla Ristića\nSledeći Radovi Barbare Vasić


Tanjug 5. avgusta 2021. 07:15\nVARŠAVA – Beloruska atletičarka Kristina Cimanuska doputovala je u Varšavu, nakon što je odbila da se vrati u svoju domovinu sa Olimpijskih igara u Tokiju, a Poljska je njoj i njenom mužu odobrila humanitarne vize.\n“Umorna je, treba joj odmor, ali je srećna što je u Poljskoj gde će biti bezbedna “, potvrdio je u sredu zamenik ministra spoljnih poslova Poljske Marčin Pšidač za Rojters.\nCimanuska, koja je kritikovala postupke trenera svog tima, provela je dve noći u poljskoj ambasadi u Japanu pre nego što je odletela za Varšavu preko glavnog grada Austrije Beča.\nBeloruski olimpijski komitet objavio je da su njeni treneri odlučili da je sa Olimpijade vrate kući zbog psihološkog stanja, čemu je prethodila njena kritika na račun atletskog saveza, koji je hteo da je ubaci u štafetu 4×400 metara, disciplinu koju nije trčla do tada, pošto su dve beloruske trkačice suspendovane.\nZvezda odbranu titule u ABA ligi počinje od Splita


Šta očekuje crno-bele posle pauze?\nGoran Bošković 10/10/2019, 18:44\nProfesionalni pogon FK Partizan se od juče, nakon gostovanja u kupu u živopisnoj šumadijskoj Grošnici, nalazi na 10-dnevnoj takmičarskoj pauzi. Gledamo ispred sebe, ka narednim iskušenjima koja ubrzo stižu u sva tri takmičenja u kojima Partizan učestvuje.\nU periodu od 21.07.2019. do 09.10.2019. naš klub je odigrao ukupno 19 takmičarskih utakmica u tri takmičenja, a trenutni bilans je sledeći:\n• Linglong Tire Super liga Srbije – 10 utakmica, bilans 7-2-1, gol razlika 23:6 (+17)\n• Kup Srbije – 1 utakmica, bilans 1-0-0, gol razlika 6:0 (+ 6)\n• Liga Evrope – 8 utakmica, bilans 5-2-1, gol razlika 14:7 (+7)\n• UKUPNO: 19 utakmica, bilans 13-4-2, gol razlika 43:13 (+30)\nJesenja polusezona je inače ispresecana reprezentativnim pauzama, kao retko koja pre nje. Jednu pauzu smo imali početkom septembra, druga je upravo u toku (sezona se nastavlja za vikend 19/20. oktobra), a nakon vikenda 09/10. novembra ćemo imati i treću takmičarsku pauzu koja će za crno-bele, slično kao ova pauza, biti nešto kraća nego za ostale klubove (desetak, umesto punih 14 dana), jer Partizan treba da odigra i zaostalu utakmicu 4. kola LLT Super lige Srbije, protiv Radnika u Surdulici.\nIpak, sada se koncentrišemo na prve naredne obaveze koje će hronološki nastupiti za crno-bele, čim ova pauza bude iza nas. Te obaveze izgledaju ovako:\nDatumi odigravanja dve od prikazanih sedam utakmica sigurno neće biti ti koji su prikazani. To važi za ligaške utakmice protiv Spartaka i Inđije, obe na našem stadionu. Ti mečevi će, zbog prethodnih evropskih utakmica Partizana protiv engleskog, evropskog i svetskog fudbalskog giganta Mančester Junajteda, biti igrani nedeljom a ne subotom, dakle 27.10. odnosno 10.11.\nSvi smo se prethodnih sedmica još jednom uverili, a posebno nakon sjajno odigranog i veličanstveno dobijenog derbija, kako ta naša liga izgleda „u paketu“, čega tu sve ima, koliko je tu neregularnosti, problema… Partizan nema izbora, on i jednu takvu ligu mora da igra, ali se neće miriti sa svim tim teškoćama na koje nailazi pokušavajući da se sportski takmiči. Klub će i dalje činiti sve da liga postane što pre regularna, onakva kakva je ogromna većina nacionalnih liga u Evropi. Naših trenutnih „-4“ u prvenstvu u odnosu na vodeću ekipu bi u bilo kojoj drugoj ligi u Evropi, posle manje od trećine odigranog prvenstva, bio zanemarljiv bodovni zaostatak. U Srbiji to nažalost nije tako, posebno kada znamo kad i kako su izmenjene propozicije takmičenja, kad i kako je ukinuto „deljenje bodova“ pred plej of i slično. Možda nije dovoljno utešno za navijače Partizana nakon neočekivanog poraza protiv Voždovca, ali da pokušamo: Da Partizan nije dominantno odigrao derbi i ubedljivo slavio u njemu, da je recimo bilo nerešeno, pa da je zatim Voždovac savladan kojim god rezultatom – i tada bismo bili u ovom trenutku na „-4“ u odnosu na vodeću ekipu.\nNe verujemo da postoji jedan jedini navijač Partizana na ovom svetu koji bi radije prihvatio takav jedan scenario od onog kojeg smo imali, pa se, eto, nadamo da vam je svima makar malo lakše dok čitate ove redove. One koji ne vole ovaj klub da podsetimo da nas do kraja prvenstva očekuje ne još jedan, nego još dva derbija, pa ćemo videti…videćemo i ishode u njima, a vala i to gde će se onaj drugi (ukupno treći) igrati! Matematički i dalje zavisimo sami od sebe i od svojih rezultata i dokle god je tako – čak ni u ovakvoj jednoj ligi ne smemo da se predajemo, jer to nije niti u duhu našeg imena i naših osnivača, nitu u duhu svega onoga što Partizan za 74 godine svog postojanja predstavlja u fudbalskom i sportskom svetu!\nGledajući raspored u ligi, očekuje nas zahtevno gostovanje u Lučanima, a onda čak 4 uzastopne utakmice u Beogradu (od kojih tri na našem stadionu), među kojima su i dueli protiv ekipa iz vrha tabele – protiv Čukaričkog na strani i protiv Vojvodine kod kuće. To su sve ozbiljna iskušenja jer je opštepoznat stepen motivacije svakog kluba u ligi kada treba da igra protiv Partizana. Takav njihov stepen motivacije je po svemu unikatan, najveći mogući i da ne bude nikakve zabune – neka ostane takav i ubuduće, to Partizanu i kratkoročno, a posebno dugoročno, samo može da koristi.\nDva kola grupne faze Lige Evrope su za nama. Da nam je neko pre početka takmičenja po grupama ponudio 4 osvojena boda posle prva dva kola (posle domaćinstva holandskom AZ iz Alkmara i gostovanja kazahstanskoj Astani), verovatno bismo svi mi to oberučke prihvatili. Nakon ova dva odigrana meča, mnogi i dalje žale što umesto 4 nemamo svih 6 osvojenih bodova, ali ostanimo skromni i zadovoljimo se ovim divnim pogledom na trenutnu tabelu naše grupe:\nOčekuje nas uskoro dvomeč protiv slavnog Mančester Junajteda i svi mi se radujemo ovim spektaklima koji su pred nama. Mogu srpski mediji pisati svašta o našem skorašnjem evropskom rivalu, može tu biti i još više nipodaštavanja prema engleskom i svetskom gigantu nego što ga ima (a ima ga uveliko i previše!), ali to ne menja na činjenici da ćemo odmeriti snage sa jednim od najvećih imena klupskog fudbala u Evropi i u čitavom svetu! Protiv Mančester Junajteda smo igrali čuvene mečeve polufinala Kupa šampiona 1966. godine i evo njih sad ponovo protiv nas, nakon više od pola veka (posle više od 53 godine)! Svi ćemo uživati u ovim spektaklima koji su pred nama, a zadatak crno-belih u pokušaju da „kljucnu“ neki bod u ovom dvomeču (24.10. u Beogradu i 07.11. u Mančesteru) će sigurno biti jako težak – ne samo zbog objektivne snage tima i kluba kakav je Mančester Junajted, već i zbog činjenice da vrlo lako u duelima protiv Partizana možemo očekivati jedan personalno dosta jači engleski tim nego što je on to bio u njegovim prethodnim evropskim utakmicama u grupi. Naime, naši međusobni dueli su zakazani za 3. i 4. kolo, tu se polako već „pakuju“ ekipe za prolaz grupe i za 1/16 finala i nema nikakve dileme da Englezi svoja trenutno osvojena 4 boda (poput Partizana) ne smatraju nečim što ih skroz zadovoljava i što im garantuje prolaz. Stepen njihove motivacije i mobilnosti kada je u pitanju Liga Evrope dići će se sasvim sigurno na jedan viši nivo i biće našem timu jako teško da poentira. Ipak, Partizan će sve učiniti da igrački ali i rezultatski iznenadi favorita, makar u jednom od ta dva meča, čime bi sebi obezbedio korist i za dalje, jer bi onda takav jedan Mančester Junajted u nastavku takmičenja i protiv preostala dva rivala morao da zaigra maksimalno angažovan da osvaja bodove i da prođe grupu.\nPartizan je, lako i očekivano, izborio plasman u 1/8 finala Kupa Srbije, takmičenja u kojem brani trofej osvojen uzastopno u čak četiri poslednje sezone. Za koji dan bi trebalo da usledi žreb za osminu finala, pošto je datum određen za odigravanje ovih utakmica sreda, 23.10.2019. Naravno, primetićete da Partizan samo dan kasnije ima „važna evropska posla“ u Beogradu, protiv nikog drugog nego jednog Mančester Junajteda, tako da ćemo našu utakmicu u Kupu Srbije morati da odigramo u nekom kasnijem, odloženom terminu. Poznavajući propozicije takmičenja, već sad znamo ko su nam 8 potencijalnih rivala u osmini rivala Kupa Srbije 2019/20:\n– 4 člana Superlige: Spartak, Radnik, Inđija i Mačva\n– 2 člana 1. lige Srbije: Bačka i Sinđelić Beograd\n– 2 člana Srpske lige: OFK Beograd i Teleoptik\nKoga god da dobije za rivala i kad god i gde god da se ta utakmica ove jeseni bude igrala, Partizan je svakako favorit za prolaz u četvrtfinale Kupa Srbije (koje je na programu tek u martu 2020.). Podsetimo, ove sezone će se kroz celo ovo takmičenje igrati samo po jedna utakmica, pa i u polufinalu (koje je ranijih godina igrano u dve utakmice).\nRadujmo se uzbudljivim fudbalskim momentima u danima koji su uskoro pred nama. Biće puno uzbuđenja, nadamo se i novih radosti za navijače Partizana. Igrači našeg tima i njihov stručni štab predvođen Savom Miloševićem očekuju i u nastavku sezone veliku, tj. sve veću podršku svojih navijača. Ima rezona da će se to i dešavati, posebno ako se prisetimo na koji način su crno-beli ispraćeni sa terena nakon prvenstvenog, jako nesrećnog poraza protiv Voždovca. Bilo je divno i dirljivo, a navijači Partizana su pokazali još jednom da oni sve vide i sve znaju. Baš sve!\nPrevious article MILIONSKA kazna za Partizan\nNext article GLEDAJTE DIREKTNO,FUDBAL:SRBIJA-PARAGVAJ 20h45min;LINKOVI ZA PRENOS UTAKMICE


