Iako nije slovio kao favorit, Trampu je bilo lakše da pobedi, nego da ostvari obećano\nSAD i svet neće biti više isti nakon izbora Donalda Trampa za predsednika ne samo zbog politike za koju se zalaže već i činjenice da na čelo najmoćnije države na planeti prvi put dolazi ličnost koja se nije ranije bavila politikom i pripadala establišmentu.\nNaime, SAD se suočavaju sa ogromnim izazovima. Pre svega, zemlja nikada nije bila podeljena kao sada – po mnogim osnovama: rasnim, klasnim, zatim oko sistema vrednosti.\nSvet i SAD posle Trampove pobede\nDoduše, Tramp je u prvom govoru nakon izbora za predsednika pozvao na jedinstvo bez obzira na razlike. Međutim, upravo je svojim nastupima u predizbornoj kampanji u mnogome doprineo produbljivanju razdora tako da će osim pomiriteljskih reči, morati da u svojoj politici učini mnogo toga konkretnog kako bi se smanjio taj jaz, odnosno nepoverenje pa i podozrenje između različitih društvenih grupa.\nIako je za njega glasalo oko 30 odsto građana latinoameričkog porekla (više nego za republikanskog kandidata Mita Romnija na prošlim izborima), u ovoj populaciji se pribojavaju da će biti na udaru u slučaju ostvarenja Trampovog obećanja o proterivanju 11 miliona ilegalnih imigranata, koji su uglavnom iz Južne i Srednje Amerike, zatim podizanja zida na granici sa Meksikom. I pripadnici ostalih manjinskih zajednica u SAD, pre svega afroameričke, zatim azijske a pre svega muslimani strahuju od Trampovih najavljenih mera kao što je zabrana ulaska muslimanima. Doduše, novi američki predsednik je kasnije izjavio da ta njegova izjava nije dobro shvaćena.\nParadoksalno, Trampu će verovatno najteže biti da smanji sve veće socijalne podele u zemlji iako je to bilo u fokusu njegove kampanje. Samo 0,1 odsto najbogatijih raspolaže imovinom koliko i 90 odsto najsiromašnijih Amerikanaca. Istovremeno, na ovih 90 procenata građana otpada 73 odsto američkog duga.\nTramp je pobedio pre svega zahvaljujući glasovima nezadovoljne belačke radničke klase i ruralnih belaca koji se osećaju najvećim gubitnicima neoliberalne politike i globalizacije u proteklih 30-tak godina. Detroit i ostali industrijski centri su opusteli u poslednjih nekoliko decenija zbog izmeštanja njihovih pogona u inostranstvo.\nTramp je pobedio pre svega zahvaljujući glasovima nezadovoljne belačke radničke klase\nTramp je najavio vraćanje američkih firmi u zemlju. Međutim, pitanje koliko je to ostvarivo. Takođe, za udvostručavanje rasta i oporavak nacionalne ekonomije – koji najavljuje - kroz pokretanje infrastrukturnih projekata i otvaranje novih radnih mesta, potrebna su velika budžetska sredstva što je u suprotnosti sa njegovim opredeljenjem za smanjenje poreza sa sadašnjih maksimalnih 35 na 15 odsto.\nTime bi se smanjili federalni prihodi za 5,9 hiljada milijardi dolara. Istovremeno, iz njegovog plana proizilazi da će biti podignuti porezi na prihode srednje klase kao i građana sa najnižim primanjima. Takođe, time bi se američki dug povećao na 28,4 hiljade milijardi dolara sa sadašnjih 17,8 hiljada milijardi.\nDa li će Trampovi birači platiti najveću cenu njegove politike?\nIronijom sudbine, bogati - koje je uz establišment u Vašingtonu najviše kritikovao - najviše bi profitirali, a siromašniji Amerikanci – pre svega belci čiji su glasovi omogućili Trampovu pobedu – platili bi najveću cenu ovakvog ekonomskog programa, procenjuju stručnjaci.