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Plan realizacije obuka za period februar-april 2016. godine\nPlan realizacije obuka za period februar-april 2016. godine\nUprava za kadrove i Zajednica opština pripremile su Plan realizacije obuka za period februar-april 2016.godine.\nSvi službenici mogu se prijaviti za obuke za koje su zainteresovani, a za koje su u Planu navedeni termini realizacije. Obuke za koje nijesu navedeni termini, biće realizovane u periodu maj-jul 2016. godine.\nDetalje u vezi sa obukama možete naći u Opštem programu stručnog osposobljavanja i usavršavanja, gdje su jasno definisani ciljevi i ciljna grupa za svaku obuku. Opšti program možete naći, osim u Centru znanja na sajtu Zajednice opština, i na web stranici Uprave za kadrove: http://www.uzk.co.me/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=93&Itemid=193&lang=sr\nPrijava za obuke se vrši dostavljanjem popunjenog prijavnog formulara na neku od sljedećih e–mail adresa:\nUprava za kadrove: bojana.scepanovic@uzk.co.me\nZajednica opština Crne Gore: jelena.borozan@uom.co.me


Tadić i Tirk: Saradnja i evrointegracije odgovor na krizu\nPredsjednici Srbije i Slovenije Boris Tadić i Danilo Tirk ocijenili su danas u Aranđelovcu da poslovna saradnja u regionu i nastavak evrointegracija predstavljaju odgovore na izazove svetske ekonomske krize.\n"Najbolje rješenje za sve nas je nastavak evropskih integracija", rekao je Tadić na panelu u okviru Samita 100 biznis lidera jugoistoične Evrope u Aranđelovcu.\nTadić je rekao da evropske integracije doprinose stabilnosti što je bitno za ekonomiju, ali da postoje mišljenja poput stava ekonomiste i nobelovca Džozefa Štiglica da nije vrijeme za ulazak u Evropsku uniju.\n"A za šta jeste vreme? Da li postoji alternativa? Ja ne vidim alternativu", rekao je Tadić i dodao da je članstvo u EU najbolje političko rješenje.\nTirk je rekao da "put iz krize nije jasan", ali je naveo da političari treba da rade na kreiranju uslova za poslovnu saradnju u zemljama jugoistočne Evrope i istakao značaj smanjivanja tenzija.Slovenački predsjednik je kazao i da je potrebno proširiti EU na zemlje regiona pošto to olakšava saradnju.


Nova parking mjesta u centru grada - Opština Pljevlja\nNova parking mjesta u centru grada\n19. jula 2021. 20. jula 2021. Jasmin Kuluglija 55 Views\nGrađanima će do kraja godine biti dostupan novi parking prostor u centru grada.\nU toku je otvoreni postupak javne nabavke koji je Opština Pljevlja – Direkcija za izgradnju i investicije raspisala,a a koji se odnosi na izgradnju 33 parking mjesta na pet katastarskih parcela u okviru DUP-a „Centar 1“.\nIzgradnjom novih parking mjesta značajno će se poboljšati saobraćajni uslovi za stanare ulice Voja Đenisijevića, ali i velikog broja roditelja koji djecu svakodnevno dovode u JPU „Eko bajka“.\nProcijenenja vrijednost nabavke je 91.000 eura bez PDV-a, a rok izvođenja radova će, ba osnovu dinamike iz ponude, biti definisan ugovorom.\nPodsjećamo, podizanje kvaliteta usluga u smislu povećanja prostora za parkiranje u centralnoj gradskoj zoni kroz uređenje postojećih i identifikaciju novih parking mjesta, jedan je od prioriteta kojim se naša lokalna uprava bavi proteklih pet godina, sa ciljem stvaranja uslova za povećanje kvaliteta života svakog Pljevljaka.\nČestitka predsjednika Opštine Pljevlja Igora Golubovića povodom predstojećeg praznika Kurban Bajrama →


NIJE U PITANJU SAMO PREVARA: Žene imaju deset važnih razloga za razvod : Nadlanu.com\nObjavljeno 6. jul 2018. / 14:15:46\n- Nevera se ponekad čak pokaže kao dobro sredstvo za spašavanje braka, ali puno češće je razlog njegovog raspada - rekao je za Dejli mejl izvršni direktor servisa Sigurd Vedal.\nSvađe, prepirke i rasprave našle su se na trećem mestu najčešćih razloga propasti brakova, a navelo ih je čak 10.9 posto anketiranih.\nSRUŠIO JOJ SNOVE: Nenad Aleksić Ša progovorio o ljubavnoj…\nTEŠKO SAM PODNEO KRAH BRAKA: Petar Strugar iskreno o razvodu…\nNa šestom mestu je loše ponašanje partnera, što je u anketi odgovorilo pet odsto žena. Ovim odgovorom obuhvaćeno je neprihvatljivo fizičko, al ii emocionalno ponašanje, kao i u upravljanje finansijama.\nNa poslednja dva mesta našli su se problemi u kući i s novcem. Vendal smatra da rezultati ankete prilično dobro oslikavaju najčešće razloge zbog kojih žene odustaju od braka i traže razvod i napominje da je dobra stvar u svemu što su nakon njegovog raspada spremne da ljubavi pruže drugu šansu.


Cijene hrane u ovoj godini skuplje za 4,1 posto - Živinice Čaršija\nCijena hrane ponovo su faktor koji utiče na inflaciju u Bosni i Hercegovini, izvještava Indikator.ba. Nakon što su cijene nafte i duhanskih proizvoda bile duži period generator inflacije, sada im se ponovo pridružila i hrana.\nU aprilu 2019. godine u odnosu na decembar 2018. godine cijene hrane zabilježile su rast od 4,1 odsto, što je osjetan rast nakon dužeg vremena. Cijene proizvoda i usluga koje se koriste za ličnu potrošnju u Bosni i Hercegovini mjerene indeksom potrošačkih cijena, u aprilu 2019. godine u odnosu na prethodni mjesec, u prosjeku su zabilježile pad za 0,3%, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nZa ovaj pad dijelom je zaslužno smanjenje cijena električne energije za 5,9 posto usljed prelaska elektroprivrednih preduzeća na jeftiniju ljetnu tarifu. Osim hrane na inflaciju u BiH, koja je i dalje u skromnim okvirima, utiču i duhanski proizvodi koji su u aprilu ove godine u odnosu na decembar prošle godine skuplji za 4,8 posto. Cijene prijevoza jeftinije su za 0,8 posto, ali su u aprilu ove godine u poređenju sa aprilom prošle godine veće za 2,6 posto.


Никодијевић: Београд ће дочекати своје шампионке | Socijalistička partija Srbije\nNikodijević: Beograd će dočekati svoje šampionke Beograd\n9 septembra, 2019 u 09:58\n– U ime Skupštine grada Beograda čestitam vam titulu evropskog šampiona! Kao i mnogo puta do sada priredili ste veliku radost građanima Srbije i učinili nas ponosnim. Beograd će kao i uvek dočekati svoje šampionske. Doček će biti organizovan večeras na čuvenom balkonu Skupštine grada u 21 čas. Pozivamo sve Beograđane da dođu na još jednu šampionsku žurku i zajedno pozdravimo naše šampionke – izjavio je Nikola Nikodijević.


Decenija uspešne proizvodnje Simensove fabrike u Subotici Decenija uspešne proizvodnje Simensove fabrike u Subotici – Personal magazin\nSimensova fabrika vetrogeneratora u Subotici, osnovana 2003. godine, proslavila je deset godina uspešnog poslovanja. Pored toga što upošljava 700 radnika, najveći uspeh ove fabrike jeste podatak da svaka četvrta vetrenjača…\nSimensova fabrika vetrogeneratora u Subotici, osnovana 2003. godine, proslavila je deset godina uspešnog poslovanja. Pored toga što upošljava 700 radnika, najveći uspeh ove fabrike jeste podatak da svaka četvrta vetrenjača u Evropi ima generator upravo napravljen kod nas u Srbiji, u Subotici.\nNajznačajniji domaći proizvođač električnih mašina, koje se primenjuju u oblasti obnovljivih izvora energije, desetogodišnjicu rada obeležio je tradicionalno, korporativnom proslavom sa predstavnicima Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine, ministarkom Zoranom Mihajlović, predstavnicima gradske vlasti u Subotici, gradonačelnikom Subotice Modestom Dulićem, kao i mnogobrojnim klijentima i prijateljima kompanije.\n“Čestitam deset godina uspešnog rada Simensove fabrike, sa posebnim osvrtom što ova kompanija u svojoj fabrici zapošljava mlade ljude, prosek godina je tridesetjedna, na čemu bi im druge kompanije mogle pozavideti. Znam da ovih deset godina poslovanja nisu bile lake, bilo je izazova, ali upravo ta istrajnost govori da je Simensova fabrika za proizvodnju venrogeneratora u Subotici dobra poruka za sve buduće investitore i opomena za nas kao Vladu, da više radimo na ambijentu za dovođenje novih investitora i da im stvorimo uslove za dobro poslovanje. Simens je jedna od najvećih kompanija u Srbiji koja se bavi enrgetikom, i nadam se da će u narednih pet godina uspeti da ostvari sve planove”, istakla je Zorana Mihajlović, ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Vlade Republike Srbije.\n“Veliko mi je zadovoljstvo i čast što smo kao kolektiv, doprineli da Simens bude sinonim za uspešnu proizvodnju u oblasti obnovljivih izvora energije i u Srbiji. Nama je za to bilo potrebno punih deset godina. Od prvobitnih 12 ljudi do danas zaposlenih 700, od 150 kvadratnih metara do današnjih 30.000, zajedno smo razvijali ovu fabriku. Sazreli smo na svim poljima i ubuduće ćemo se truditi da održimo visok standard našeg poslovanja“, poručio je generalni direktor kompanije Siemens d.o.o. Beograd Tihomir Rajlić i naglasio da će u naredne tri godine biti realizovana investicija u iznosu od 10 miliona evra, pre svega za usavršavanje proizvodnje, kao i da je planirano da se krajem septembra zaposli još 90 ljudi.\nZahvaljujući konstantnom ulaganju u proizvodnju i u zaposlene, u ovoj fabrici se proizvode najsavremenije tehnologije u oblasti obnovljivih izvora energije. Inženjeri zaposleni u fabrici vrše obuku svojih kolega širom sveta, ali i sami konstruišu alat i mašine neophodne za rad. Iako to nije deo poslovnih planova i prioritetnih ciljeva, ovaj segment je usavršen do te mere da se sada ove mašine izvoze i za potrebe drugih Simensovih firmi u Nemačkoj i Kini, a za samu fabriku ovaj princip poslovanja, za deset godina postojanja, doneo je uštedu od 2.383.100 evra.\nDecenija uspešne proizvodnje Simensove fabrike u Subotici was last modified: September 11th, 2013 by Redakcija\nEcoVirtour sajt i aplikacija nude virtuelne eko-ture po Srbiji


Od 1. juna ponovo rade škole - Dnevnik Juga\nPočetna / Opštine / Bojnik / Od 1. juna ponovo rade škole\n“Nastava se završava krajem maja i nastavljamo sa redovnim aktivnostima, uz poštovanje mera zaštite, dezinfekcije škola i prisustva malog broja učenika u istom prostoru i u isto vreme. U školu 1. 2. i 3. juna dolaze samo maturanti, i to su dani za zaključivanje ocena. Ta tri dana dolaze oni koji nisu zadovoljni svojim zaključenim ocenama i žele da ih poprave i detalje će dogovoriti sa svojim profesorima. Kako i same školske ustanove, odnosno profesori imaju svoju autonomiju, to praktično znači i da profesor, ukoliko ima određenih sumnji, može kontaktirati učenika. Međutim, surevnjivost većine da će đaci varati tokom prethodnog dela onlajn nastave i probe mature ispostavila se neosnovanom. Postignuti su manje-više očekivani i rezultati i deca su pošteno radila”, objasnio je ministar.\nPrethodni Novi obavezan predmet za prvake od septembra – učiće da pronađu informacije onlajn, da koriste navigaciju…\nSledeći Povodom četvorostrukog ubistva Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja vrši nadzor nad stručnim radom Centra za socijalni rad Leskovac


Zbog neplaćene kazne nećete moći da registrujete vozilo – PodrinjeINFO\nZbog neplaćene kazne nećete moći da registrujete vozilo\n933 Views March 16, 2016 No Comments\tSrbija PodrinjeINFO\n1. februara uvedena je jedna velika novina prilikom registracije vozila. Naime prilikom izdavanja registracione nalepnice na tehničkim pregledima, vrši se automatska provera i ukoliko imate neizmirene kazne, sistem neće dozvoliti izdavanje registracione nalepnice, nego će izbaciti poruku da se lice obrati nadležnom sudu radi regulisanja odnosno plaćanja kazni, rekla je za 021 Gordana Drageljević, vlasnica servisa „Auto-tehnika“.\nTakođe, za sve ostale poslove vezane za registraciju vozila, kao što su promena vlasništva, podizanje saobraćajne dozvole, odjava vozila i druge, a koje se vrše u MUP-u, izvršava se provera od strane radnika MUP-a i ako u registru postoji evidentirana kazna, nećete moći završiti započeti posao. Proveru da li se nalazite evidentirani u registru neplaćenih kazni i drugih novčanih iznosa, najlakše možete izvršiti unošenjem reči – registar neplaćenih novčanih kazni – u neki od pretraživača na internetu i vrlo lako unošenjem imena i prezimena i matičnog broja, dobijate traženu informaciju.\nDakle, svi koji uskoro treba da registruju svoje vozilo da, ukoliko nisu sigurni, provere da li su zavedeni u registar, kako bi se izbegle neprijatne situacije prilikom produžetka registracije vozila, ukoliko se ispostavi da se ona ne može obaviti zbog neplaćene kazne.\nSNS i PUPS zajedno na izbore\nProtivgradne rakete pale na Kragujevac


Izbije li rat s Iranom, cene nafte biće nezamislive - Ivesti\nVesti Izbije li rat s Iranom, cene nafte biće nezamislive\nIzbije li rat s Iranom, cene nafte biće nezamislive\n„Ne bude li svet snažnom i odlučnom akcijom pokušao da odvrati Iran, bićemo svedoci eskalacije koja će zapretiti svetskim interesima“, rekao je saudijski prestolonaslednik.\n„Ovo područje zadovoljava 30 odsto svetske potrebe za energentima, nafta čini gotovo 20 odsto svetskog prometa robe i oko četiri odsto svetskog BDP-a. Zamislite da to nestane“, upozorio je Muhamed bin Salman.\n„Ubistvo Kašogija je strašan zločin“\n„Bio je to strašan zločin. Preuzimam odgovornost kao čelnik Saudijske Arabije zato što su to učinili pojedinci koji rade za saudijsku vladu. To je bila greška“, istakao je saudijski princ.\nPrethodni tekstNaslovne strane za ponedeljak, 30. septembar 2019. godine\nSledeći tekstOdalović: U vreme konflikta na KiM bila 53 logora za Srbe


Za hitnu objavu: Novembar 19, 2012\nLondon -- Monsanto, najveći proizvođač semena na svetu i jedan od najistaknutijih promotera genetski modifikovanih (GMO) useva širom sveta, je u poziciji da dobije podršku od 40 miliona američkih dolara javnih para posredstvom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD). Â\nÂ Aprila 2013. godine, EBRD treba da odluči o finansijskim garancijama u vrednosti od 40 miliona dolara za pokrivanje rizika Monsantu u slučaju da poljoprivredne firme ne budu u stanju da plate za seme ili druge agro-hemijske proizvode poručene od ove korporacije.Â Ova podrška ponuđena je od strane EBRD-a za ugovore koje Monsantno sklopi sa malim i velikim poljoprivrednicima i distributerima u Bugarskoj, Mađarskoj, Rusiji, Srbiji, Turskoj i Ukrajini. (1)\nÂ Američka korporacija Monsanto je najveći proizvođač semenskog materijala na svetu, četvrti najveći proizvođač poljoprivredne hemije i kompanija koja je na listi top 500 kompanija u svetu.\nÂ "Apsolutno je nečuveno da EBRD planira da s pomoću novca poreskih obveznika podrži giganta koji već dominira globalnim tržištom semena i tržištem poljoprivredne hemije," komentariše Ionut Apostol, koordinator za EBRD u okviru CEE Bankwatch Network. "EBRD ima zacrtanu misiju da promoviše privatni sektor i konkurenciju u tranzicionim zemljama; kako je onda moguće da se davanje novca jednoj od najbogatijih korporacija na svetu računa kao ispunjavanje ove misije?".\nCeo tekst saopštenja nalazi se ovde.