\nZvuči nelogično da frustrirani i siromašniji Amerikanci očekuju da će Tramp - koji se obogatio u sistemu koji kritikuje - rešiti njihove probleme. Međutim, to nije prvi slučaj da mase podržavaju bogataše u politici.\nNajpoznatiji je primer bivšeg italijanskog premijera Silvija Berluskonija. Zavodljiva retorika iskusne TV zvezde rijaliti programa, više je prijala uhu gnevne mase nego ozbiljni govori Hilari Klinton. Tim građanima su čak manje smetali Trampovi seksistički gafovi nego „politička korektnost“ Klintonove koju doživljavaju kao neiskrenu.\nPolitika sve više postaje spektakl, a u društvu spektakla se lako brišu granice pristojnosti, istine i laži, da bi na kraju bizarno postalo važno, a važno – profano.\nHilari Klinton izgubila još jednu dobijenu bitku\nKandidatkinja demokrata Hilari Klinton je ponovo izgubila gotovo dobijene izbore. I 2008. godine je ubedljivo vodila skoro da samog kraja nadmetanja za predsedničku nominaciju Demokratske stranke, da bi je u finišu pretekao Barak Obama kome u početku nisu davane prevelike šanse. I sada je ubedljivo vodila do pre tri sedmice kada je objavljen izveštaj FBI-aja o njenim privatnim imejlovima. Iako je njena prednost bila smanjena, gotovo sva istraživanja javnog mnjenja davala su joj veće izglede. Očito je da statistika nije uspela da detektuje razmere nezadovoljstva građana koji su podržali Trampa. To potvrđuju i promašena istraživanja uoči Bregzita.\nHilari Klinton bi verovatno imala veće šanse za pobedu da joj je Sanders bio kandidat za potpredsednika SAD\nOsim izveštaja FBI-aja, problem za Hilari Klinton je što nije uživala veliko poverenje ni u svojoj Demokratskoj partiji. Analitičari ističu da nema harizmu poput Baraka Obame, zatim da je obični građani doživljavaju kao kandidatkinju establišmenta i krupnog biznisa. Veliki uspeh njenog takmaca Bernija Sandersa, koga su podržali mladi i ostali građani koji traže radikalne promene, već su bili ozbiljno upozorenje šta birači demokrata žele.\nHilari Klinton bi verovatno imala veće šanse za pobedu da joj je Sanders bio kandidat za potpredsednika SAD, što bi garantovalo sprovođenje željenih dubokih promena. Ovako, iako je Sanders pozvao svoje pristalice da glasaju za Klintonovu, očito je da su mnogi bili razočarani te da ga nisu poslušali.\nUmesto Sandersa i Klintonove, Tramp je dobio priliku da reprezentuje interese nezadovoljnih i zapostavljenih. Trampizam – kao novi pravac u politici – posledica je neuspeha mejnstrim partija levo i desno od centra, ali i autentične levice da artikulišu glasove obespravljenih, čiji broj raste.\nIntervencionizam, izolacionizam i kraj globalizacije\nPad akcija na svetskim berzama i vrednosti dolara je indikator nepoverenja u Trampov ekonomski program te političke nesigurnosti koja sledi u celom svetu.\nKako je izjavio francuski ambasador u SAD, "nakon Bregzita i američkih izbora, ništa više nije nemoguće. Svet se ruši pred našim očima."\nAmerički građani, koji nisu glasali za Trampa, ali i znatan deo svetske javnosti i političara sa velikom neizvesnošću, a neki i sa strepnjom, iščekuju da li će nastojati da ostvari sve što je najavio u kampanji, a što bi moglo da izazove potrese i kraj dosadašnjeg novog svetskog poretka. Istovremeno, pitanje je kakav će biti novi svetski poredak s obzirom da se Tramp zalaže za kombinaciju intervenističkih i izolacionističkih poteza.\nPad akcija na svetskim berzama i vrednosti dolara je indikator nepoverenja u Trampov ekonomski program\nS jedne strane, najavljuje jače udare na ekstremističku “Islamsku državu”, slanje dodatnih snaga u Aziju kako bi se suprostavile Kini, te za poništavanje nuklearnog sporazuma sa Iranom. S druge strane, odbranu Južne Koreje i Japana od nuklearne Severne Koreje prepušta njima samima tako što bi im se omogućilo nuklearno oružje. Takođe, članicama NATO-a postavlja kao uslov povećanje vojnih izdataka. U suprotnom, SAD im neće više garantovati zaštitu, što bi svakako pojačalo bojazan evropskih članica Alijanse za svoju bezbednost, pre svega u blizini u Rusije sa kojom Tramp najavljuje poboljšanje odnosa.\nNjegova pobeda u mnogome će izmeniti dosadašnje procese globalizacije. Naime, on se zalaže za redefiniciju pa čak i napuštanje sporazuma o slobodnoj trgovini na severnoameričkom kontinentu (NAFTA), zatim o trans-pacifičkom partnerstvu (TPP). Istovremeno, zapretio je da će se SAD povući iz Svetske trgovinske organizacije (WTO) te tužbama protiv zemalja, pre svega Kine, kao i uvođenja uvoznih taksi na određene proizvode. Ukoliko se sve ovo ostvari, to će označiti kraj ere slobodne trgovine i globalizacije ekonomije.\nBez blanko podrške republikanskih kongresmena\nOsim Trampa kao predsednika, republikanci su osigurali i većinu u oba doma američkog Kongresa, što je prvi slučaj nakon pobede Ronalda Regana. To na prvi pogled znači da republikanci mogu lako da sprovedu sve mere. Međutim, ova partija je sada veoma heterogena te se čak postavlja koja je njena biračka baza, što se pokazalo u kampanji.\nSve ključne odluke moraju da odobre Senat i Predstavnički dom te zaoštravanje odnosa sa njima dugoročno bi slabilo poziciju predsednika\nTramp, koji je tek nedavno postao član stranke, nije uživao podršku njenih čelnika. Štaviše, on je pobedio glasovima građana koji su frustrirani mejnstrim politikom – uključujući i republikanskom. I sam Tramp, kada je govorio o “isušivanju močvare” u Vašingtonu, mislio je ne samo na demokratski, već i republikanski establišment.\nTo znači da teško može računati na blanko podršku svih republikanskih članova Kongresa o svakom pitanju. Doduše, američki predsednik prema Ustavu ima veliku moć, uključujući i donošenje izvršnih uredbi, odnosno dekreta, kako bi zaobišao Kongres.\nMeđutim, sve ključne odluke mora da odobre Senat i Predstavnički dom te zaoštravanje odnosa sa njima dugoročno bi slabilo poziciju predsednika. Istovremeno, svaki američki predsednik morao je da uzme u obzir složenu mrežu uticajnih grupa i interesa – kao što su Volstrit, vojnoindustrijski kompleks, naftni i ostali lobiji.\nDakle, iako nije slovio kao favorit, Trampu je bilo lakše da pobedi, nego da ostvari obećano.\nOn nema političko iskustvo ali kao iskusan biznismen trebalo bi da zna razliku između brendiranja proizvoda i uspešne prodaje. Dakle, trebaće mu i znanja iz političkog menadžmenta, koji je mnogo komplikovaniji nego vođenje kompanije. U svakom slučaju, u prošlosti je menjao političke orijentacije, kao i stavove tokom ove kampanje, tako da se može očekivati i prilagođavanje njegove politike kao predsednika.