Dokazi tužilaštva do 31.maja, istraga odbrane, pa suđenje Tačiju i ostalima – Studio B\nObjavljeno: 18.11.2020. 15:24 Izmenjeno: 18.11.2020. 20:19\nParalelno sa procesom obelodanjivanja i nakon njega, odvijaće se istraga odbrane i prikupljanje kontradokaza, kao i pripreme za suđenje, koje bi prema iznetim argumentima svih ucesnika u postupku, moglo da krene, najranije za godinu i po dana.\nNa konferenciji je bilo reči o mogućnim terminima sa početak suđenja, od juna sledeće do juna 2022. godine, ali je nakon rasprave tužilaštva i odbrane, sudija za prethodni postupak ovom procesu Nikolas Giju ukazao je da danas neće određivati datum početka suđenja.\nOn je istakao da to zavisi od dinamike obelodanjivanja dokaza tužilaštva i istrage odbrane, te da, kako je naveo, „što se pre završi obelodanjivanje dokaza, to će brže i odbana moći da bavi svoje obaveze“.\nRasprava o obelodanjivanju dokaza zaključena je dogovorom tužilaštva i odbrane, uz saglasnost sudije, da do sledećeg četvrtka, 26. novembra, tužilaštvo i odbrana, postignu dogovor oko dinamike obelodanjivanja dokaza.\nSudija je upozorio tužilaštvo da mora da predstavi odbrani svaki oslobađajući materijal protiv optuženih, a tužilaštvo je odgovorilo da će „odbrani odelobadniti više od 1.000 potencijalno oslobađajućih dokaznih predloga“.\nPredstavnica tužilaštva je ukazala da će možda imati i više dokaza protiv optuženih, ali da to zavisi od daljeg toga istrage koja je još u toku.\nGovoreći o obelodanjivanju dokaza ona je navela da će kompleti materijala biti dostavljani odbrani u etapama.\nRekla je da tužilaštvo nema ni oobavezu ni nameru da materijal obeležava kao „oslobađajući“ kada ga dostavlja odbrani, već da će samo najaviti kada bi takvi dokazi mogli da joj budu dostavljeni.\nPrethodno su branioci optuženih upozorili da obrana ne može da počne svoju istragu i prepremu za suđenje, pre nego što se upozna sa većim ili kompletnim dokaznim materijlom tužilaštva,a branioci optuženih koji se danas nisu oglašavali, tražili su najmanje 18 meseci za pripremu odbrane.\nUpozorili su da radi pravilnog i ekonomičnog vođenja postupaka, obelodanjivanje mora da bude konsturktivno, da bi se osigurala primena principa „pravičnosti suđenja i jednakosti oruzja“.\nTakođe su ukazivali da, ukoliko na početku obelodanjivanja budu dostavljani samo redigovani dokazi, odbrana neće moći da shvati suštinu i da se adekvatno priprema.\nSve svoje predlog u vezi sa obelodanjivanjem dokaza branioci su podneli sudu 17. novembra, a sud ih je objavio danas pre podne, u vreme trajanja konferencije.\nNa konferenciji je prethodno branilac Kadrija Veseljija advokat Ben Emerson tvrdio da ne postoji Udruženi zločinački poduhvat (UZP) OVK , kako to navodi tužilaštvo, i da će dokazati da Veselji ne može za to da odgovara.\n„OVK se udruživala spontano, nije bilo nikakovg lanca komandovanja. To je bio narodni ustanak koji je pokrenuo veliki broj albanskih scivila, jer su srpske strane sprovodile zločine protiv čovečnosti i genocid“, naveo je pored ostalog Veseljijev branilac.\nPodsetio je na predmete iz Haškog tribunala u kojima je, kako je rekao, osuđeno šest visokih rukovodilaca sprske vojske i policije zbog etničkog čišćenja i proterivanja albanskog stanovništva sa KIM.\n„Sada se tvrdi da postoji slično kriminalne udruživanje, a to predstavlja zamenu teza. Odbrana Veseljija će se oslanjati na presuđene činjenice i donete pravne zaključke“, najavio je adokat tvrdeći da je OVK bila organizovana radi samoodbrane, „selo po selo“.\n„Tako raštrkani i neorganizovani, pojedinci su mogli da učine neka krivicna dela, ali to su bili pojedinačni slučajevi, za razliku od suprotne (sprske) strane“, ustvrdio je advokat Emerson napominjući da tu nije bilo „zajedničkog cilja“ UZP, već da je OVK delovala u samoodbrani.\nBranilac Redžepa Seljimija Dejvid Jang u potpunosti se složio sa Emersonom i glavnim advokatom Denisom Huperom u vezi sa rokom potrebnim za istragu odbrane, napominjući da su optužbe tužilaštva apsurdne.\nI branilac Jakupa Krasnićija, podržala je kolege povodom potrebnog vremena kza istragu odbrane.\n„Treba nam i dovoljno vremena i uslova, a to znači da treba imati u vidu i okolnosti izazvanih pandemijom virusa kvid 19“, navela je Krasnićijeva advokatica.\nBranilac Tačija advokat Denis Hoper je najavio da će podneti zahtev sudu za ukidanje pritvora Tačiju i privremeno puštanje na slobodu, napominjući da mu je za to neophodno da zna sa kojim kontra argumentima raspolaže tužilaštvo.\n„Tužilaštvo treba da nam dostavi svoje komepletne argumente za pritvor, jer su oni u nalogu za hapšenje redigovani, pa odbrana ne može da se adekvatno izjasni, a sud je do sada saslušao samo argumente tužilaštva i odredio pritvor Tačiju“, naveo je pored ostalog advokat Hoper.\nSudija za prethodni postupak Nikolas Giju je rekao Tačijevom braniocu da podnese zahtev za ukidanje pritvora, na koji će se tužilastvo izjasniti, a potom će on doneti svoju odluku o zahtevu odbrane.\nNakon što je branilac optuženog Kadrija Vesljija advokat Ben Emerason počeo da govori o tome kako se Veslji dobrovoljno predao sudu nakon dogovora sa tužilaštvom, prekinut je video striming konferencije sa sudom.\nSva četvorica optuženih u tom predmetu – Hašim Tači, Jakup Krasnići, Kadri Veselji i Redžep Seljimi, nisu prisustvovali konferenciji u sudnici, već su je pratili putem video linka iz pritvorske jedinice i nisu se obraćali sudu.\nŠest njihovih branilaca učestvovalo je u konferenciji takođe putem video linka, a samo je jedan bio u sudnici, kao i specijalizovani tužilac Džek Smit sa pomoćnicima.\nU optužnici se navodi da Taci, Veselji, Seljimi i Krasnici snose individualnu krivicnu odgovornost, prema različitim oblicima krivične odgovornosti, za krivična dela izvržena u kontekstu nemeđunarodnog oružanog sukoba na Kosovu, koja su bila deo raširenog i sistematskog napada protiv lica za koje se sumnjalo da su bili protiv OVK.


Američki diplomata: Svet bi bio bolji uz saradnju SAD, Rusije i EU - Sputnjik Srbija\n17:43 14 Maj 2021\n22:23 04.02.2017 Preuzmite kraći link\n„Ne zaboravljajte, takođe, da je Amerika zemlja koja je doprinela drugom rođenju Evrope posle Drugog svetskog rata. Naša krv, naš znoj, naše suze i naš novac su od Evrope stvorili ono što jeste. Bilo bi bolje videti nekakvu zahvalnost, a ne ovaj antiamerikanizam koji vidimo sada“, izjavio je Malok.\nProfesor Malok je uznemiren zbog toga što predsednik Saveta Evrope Donald Tusk vidi SAD kao pretnju Evropskoj uniji podjednako kao i Rusiju, Kinu i terorističku organizaciju DAEŠ.\nTusk je u pismu koje je objavila pres-služba Saveta Evrope napisao da „uporna Kina… agresivna politika Rusije… radikalni islam, kao i izjave nove američke administracije koje uznemiravaju – čine evropsku budućnost sve manje predvidivom“.\n„SAD, Rusija, DAEŠ i Kina – svi oni zajedno predstavljaju pretnju, suštinske neprijatelje Evropske unije. Bio sam veoma tužan kada sam pročitao ove reči, objavljene pre nekoliko dana“, izjavio je Malok. On je dodao da je Tramp obratio pažnju na ove Tuskove reči, ali da do sada nije reagovao na njih.\nPrema Malokovom mišljenju, razvijanje odnosa SAD, Rusije i Zapadne Evrope moglo bi da učini svet boljim.\n„Ako bismo porazili DAEŠ, rešili problem građanskog rata u Siriji, ako bi bio održan referendum uz poštovanje međunarodnih standarda na Krimu, ako bi bilo pronađeno rešenje za situaciju u Ukrajini, ako bi se baltičke zemlje osećale bezbedno, ako bi ove sankcije bile ukinute, zar ne bi svet bio mnogo bolji“, zapitao se Malok.\nAmerički diplomata ima veoma pesimistične stavove o budućnosti Evropske unije. On je ranije izjavio da predviđa propast jedinstvene evropske valute u narednih godinu i po dana.\nProfesor je, takođe, kritikovao predsednika Evropske komisije Žan Kloda Junkera i izjavio da ne bi odbio da doprinese raspadu Evropske unije, kao što je to već ranije učinio prilikom raspada Sovjetskog Saveza.\nsaradnja Rusije i SAD, američki ambasador, saradnja Rusije i EU, ukidanje sankcija, sankcije Rusiji, Sarajevo, Ted Malok, Donald Tramp, Donald Tusk, Sovjetski Savez, Evropa, Ukrajina, Krim, Kina