Nemački ZF veoma zadovoljan poslovanjem u Srbiji › Made-in-Germany.rs\nIz nemačke kompanije ZF, koja je fabriku za proizvodnju auto-delova otvorila u Pančevu pre dve godine, poručuju da su i više nego zadovoljni dosadašnjim poslovnim rezultatima ostvarenim u našoj zemlji, prenosi TV Pink.\nPored fabrike koja od 2019. proizvodi motore za električna i hibridna vozila najpoznatijih svetskih proizvođača automobila, nemački investitor je izgradio i razvojno-istraživački centar, koji razvija rešenja za budućnost auto-industrije, a za koji naši mladi inženjeri kažu da je prilika za napredovanje kakva se ne propušta.\n– Uložili smo značajne resurse i sva svoja znanja, obezbedili podršku da se ovaj projekat odvija neverovatnom brzinom i realno, uspeli smo da uradimo više od onoga što smo planirali. ZF je najmoderniji trend u auto-industriji, koji su prepoznali naši klijenti, naši partneri, naši zaposleni, cela kompanija i divizija u okviru koje poslujemo – poručuje direktor ZF Milan Grujić.\nNemački gigant posluje u preko 40 zemalja sveta, a u svojim naučno-istraživačkim centrima prvo razvija i dizajnira motore prema željama kupca, a zatim ih podvrgava obimnim testiranjima, upravo kao što to radi i u svom centru u Pančevu. Ovaj centar je jedinstven upravo jer se tu ispituju delovi koji će u budućnosti pokretati električne automobile.\n– Imamo 16 laboratorija sa 20-tak najmodernijih ispitnih stolova koje je konstruisao, osmislio i proizveo ZF, a to je najnovija oprema sa najnovijom tehnologijom. Motori moraju da prođu testove izdržljivosti, zbog čega se u ovoj ispitnoj prostoriji simuliraju uslovi vožnje na putu, dok se u kontrolnoj sobi proces testiranja prati do najsitnijih detalja – objašnjava vođa Odeljenja testiranja Boriša Jovanović.\nPrema rečima Marka Obradovića, test inženjera za sistemska ispitivanja, jednim ciklusom testova obuhvaćena je vožnja kroz grad, zaustavljanje, parkiranje i vožnja po auto putu, odnosno sve faze vožnje kroz koje bismo prolazili u svakodnevnom životu.\n– Svi segmenti su skupljeni u jedan ciklus od 22 minuta, a mi uz pomoć automatizacije ponavljamo jako veliki broj tih ciklusa kako bi simulirali da mašina u nekom jako kratkom periodu pređe od 150.000 do 200.000 kilometara, isto kao da se radi o vožnji po pravom putu – kaže Obradović i dodaje da jedan takav test traje tri do četiri meseca.\nNa drugim ispitnim stanicama proveravaju se osnovne karakteristike motora, poput koliko snage može da razvije, koliku temperaturu podnosi i koliko vibracija. Inženjer za projektovanje i podršku serijskoj proizvodnji, Slobodan Janković, ističe da ovaj centar pruža velike mogućnosti za usavršavanje. On kaže da se dlučio da konkuriše za posao u ovoj firmi pre svega zbog same ideje testiranja motora, koja mu je bila privlačna kao nešto novo. U to se i praktično uverio, pa dodaje da tako nešto ne postoji u Srbiji, budući da ovakav centar omogućava stručnjacima da nauče specifične stvari, jer je mnogo iskusnih inženjera u okviru kompanije spremno da podeli svoje znanje sa mlađim kolegama.\n– Potencijal za napredovanje i uslovi rada koje smo obezbedili čine fabriku i razvojni centar ZF u Pančevu pravim mestom za početak ili nastavak profesionalne karijere i garantuju sigurnost, perspektivu i daju razlog našim ljudima da razmišljaju, da ostanu u svom gradu, u svojoj zemlji. U razvojno istraživačkom centru trenutno radi nešto više od 80 ljudi, a ukupan broj zaposlenih u pančevačkoj kompaniji je gotovo hiljadu, a tu nije kraj, jer su u planu i novi projekti – kaže HR menadžer Petar Petrović.


KLIX - Htjeli priznati ili ne Vučić je lider cijelog regiona - Leutar.net\nKLIX – Htjeli priznati ili ne Vučić je lider cijelog regiona\n29. marta 2021. LEUTAR Bosna i Hercegovina, Vijesti 0\nPotez Srbije da omogući vakcinaciju i državljanima zemalja regiona, bez obzira na mjesto prebavališta, izazvao je brojne pozitivne reakcije, piše Klix.ba.\nTaj sarajevski portal navodi da se predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, “željeli to priznati ili ne, nametnuo kao lider cijelog regiona tokom pandemije, a Srbija kao zaštitnica zdravlja“.\nZasigurno su se, međutim, mnogi zapitali zašto sve to radi Srbija i koje benefite ima od toga, navodi Klix u tekstu pod naslovom “Kako je Srbija vakcinacijom komšiluka napravila mudar geopolitički i ekonomski potez“.\n“Pored tog političkog aspekta, ako pogledamo s druge tačke gledanja, možemo uvidjeti i ekonomske benefite koje ostvaruje Srbija. Putovanje za Beograd košta, kao i boravak u tom gradu bilo da traje nekoliko sati ili dan-dva. Tu je trošak goriva, hrane, pića, eventualno noćenja i šopinga“, ocjenjuje sarajevski portal.\nEkonomski analitičar Admir Čavalić u razgovoru za Klix.ba kaže da, ukoliko se posmatraju ukupni troškovi odlaska i boravka u Srbiji, koji može podrazumijevati i vikend noćenje, vjerovatno da onda besplatno vakcinisanje stranih državljana i nije trošak za Srbiju.\nOn smatra da je, što se tiče ekonomskog aspekta, važno pogledati i odluku srpskih vlasti da se pozicionira Beograd kao destinacija dolaska stranaca na imunizaciju. „To je zaista dobar potez Srbije, i u geopolitičkom i u ekonomskom smislu“, mišljenja je Čavalić.


Mali: Metro pokazuje jačinu naše Srbije\nIzvor: B92, 07.Maj.2021, 15:09\nBeograd -- Ministar finansija Siniša Mali održao je danas sastanak u video - formatu sa francuskim ministrom za spoljnu trgovinu Frankom Riesterom.\n"Danas smo održali sastanak u video - formatu sa francuskim ministrom za spoljnu trgovinu Frankom Riesterom, sa kojim smo razgovarali o projektu izgradnje beogradskog metroa, koji sprovodimo zajedno sa francuskim kompanijama", naveo je Mali na svom Instagram profilu.\nSve uključene strane trenutno obavljaju ogroman posao kako bi sve bilo spremno da radovi na Makiškom polju počnu krajem godine, naveo je Mali.\n"Osim što je važan za rešavanje saobraćajne gužve, metro je bitan i zbog toga što pokazuje jačinu naše Srbije", rekao je Mali.\nOglasili se iz ministarstva finansija nakon sastanka sa francuskim ministrom za spoljnu trgovinu Frankom Riesterom...Oni su razgovarali o izgradnji metroa, a ministar je podelio svoje utiske...- Danas smo održali sastanak u video - formatu sa francuskim ministrom za spoljnu trgovinu Frankom Riesterom,...


Proglašene ovogodišnje dobitnice nacionalnih stipendija | Edukacija\nU okviru programa “Za žene u nauci” svake godine dodeljuju se nacionalne stipendije za naučno-istraživački rad mladim naučnicama iz naše zemlje.\nOve godine nagrade su dobile naučnice Jelena Aleksić, Ljubica Davidović i Tamara Saksida za svoj izuzetzan naučnoistraživački rad u oblastima matematičke analize, teorije struna i kvantne teorije i imunologije.\nNacionalne stipendije koje su dobile ove naučnice namenjene su realizaciji značajnih naučnih istraživanja koja će se sprovoditi u Srbiji.\nU našoj državi se ove stipendije dodeljuju već pet godina, dok je u svetu program “Za žene u nauci” aktivan već duži niz godina.\nCilj ovog programa je da se podrži izvanredan rad mladih naučnica i njihova posvećenost, i da se im se omogući rad na dostignućima koje pomažu napredak nauke i društva.\nNacionalne stipendije za mlade žene koje se bave naučnim radom i istraživanje, a koje su postigle izuzetne rezultate u oblastima zanimanja, iznose ukupno po 5.000 evra, čime se podržava dalji profesionalni rad i usavršavanje mladih naučnica.\nZa pet godina, koliko se dodeljuju ove nacionalne stipendije u okviru programa “Za žene u nauci”, na konkursima je učestvovalo više od 400 mladih talentovanih naučnica, a do sada je dodeljeno 14 stipendija.\nKonkurs za nacionalnu stipendiju za 2016. godinu otvoren je od 20. novembra, pa će sve naučnice iz Srbije moći da konkurišu.\nPotrebno je da kandidatkinje ispune sledeće uslove, kako bi mogle da učetvuju na konkursu:\nda se bave naučnim istraživanjem u oblasti prirodnih nauka,\nna imaju manje od 35 godina i\nda su upisane na doktorske studije ili da su ih do sada već završile.\nViše o konkursu i načinu prijavljivanje nalazi se ovde.