Slika: sakulich from Pixabay\nSlovenačka energetska kompanija Petrol završila je preuzimanje snabdevača električne energije E3, ćerke firme državne elektrodistribucije Elektro Primorska, skoro godinu dana nakon potpisivanja ugovora.\nPetrol je ugovor o kupovini 100% akcija E3 za oko 15 miliona evra potpisao u februaru 2020. godine, nakon što je dao bolju ponudu od takođe energetskih kompanija GEN-I i Holding Slovenske elektrarne (HSE), preneli su lokalni mediji.\nU suštini sve firme koje su bile uključene u ovu transakciju su u državnom vlasništvu, ili država u njima ima veliki udeo.\nOsnovna delatnost Petrola je trgovina naftnom i gasom, ali se poslednjih godina okreće investicijama u druge sektore, poput proizvodnje i prodaje električne energije, pre svega iz obnovljivih izvora, i pružanja energetskih usluga (ESCO).\nPreuzimanje E3 će povećati udeo Petrola na slovenačkom maloprodajnom tržištu električne energije na 20%\nE3, četvrti najveći prodavac električne energije u Sloveniji, ostvario je prihod od 90 miliona evra u 2019. godine. Firma posluje u zapadnoj Sloveniji, ima 11% tržišnog udela u zemlji i snabdeva oko 15% domaćinstava, navode lokalni mediji.\nPrema ranijem izveštaju STA, kupovina E3 povećava udeo Petrola na slovenačkom maloprodajnom tržištu električne energije na 20%.\nPetrol se obavezao da ne otpušta radnike E3 najmanje pet godina\nPetrol namerava da razvija poslovanje E3, uz zadržavanje postojećih aktivnosti, saopštila je ova kompanija. Lokalni mediji ističu da se Petrol obavezao da neće preseliti sedište E3 iz Nove Gorice i da neće biti otpuštanja zaposlenih najmanje pet godina.\nTagovi: ESCO, Petrol\nPočetna » Vesti » Električna energija » Slovenački Petrol preuzeo snabdevača električnom energijom E3


Nemačka štampa: Proširenje EU mora da se zaustavi, dosta smo lagali Balkance\n„Proširenje Evropske unije mora generalno da se zaustavi! Evropskim lažima Zapadnom Balkanu mora doći kraj“, piše, između ostalog, nemačka štampa nakon Samita EU-Zapadni Balkan održanom u Sloveniji\nList Velt piše da je „i na ovom samitu država EU i šest država Zapadnog Balkana bilo isto kao i uvek – sporilo se oko toga da li bi te zemlje trebalo da računaju sa ’evropskom perspektivom’ ili ’obećanjem daljeg proširenja’. Za razliku od ranijih godina, ovoga puta su zemlje Zapadnog Balkana dobile neodređeno obećanje i mnogo toplih reči: ’Držite kurs, ne odustajte, nastavite tako. Cilj je pred očima’, rekla je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen. I još: ’Mi smo evropska porodica’.“\nAutor teksta se, međutim, postavlja pitanje: „Po kom osnovu Gruzija i Ukrajina nisu deo te porodice“, i „ko određuje šta spada u ’evropsku porodicu’: geografija, istorija ili političke kalkulacije?“\n„Evropljani su temeljito zeznuli proširenje“\nU tekstu se takođe podseća na 2003. i samit u Solunu kada je EU dala „euforična obećanja“ o proširenju, kako se otada vode mukotrpni pregovori sa Srbijom i Crnom Gorom, a kako Albanija i Severna Makedonija „čeznu da otpočnu“ pregovore. „A Kosovo, koje priznaju samo 22 od 27 zemalja EU, i Bosna i Hercegovina, zemlja koju sve više podriva država u državi – Republika Srpska sa dominantnim ruskim uticajem – već dugo sanjaju o kandidatskom statusu.“\n„Ono što je sigurno jeste da su Evropljani temeljito zeznuli proširenje EU na Zapadni Balkan“, ocenjuje Velt, ali i dodaje da za to nije kriv samo Brisel, već i zemlje-kandidati.\nU tekstu se postavlja i pitanje šta je EU pogrešno napravila u pogledu Zapadnog Balkana. „Pored obećanja o pristupanju, tu je i tehnokratsko uspostavljanje tzv. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, koji je trebalo da čvršće veže region za EU. Tu je ponuđen kompletan program briselske birokratije: godišnji samit, Savet pridruživanja, Odbor za pridruživanje, Parlamentarni odbor forumi građanskog društva. Tako bi trebalo da izgledaju savršeni članovi po tzv. kopenhaškim kriterijumima, koji se drže demokratskih principa, institucionalno su utvrđeni i ekonomski u potpunosti razvijeni“, piše Velt i naglašava da je istovremeno veoma malo novca investirano u taj region.\nO problemu šest balkanskih zemalja list citira i direktorku istraživačkog odeljenja berlinske Fondacije za nauku i politiku Barbaru Lipert: „One su uhvaćene u vrzino kolo lošeg upravljanja i ekonomske i socijalne bede“.\nU tekstu se ističe da loša ekonomska situacija dovodi do emigracije i samim tim odgovarajućeg gubitka kvaliteta. „To stvara rastrzana društva sa korumpiranim strukturama, kriminalom raširenim do najviših nivoa vlasti i poluautokratskim liderima poput Aleksandra Vučića (Srbija), Edija Rame (Albanija) i Mila Đukanovića (Crna Gora).“\n„Sramota je“, naglašava se u tekstu, „da se EU udvara akterima poput srpskog predsednika Vučića koji hvali Kinu, sa Rusijom održava vojne manevre, ima ministra spoljnih poslova koji gaji velikosrpske fantazije, oštro postupa prema opoziciji u zemlji i zaključuje privredni sporazum sa Evroazijskom unijom kojom dominira Rusija“.\nTakođe se napominje da je jaz između pojedinih balkanskih zemalja i dalje dubok, da je nepoverenje veliko, a spremnost na saradnju osrednja. „Važno bi bilo da tih šest zemalja konačno uspostave regionalno tržište, umesto da se u svim problemima oslanjaju na EU.“\n„Proširenje mora generalno da se zaustavi“\nList Velt zato zaključuje: „Proširenje EU mora generalno da se zaustavi! Evropskim lažima Zapadnom Balkanu mora doći kraj. Umesto da veštački održavaju iluzije o pristupanju, Evropljani bi trebalo da kažu istinu, kako te ljude ne bi i dalje razočaravali i time sukcesivno destabilizovali region. Jasna poruka mora da bude: neće biti punopravnog članstva. U slučaju Zapadanog Balkana troškovi integracije bili bi previsoki, pa bi unutar Unije doveli do borbe oko raspodele sredstava i nastavili da erodiraju ionako krhku tvorevinu EU. Zemlje Zapadnog Balkana moraju da razviju snažnu volju za reformama i pomirenjem, umesto da se bave himerom budućeg pristupanja“, zaključuje Velt, uz dodatak da je „važno da se region i dalje podržava iznosima koji se mere milijardama“.\n„Najavljenih 30 milijardi evra za narednih sedam godina su korak u pravom smeru. Postoji opasnost da se Kina, Rusija i Turska rašire po regionu Zapadnog Balkana, ali je ona marginalna. Rusiji nedostaje novac, a iskustva koja zemlje imaju sa Kinom su razočaravajuća“, zaključuje novinar lista Velt.\n„Zemlje Zapadnog Balkana nisu samo svojom krivicom zaglavljene u čekaonici Evropske unije“, piše Frankfurter algemajne cajtung (FAZ). „Na kraju krajeva, nisu samo nedostatak reformi i nerešeni konflikti u regionu doveli do zastoja u proširenju Unije. Barem jednako važnu ulogu igra iskustvo iz nedavnih rundi pristupanja EU, što je dovelo do velikog razočaranja u Briselu i drugim evropskim prestonicama“, piše nemački list podsećajući na primere Poljske i Mađarske, ali i Kipra koji je u EU „uvezao teritorijalni konflikt“.\n„Zbog toga je u osnovi ispravno da zemlje poput Francuske insistiraju na tome da se prvo reformiše Evropska unija, pre nego što se prime nove članice. Ne bi bilo mudro balkanskim zemljama reći datum pristupanja, pa makar to bilo tek 2030, jer niko danas ne zna u kakvom će stanju tada biti Evropska unija ili Zapadni Balkan“, naglašava se u tekstu.\nIzvor Dojče vele, 07. oktobar 2021.\nPreporučujemoBalkanVeltEvropska UnijaEUnemačka štampaproširenje EUFrankfurter algemajne cajtung\nM. Zdravković: Približavanje Srbije i Bugarske prosečnoj razvijenosti EU 2000-2020.\nServer: Srbija ne sedi na dve stolice, već na rusko-kineskoj stolici


realtime Archives - DSOJ - Društvo Srbije za odnose s javnošću\nPres kliping za period od 3. do 7. marta\n6. March 2014.\tPress clipping 0\nPres kliping iz oblasti odnosa s javnošću za period od 3. do 7. marta 2014. godine možete preuzeti na linkovima ispod. Kliping za 3. mart 2014. godine Kliping za 5. mart 2014. godine Zahvaljujemo se agenciji Nina Media Clipping koja je omogućila besplatan kliping za DSOJ u kontinuitetu već devet …\nPres kliping za period od 13. do 17. januara\n16. January 2014.\tPress clipping 0\nPres kliping iz oblasti odnosa s javnošću za period od 13. do 17. januara 2014. godine možete preuzeti na linkovima ispod. Kliping za 16. januar 2014. godine Zahvaljujemo se agenciji Nina Media Clipping koja je omogućila besplatan kliping za DSOJ u kontinuitetu već devet godina. Takođe, zahvaljujemo se agenciji Real …\nPres kliping za period od 6. do 10. januara\n6. January 2014.\tPress clipping 0\nPres kliping iz oblasti odnosa s javnošću za period od 6. do 10. januara 2014. godine možete preuzeti na linkovima ispod. Kliping za 6. januar 2014. godine Kliping za 8. januar 2014. godine Zahvaljujemo se agenciji Nina Media Clipping koja je omogućila besplatan kliping za DSOJ u kontinuitetu već devet …\nPres kliping za period od 23. do 27. decembra\n26. December 2013.\tPress clipping 0\nPres kliping iz oblasti odnosa s javnošću za period od 23. do 27. decembra 2013. godine možete preuzeti na linkovima ispod. Kliping za 25. decembar 2013. godine Kliping za 26. decembar 2013. godine Zahvaljujemo se agenciji Nina Media Clipping koja je omogućila besplatan kliping za DSOJ u kontinuitetu već osam …\nPres kliping za period od 16. do 20. decembra 2013. godine\n20. December 2013.\tPress clipping 0\nPres kliping iz oblasti odnosa s javnošću za period od 16. do 20. decembra 2013. godine možete preuzeti na linkovima ispod. Kliping za 18. decembar 2013. godine Kliping za 20. decembar 2013. godine Zahvaljujemo se agenciji Nina Media Clipping koja je omogućila besplatan kliping za DSOJ u kontinuitetu već osam …\nPres kliping za period od 9. do 13. decembra 2013. godine\n9. December 2013.\tPress clipping 0\nPres kliping iz oblasti odnosa s javnošću za period od 9. do 13. decembra 2013. godine možete preuzeti na linkovima ispod. Kliping za 11. decembar 2013. godine Kliping za 12. decembar 2013. godine Kliping za 13. decembar 2013. godine Zahvaljujemo se agenciji Nina Media Clipping koja je omogućila besplatan kliping …


Alarmantno: Federaciju BiH od početka godine napustilo 225 ljekara - mojusk.ba\nAlarmantno: Federaciju BiH od početka godine napustilo 225 ljekara\nOd početka godine Federaciju BiH napustilo je 225 ljekara, a pretpostavka je da je samo u prošloj godini BiH napustilo 1.600 medicinskih radnika.\nPredsjednik Ljekarske komore FBiH Harun Drljević upozorio je da bi već za pet-šest godina pojedine grane medicine mogle potpuno nestati zbog odlaska anesteziloga, patologa i radiologa, prenosi Oslobođenje.\n– Mislim da bi se zbog ovoga, ali i drugih negativnih demografskih parametara morali zabrinuti prvenstveno Vlada FBiH, premijer i resorni ministar, rekao je Drljević.\nOn smatra da Vlada FBiH dobrim odlukama u kolektivnom ugovoru za oblast zdravstva može uticati na smanjenje trenda masovnog odlaska mladog, perspektivnog kadra, prenosi Srna.\nBerlin: Broj poginulih porastao na 12 osoba\nDeset kompanija koje su vlasnici svega što kupujemo


Poljoprivredne apoteke – sve za jednom mestu !\n„RATAR“ je nastao 1990 godine kao mala prodavnica, sa par zaposlenih, odnosno apoteka specijalizovana za prodaju poljoprivrednih artikala, opreme sa velikim ambicijama i optimizmom za budućnost. Danas, nakon 30 godina, RATAR ima 26 maloprodajnih objekata (poljoprivrednih apoteka) u široj okolini Beograda, sa preko 2000 kvm poslovnog prostora gde je stalno zaposleno više od 60 radnika. U svakoj našem maloprodajnom objektu, može se videti da se vodi računa i o najmanjim detaljima – dostupnost artikala, komunikacija sa kupcima, stručnost u savetovanju kod kupovine artikala itd. Svi maloprodajni objekti ima posebne zahteve u pogledu vlažnosti, temperature vazduha, bezbednosti na radu, ekologije, osvetljenja. Svaki naš prodavac nije samo prodavac robe nego i neko ko će Vam dati stručan savet iz oblasti agronomije, poljoprivede, pravilnog korišćenja svih preparata jer svi naši prodavci redovno rade na svojoj edukaciji.\nJednom rečju - RATAR čine ljudi - tim ljudi koji su obučeni i spreman da u kratkom vremenskom roku odgovori na sve zahteve klijenata. U našim poljoprivrednim apotekama možete nabaviti kvalitetno seme, stočnu hranu, veštačko đubrivo i preparate za zaštitu biljaka i životinja, hranu za kućne ljubimce, kao i razne alate i opremu za domaćinstvo.\nVizija RATAR-a je, da kontinuiranim unapređenjem svojih radnih procesa i neprekidnim podizanjem nivoa kompetentnosti, stručnosti i sposobnosti svojih zaposlenih postane na tržištu Srbije a i šire, jedan od lidera prodaje kvalitetnih proizvoda za poljoprivredu kao i suplemenata za uzgoj biljaka, životinja i njihovu zaštitu. Brza i kvalitetna isporuka svih artikala, sa poštovanjem datih rokova i ostalih potreba kupaca – osnovne su karakteristike našeg poslovanja.\nMisija RATAR-a je da korisnicima naših usluga pruži proizvode i usluge koje zadovoljavaju njihove potrebe, kao i da sa klijentima gradi partnerski odnos, kojim bi poslovanje svojih klijenata dodatno unapredili. Zahteve klijenata ispunjavamo sa visokim nivoom kvaliteta kako po pitanju kvaliteta, tako i po ostalim parametrima - stručni saveti, isporuka proizvoda itd.\nRATAR obezbeđuje proizvode i usluge sa kontrolisanim i ujednačenim kvalitetom koji ispunjavaju sva očekivanja svojih klijenata. To osigurava stvaranje sistemskih pretpostavki za integrisanje kvaliteta u sve sfere poslovanja i prerasta u novu poslovnu i životnu filozofiju.\nPreduslove za svoju uspešnost RATAR nalazi u jasno postavljenim poslovnim ciljevima, proizvodima visoke pouzdanosti, organizaciji zasnovanoj na procesima , okrenutoj ka ispunjavanju zahteva klijenata i kompetentnom menadžmentu.\nProizvodi i usluge se realizuju uz poštovanje svih tehničkih normativa i obezbeđen nadzor od strane stručnog kadra.\nZahvaljujući jasnoj i dugoročno orijentisanoj kadrovskoj politici, podsticanju kreativnosti, inovativnosti I poverenju, formiran je kolektiv koji je sposoban da odgovori svim izazovima sadašnjosti i budućnosti. Svakodnevna obaveza svakog zaposlenog je povećanje produktivnosti i postizanje unapređenja zadatog kvaliteta. Koordinacija svih zaposlenih, timski rad i posvećenost poslu je ključ našeg uspeha.\nImamo preko 60 visokvalifikovana radnika sa dugogodišnjim iskustvom. O kvalitetu naših usluga i zadovoljstvu klijenata govori podatak da se promet naših proizvoda i usluga kao i broj zadovoljnih klijenata uvećava iz godine u godinu.\nŽelja nam je da i sa Vama uspostavimo dobre i uspešne poslovne odnose i da sa takvom saradnjom doprinesemo boljitku svima.


SNSD tvrdi da ne sprečava opoziciju da predlaže zakone - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > SNSD tvrdi da ne sprečava opoziciju da predlaže zakone\n22. Oktobra 2019. Istinito218Leave a Comment on SNSD tvrdi da ne sprečava opoziciju da predlaže zakone\nZakoni koje su predložili opozicioni poslanici skinuti su s dnevnog reda Narodne skupštine Republike Srpske jer su dobili negativno mišljenje Vlade RS, tvrde Igor Žunić, predsjednik Kluba SNSD-a u NS RS i Dušica Šolaja, predsjednica Zakonodavnog odbora NS RS.\nNaime, Draško Stanivuković, poslanik PDP-a i Nebojša Vukanović, poslanik u Klubu SDS-a, tvrde da su Nacrt zakona o zaštiti uzbunjivača i Nacrt zakona o registru zaposlenih kod korisnika budžetskih sredstava RS skinuti s dnevnog reda Odbora kako bi se spriječila opozicija da se ove oblasti regulišu na zakonit način.\nOni takođe tvrde da su ovi zakoni skinuti bez obrazloženja, te da je cilj da se spriječi otkrivanje kriminala i neregularnosti u javnim institucijama.\nŽunić i Šolaja, pak, tvrde da su samo ispoštovali Pravilnik o radu NS RS i važeće zakone. Što se tiče zakona o uzbunjivačima tvrde da već zakon koji reguliše ovu materiju postoji od 2017, a poslanike opozicije su pozvali da predlože izmjene i dopune ako smatraju da postoje odredbe koje nisu dobre. Što se tiče drugog zakona, naglašavaju da je on predložen na način koji je suprotan važećim zakonima, te da zbog toga nisu mogli podržati njegovo postavljenja na dnevni red.\nŠolaja je rekla da je Stanivuković nakon skidanja zakona na Odboru vrijeđao članove Odbora, a medije je pozvala da na istinit način informišu javnost o razlozima skidanja ovih tačaka.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje o tome treba li RS novi avion čija je nabavka predviđena rebalansom Budžeta RS, Žunić je rekao da razumije pitanja koja javnost postavlja zbog ove nabavke, ali tvrdi da se Vlada domaćinski ponaša prema javnim sredstvima što se, kako tvrdi, vidi iz izdvajanja za socijalne kategorije i iz činjenice da je Budžet u suficitu.\nTagged istinito opozicija snsd zakoni\nPolicija sprovodi migranate na Vučjak