Talibanski borac ispred grada Gaznija\nTeritorija koju kontroliše avganistanska vlada svela se gotovo samo na Kabul, nakon što su Talibani osvojili važni severni grada Mazar-i-Šarif. Predsednik Džo Bajden odobrio je slanje dodatnih hiljadu američkih vojnika u Avganistan, gde ih sada ima ukupno oko pet hiljada, kako bi se obezbedilo "bezbedno povlačenje" američkog i savezničkog osoblja.\nOd kako su se američke snage povukle iz zemlje, Talibani su efikasno osvojili znatne delove teritorije Avganistana. Njihova se kampanja prošle nedelje dodatno ubrzala što je šokiralo zapadne zemlje, a odbrana avganistanske vojske je na ivici kolapsa.\nKabul i Džalalabad u istočnom Avganistanu su sada jedini veliki gradovi koji još nisu u rukama Talibana.\nPredsednik Avganistana Ašraf Gani izjavio je da je sazvao hitne konsultacije sa lokalnim liderima i međunarodnim partnerima zbog napredovanja talibana u osvajanju teritorije. Talibani su se približili Kabulu kada su osvojili Pul e Alam, mesto koje se nalazi na 70 kilometara od glavnog grada.\n"Kao vaš predsednik, fokusiran sam na sprečavanje nestabilnosti, nasilja i raseljavanja ljudi", kazao je Gani u kratkom televizijskom obraćanju i dodao da se konsutuje sa vladom, političkim akterima i međunarodnim liderima.\nNije dao nikakve naznake da će postupiti po zahtevu talibana i podnese ostavku ako želi prekid vatre i politički dogovor. Gani je reao da je prioritet konsolidacija avganistanskih bezbednosnih snaga.\n"Ozbiljni koraci se prave u tom pravcu", rekao je, ali nije obrazložio detalje.\nAmerički vojnici stigli su u Kabul kako bi pomogli u evakuaciji diplomata i civila, dok talibani napreduju u osvajanju teritorije.\nPentagon je saopštio da su u Avganistan poslati po jedan bataljon marinaca i pešadije, ukupno oko 3.000 vojnika. Deo je već stigao, a deo njih stiže do nedelje uveče, kažu zvaničnici.\nKoje su važne gradove talibani osvojili?\nTalibani napreduju u osvajanju teritorije, a avganistanska vlada je potvrdila da su osvojili i Kandahar, ekonomski centar na jugu zemlje.\nOsvajanje Kandahara na jugu i Herata na zapadu posle višednevnih sukoba predstavlja ogroman udarac za avganistansku vladu, ocjenjuje agencija Rojters.\n"Grad izgleda kao front, prazan je. Porodice su otišle ili se kriju u svojim domovima", ispričao je iz Herata, grada blizu granice sa Iranom sa oko 600.000 stanovnika, član provincijskog saveta Gulam Habib Hašimi.\nOfanziva talibana podstakla je strahovanja da bi pobunjenici mogli da uspostave kontrolu nad avganistanskom vladom za nekoliko nedelja dok se privodi kraju povlačenje međunarodnih snaga posle dve decenije rata.\nNeimenovani zvaničnik američkog Sekretarijata za odbranu rekao je da se strahuje da bi talibani mogli da za nekoliko dana krenu ka Kabulu, ali da se Vašington nada da će avganistanske bezbednosne snage pružiti veći otpor dok se pobunjenici pribiližavaju prestonici, prenosi Rojters.\nPotpredsednik Avganistana Amrulah Saleh rekao je da je ponosan na oružane snage zemlje.\n"Odlučeno je da se čvrsto suprotstavimo talibanskim teroristima i uradimo sve da ojačamo nacionalni otpor, svim sredstvima", tvitovao je Saleh posle sastanaka o nacionalnoj bezbednosti, kojim je predsedavao predsednik Ašraf Gani.