Višković u Dobrunu otvorio fabriku za preradu drveta (FOTO)\n29/09/2019 | 12:52 ⇒ 17:54 | Autor: SRNA\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković otvorio je danas u Dobrunu kod Višegrada fabriku "Zlatar šped" za preradu drveta i proizvodnju biomase i peleta.\nVišković u Dobrunu otvorio fabriku za preradu drvetaFoto: RTRS\nKompanija "Zlatar šped" iz Nove Varoši u Srbiji počela je poslovanje u Republici Srpskoj 2017. godine.\n- Akcenat je stavljen na realni sektor, na zapošljavanje i svi moraju da prihvate činjenicu da se broj zaposlenih u Republici Srpskoj iz dana u dan povećava - izjavio je Višković novinarima u Dobrunu nakon obilaska pogona fabrike.\n- Trenutno je zaposleno 50 ljudi, još nismo podvukli crtu i nismo stali sa investicijama, ali je više od milion evra. Uložiće se dodatna sredstva u finalizaciju postojeće proizvodnje i trebalo bi da bude zaposleno još 30 ljudi. Širenje u drugim opštinama u Srpskoj, za sada nije u planu - precizirao je Pušičić.\n- Ovo je pokazatelj kako lokalna zajednica uz podršku Vlade Republike Srpske i uz zainteresovanost investitora, naročito iz bratske Srbije, može doći do ovakvog projekta - istakao je Đurević.\n- Pomogli smo vlasnicima ove firme u infrastrukturi i pokazali da možemo domaćinski da se nosimo i time se ponosimo. Mi svake godine kroz budžet izdavajamo sredstva za pomoć sličnim projektima, pri izgradnji infrastrkture, od kanalizacije, vodovoda, električne energije, rasvjete da bismo pomogli svima koji žele da ulažu u ovoj opštini - pojasnio je Đurević.\nЈedan od radnika u fabrici Nenad Mijadžević kaže da je zadovoljan uslovima rada kao i platom za koju je rekao da je redovna.\nCvijanović u Kozarskoj Dubici i Kostajnici\n08:57 > Povećati broj komunalno-inspekcijskih nadzora\n07:41 > Institut za javno zdravstvo o epidemiološkoj situaciji\n07:38 > U Banjaluci sjednica Odbora za ustavna pitanja


Školska uprava Čačak - Nacionalni model dualnog i preduzetničkog obrazovanja\nZavršni ispit i upis u srednje škole školske 2017/18.\nNacionalni model dualnog i preduzetničkog obrazovanja\nU Srbiji je u prethodnom periodu kreiran Nacionalni model dualnog i preduzetničkog obrazovanja uz uvažavanje podrške iskustava Švajcarske, Nemačke i Austrije. Osnovno polazište u ciljevima našeg modela čine potrebe privrede pa su u njegovom formiranju ravnopravno učestvovali Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Privredna komora Srbije.\nSklapanje ugovora od strane škola, ali i roditelja sa kompanijama koje će plaćati nadoknade za učenički rad svakako predstavljaju značajan korak u unapređenju našeg srednje stručnog obrazovanja. Benefiti se ogledaju i u mogućnosti da deca za vreme formalnog obrazovanja steknu funkcionalna znanja stečena u realnom radnom okruženju kao i da se odmah nakon školovanja zaposle.\nNa ovaj način smanjiće se u narednom periodu stopa nezaposlenih mladih do 25 godina.\nUloga kompanija u okviru aktivnog učešća mladih u proizvodnom procesu ogleda se u značajnom smanjivanju troškova države koja je do sada ulagala ogromna sredstva u opremu i repromaterijale učionica-radionica u cilju sprovođenja učeničke prakse.\nS obzirom da je srpska privreda u prethodnom periodu ulagala ogromna sredstva u neformalno obrazovanje (a već je kroz porez ulagala sredstva u formalno obrazovanje) prepoznala je u uvođenju dualnog obrazovanja rešenje najvećeg problema a to su kvalifikovani kadrovi koji bi se kroz proces formalnog dualnog obrazovanja osposobili za aktivno učešće u proizvodnom procesu odmah nakon školovanja i na taj način obezbedili kvalitet poslovanja kompanija.\nU toku je nova metodologija plana upisa u srednje stručne škole koja uključuje predstavnike privrede, lokalne samouprave, nacionalne službe za zapošljavanje, direktora škola i načelnika školskih uprava uz postojanje novih formulara koji obezbeđuju pre svega sagledavanje stanja u našoj privredi i njihove potrebe za određenim profilima. U skladu sa informatizacijom privrednog i obrazovanog sistema i njihovim umrežavanjem na ovaj način očekuje se značajna podrška formiranju novih profila kao i modernizacija postojećih, odnosno njihova implementacija u obrazovni sistem u narednoj školskoj godini.


Veći broj letova Air Serbia do Amsterdama, Stokholma, Osla i Beča - Avio Portal\nVeći broj letova Air Serbia do Amsterdama, Stokholma, Osla i Beča\nJuly 15, 2021 July 14, 2021 Redakcija\t0 Comments\tAir Serbia, Amsterdam, Beč, Oslo, Stokholm\nZbog pojačane tražnje, srpska nacionalna avio-kompanija Er Srbija planira za period od 13. jula do 29. septembra povećanje broja letova do više evropskih destinacija – Amsterdama, Stokholma, Osla i Beča.\nDodavanjem jednog nedeljnog leta utorkom, broj letova do Osla će se u periodu od 13. jula do 17. avgusta kretati i do četiri nedeljno. Uz najavljene izmjene, putnicima će na raspolaganju biti 1.728 dodatnih sjedišta na letovima do norveške prijestonice – destinacije koja je veoma brzo nakon uvođenja u julu 2020. godine, uprkos pandemiji, postala jedna od najpopularnijih u mreži Er Srbije.\nUvođenjem 12 povratnih letova do Amsterdama u periodu od 14. jula do 29. septembra, Er Srbija će putnicima ponuditi 3.456 dodatnih sjedišta na toj ruti. Uz planirano intenziviranje saobraćaja, srpski nacionalni avio-prevoznik će obavljati i do šest nedeljnih letova do glavnog grada Holandije.\nNa relaciji između Beograda i Stokholma uvedeno je šest dodatnih povratnih letova u periodu od 15. jula do 19. avgusta, čime je obezbijeđeno dodatnih 1.728 sedišta. U navedenom periodu Er Srbija će ka glavnom i najvećem gradu Švedske saobraćati i do četiri puta nedeljno.\nDa li let avionom može povećati rizik od tromboze kod putnika koji su primili vakcinu protiv koronavirusa?\n← U KOM PRAVCU SE RAZVIJA AERODROMSKA INFRASTRUKTURA CRNE GORE\nAir Montenegro od danas leti za Frankfurt →


Sa gradilišta u Beogradu uklonjena avio-bomba iz Drugog svetskog rata /foto/ - 25.04.2021, Sputnik Srbija\nSa gradilišta u Beogradu uklonjena avio-bomba iz Drugog svetskog rata /foto/\nPripadnici Sektora za vanredne situacije uspešno su neutralizovali i uklonili avio-bombu zaostalu iz Drugog svetskog rata koja je pronađena u Nodilovoj ulici u... 25.04.2021, Sputnik Srbija\nvesti, beograd, aleksandar vulin\n13:58 25.04.2021 (Osveženo: 14:01 25.04.2021)\n© Foto : MUP SrbijeUklonjena avio-bomba iz Drugog svetskog rata na Banovom brdu u Beogradu\nPripadnici Sektora za vanredne situacije uspešno su neutralizovali i uklonili avio-bombu zaostalu iz Drugog svetskog rata koja je pronađena u Nodilovoj ulici u beogradskoj opštini Čukarica.\nTo je saopštio ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin koji je obišao mesto odakle je bomba uklonjena.\nUklanjanje upaljača i neutralizacija avio-bombe, teške 242 kilograma, prošla je bez problema, saopštio je MUP.\n„Zajednička akcija pripadnika Sektora za vanredne situacije, drugih pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova i nadležnih gradskih službi uspešno je urađena i građani Čukarice mogu da kažu da je ovaj prostor sada bezbedan i siguran“, istakao je Vulin.\nOn je zahvalio pripadnicima Sektora za vanredne situacije, posebno deminerima koji su još jednom rizikovali sopstvene živote zarad sigurnosti i bezbednosti svojih sugrađana i pokazali koliko su hrabri i stručni.\n„Hoću da se zahvalim i gradskim službama na izuzetnoj organizaciji i saradnji, a posebno svim građanima Beograda i Čukarice koji su saslušali naređenja, sledili savete Sektora za vanredne situacije i bez ijednog incidenta omogućili da policija obavi svoj posao i ovo mesto učini bezbednim“, rekao je ministar Vulin.\nNačelnik Odeljenja za neeksplodirana ubojna sredstva Sektora za vanredne situacije Mihajlo Marinković opisao je kako je tekao proces uklanjanja upaljača.\n„Specijalnim alatima skinuta su dva upaljača, prednji i zadnji, i uništili smo ih na licu mesta“, rekao je Marinković.\nOn je dodao da je bomba uz sve mere bezbednosti i uz policijsku, vatrogasnu i medicinsku zaštitu upućena ka mestu gde će biti uništena.\nPodsetimo, zbog uklanjanja na Banovom brdu evakuisano je više od 1.000 građana.


Fabrici sa ministarkom privrede: EU spremna da nastavi da pomaže Srbiju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Fabrici sa ministarkom privrede: EU spremna da nastavi da pomaže Srbiju\nAtanasković i Fabrici Foto: EU info centar\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici izjavio je na današnjem sastanku sa ministarkom privrede Anđelkom Atanasković da je EU spremna da nastavi da podržava Vladu Srbije u daljem privrednom rastu, posebno kroz predviđeno uspostavljanje platforme za koordinaciju reformi u poslovnom okruženju.\nOn je istakao da će se ta platforma podržati kroz nov projekat, koji finansira EU sa budžetom od osam miliona evra, koji će takođe doprineti pojednostavljenju i digitalizaciji usluga koje država pruža poslovnom sektoru.\n„EU je najveći donator i trgovinski partner Srbije, a dostupni mehanizmi podrške obuhvataju podršku poslovnim savetodavnim uslugama koje se nude privatnom sektoru, kao i obezbeđivanje nekoliko mehanizama finansijske podrške za mala i srednja preduzeća poput zajmova, finansiranja akcijskim kapitalom, inovacionih fondova i garancija za zajmove kroz Program za razvoj preduzeća i inovacija Zapadnog Balkana“, rekao je Fabrici, navodi se u saopštenju.\nPrema njegovim rečima, planirano je i potpisivanje ugovor o bespovratnoj pomoći od 11 miliona evra sa Razvojnom agencijom Srbije, sa ciljem pružanja podrške ovom sektoru da prevaziđe tehnološki jaz i unapredi opremu radi savremenije proizvodnje, proširenja kapaciteta, otvaranja novih radnih mesta i bolje konkurentnosti na tržištu.\n„Taj projekat koji finansira EU će pomoći da se stvore uslovi za veći rast i konkurentnost privrede“, kazao je Fabrici.\nAtanasković je Fabriciju predstavila privredna kretanja i mere Vlade Srbije i Ministarstva privrede koje se preduzimaju za ublažavanje negativnih posledica pandemije po srpsku privredu i zahvalila se na značajnoj pomoći koju EU pruža Srbiji tokom pandemije.\nNavela je da su prioriteti Ministarstva privrede dalje unapređenje poslovnog okruženja, povećanje investicija, završetak procesa privatizacije, nastavak reformi u oblasti državnog vlasništva, kao i razvoj ženskog i omladinskog preduzetništva.\nAtanasković je istakla da će te aktivnosti dati dodatni podstrek celokupnom procesu evropskih integracija Srbije.\n„Drago mi je što Evropska komisija prepoznaje značajan doprinos koji Ministarstvo privrede daje procesu evropskih integracija Srbije, što je i konstatovala u svom poslednjem izveštaju, gde se posebno pohvaljuje napredak u ekonomskim reformama i ekonomskim poglavljima“, rekla je Atanasković.\nNa sastanku su dogovorene smernice za nastavak saradnje Ministarstva privrede i Delegacije EU u Srbiji na sprovođenju strukturnih reformi, navodi se u saopštenju Ministarstva privrede.\nAnđelka AtanaskovićEUprivredaSem FabriciBeograd\nEkonomija • 09.06.2021. 18:49


Rusija u junu počinje da testira vakcine protiv virusa korona na ljudima - Sputnjik Srbija\n01:52 04 Jul 2020\n13:16 04.04.2020 (osveženo 19:57 04.04.2020) Preuzmite kraći link\n„U ovom momentu miševi i lasice su već stekli imunitet, a sada počinju testiranja na nižim primatima. Planiramo da testiranja na životinjama u laboratorijskim uslovima završimo do kraja aprila ove godine, a da nakon toga pređemo na pretklinička ispitivanja. Poslednja faza je testiranje na ljudima, koja će početi u junu“, rekao je on.\nMaksutov je objasnio da se na osnovu podataka šest tehnoloških platforma razvija 26 tipova vakcine, koji će biti testirani u laboratorijama.\nNajbolje vrste vakcina će proći i pretklinička testiranja, a nakon toga, uz dozvolu Ministarstva zdravlja Rusije, biće testirane i na ljudima.\n„Postoji i šema testiranja na dobrovoljcima, ali za sada radimo klasičnom metodom“, istakla je ona.\nRusija, vakcina, testiranje, laboratorija


Proces privatizacije domaćih banaka\nMinistar finansija Božidar Djelić je, za subotnji novosadski "Dnevnik", rekao da će u roku od desetak dana potpisati rešenje o preuzimanju dela vlasništva u 16 domaćih banaka, čime je praktično najavio skori početak procesa privatizacije pojedinih domaćih banaka.\n- Ministarstvo finansija, koje je inače zaduženo za sprovodjenje ovog postupka, u saradnji sa Narodnom bankom Jugoslavije i Agencijom za sanaciju banaka, priprema stategiju za prodaju državnog udela, odnosno privatizaciju banaka, rekao je Djelić i dodao, da je potpisivanje te odluke odlagao, jer nije želeo da bude dovedena u bilo kakvu vezu sa predizbornom kampanjom za predsedničke izbore u Srbiji. Djelić je naveo da će taj proces ipak morati da se ubrza, jer mnogi direktori banaka čekaju na tu odluku, a moraju se imenovati novi i depolitizovani upravni odbori.\nOve obaveze nisu bile obuhvaćene prvim krugom konverzije dugova Pariskom i Londonskom klubu i starim deviznim štedišama, ali će banke uskoro dobiti nalog NBJ da državi prenesu dodatne količine akcija. Naime, domaće banke će uskoro morati da emituju i na državu prenesu akcije u vrednosti od najmanje 530 miliona dolara za koliko je, prekjuče potpisanim sporazumom sa SAD i Švajcarskom, smanjen jugoslovenski dug Pariskom klubu. Na taj način dodatno će se povećati udeo države, koja je u prvom krugu konverzije obaveza prema Pariskom i Londonskom klubu i starim deviznim štedišama već postala većinski vlasnik u 11 i manjinski u još pet domaćih banaka.\nNedavnom operacijom bile su obuhvaćene samo glavnice i redovne i zatezne kamate, ranije usaglašene s državama s kojima su zaključeni bilateralni sporazumi u okviru globalnog aranžmana s Pariskim klubom. U međuvremenu, 20. septembra parafiran je bilateralni sporazum s Rusijom, a potom i sa SAD i Švajcarskom. Po tom osnovu uskoro će uslediti drugi krug konverzije, u kojem će u državne akcije biti pretvorene i obaveze, koje samo prema SAD i Švajcarskoj iznose 530 miliona dolara. Toj sumi valja pridodati i deo otpisanih dugova Rusiji, ali i Italiji, koja takođe spada u veće poverioce, i s kojom pregovori još nisu okončani.\nDrugi krug konverzije će sačekati dok se ne potpišu sporazumi sa svim poveriocima. Konverzija svih obaveza odjednom u akcije nije bila moguća, jer nisu bili usaglašeni iznosi koje bi SRJ pojedinim zemljama trebalo da vrati po osnovu redovnih i zateznih kamata. Zato je ta suma u prvom krugu bila izuzeta od konverzije, ali će biti obuhvaćena drugim krugom, kada sve bude definitivno poznato. Guverner Narodne banke Jugoslavije Mlađan Dinkić za “Dnevnik” procenjuje da to “neće bitno promeniti situaciju” i naglašava da će se “praktično samo povećati iznos kapitala, koji će država kasnije prodavati”. Takodje, ističe da je do sada u državni ulog konvertovana glavnica i sve kamate, koje su prethodno usaglašene s poveriocima iz Pariskog kluba i potvrđuje da se uskoro može očekivati nova runda konverzije.\nU svakom slučaju Srbija će postati većinski vlasnik Vojvođanske, Novosadske, Panonske i Kontinental banke iz Novog Sada, Privredne banke iz Pančeva, Jubanke i Srpske regionalne banke iz Beograda, Kredi banke iz Kragujevca, Borske, Pirotske i Niške banke, kojoj su u međuvremenu pripojene Prokupačka i Vranjska banka. Po istom osnovu, država će postati manjinski vlasnik, odnosno akcionar Čačanske i još tri banke iz Beograda: Kapital, Komercijalne i Agrobanke. Po rečima guvernera NBJ - u 11 banaka, u kojima će biti većinski vlasnik, država će raspolagati u proseku sa 66,4 odsto kapitala, a taj udeo se kreće od najmanje 52 odsto u Novosadskoj do najviše 84 odsto u Kontinental banci.