\nStrahuje se i da će sukob dovesti do izbegličke krize i poništavanja napretka u oblasti ljudskih prava. Oko 400.000 civila bilo je primorano da napusti domove od početka godine, od čega 250.000 od maja, saopštio je zvaničnik Ujedinjenih nacija.\n"Situacija ima sve oznake huimanitarne katastrofe", upozorio je Tomson Piri iz Svetskog programa za hranu.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš u petak je zatražio od talibana da odmah zaustave ofanzivu u Avganistanu i upozorio da situacija u toj zemlji "izmiče kontroli".\n"Poruka međunarodne zajednice onima koji vode rat mora da bude jasna: preuzimanje vlasti vojnom silom je gubitnička strategija. To može samo da dovede do dugog građanskog rata ili potpune izolacije Avganistana", naglasio je Gutereš.\nTokom vladavine talibana u Avganistanu, od 1996. do 2001. godine, žene nisu mogle da rade, morale su da pokrivaju lice i da budu u pratnji muškarca van kuće. Devojčice nisu mogle da idu u školu. Početkom jula, talibanski borci naredili su nekim ženama da prestanu da rade u jednoj banci.\nOd velikih gradova u Avganistanu, vlada - uz Kabul - kontroliše još Mazar-i-Šarif na severu i Džalalabad, blizu granice sa Pakistanom na istoku.\nBritanija je saopštila da će angažovati 600 vojnika da pomognu Britancima da napuste Avganistan, a slično su najavile i druge ambasade i humanitarne organizacije.\nDanska i Norveška saopštile su u petak da zbog pogoršanja bezbednosne situacije privremeno zatvaraju ambasade u Kabulu i evakuišu osoblje.\nUjedinjene nacije saopštile su da bi ofanziva Talibana u Kabulu imala "katastrofalne posledice po civile".\nTalibani su takođe osvojiili gradove Laškar Ga na jugu i Kala-e-na na severozapadu, sapštili su bezbednosni zvaničnici. Firuz Ko, prestonica provincije Gor, predata je bez borbe. Ekstremisti su od 6. avgusta preuzeli kontrolu nad 14 od 34 provincije u Avganistanu.


Dubai policija: Znaćemo šta radite dok ste u automobilu\nNova mera zarad povećanja bezbednosti u saobraćaju\nApeli policije Dubaija da tokom vožnje ne telefoniramo i ne šaljemo poruke postali su zakonski kažnjivi. Uprkos tome što su “crne tačkice” i “udar po džepu” naveli vozače da više vode računa o svojoj bezbednosti i ujedno i o bezbednosti drugih učesnika u saobraćaju, ipak ima još onih koji vole da ćaskaju dok voze i da šalju poruke dok su za volanom.\nDa bi dodatno povećala bezbednost na putevima, policija Dubaija uskoro će početi da koristi mašinu za veštačku inteligenciju kojoj neće moći da promakne nijedan prekršaj. Na policijskim vozilima nalaziće se “svevideće oko” koje će po automatizmu obaveštavati policajce da li vozač telefonira tokom vožnje, šalje poruke, surfuje internetom, jede, pije ili krši pravila koja se odnose na brzinu i poštovanje drugih saobraćajnih propisa.\nIz policije Dubaija nisu naveli tačan datum kada će mašinu za veštačku inteligenciju početi da koriste, ali kako u ovom delu sveta sve što bude najavljeno bude i brzo implementirano, verujemo da će već tokom iduće godine policajci u svakom trenutku moći da nas prate dok smo “na četiri točka”.\nPovezane teme: Dubai policija vozači bezbednost saobraćaj veštačka inteligencija vožnja saobraćajni prekršaji život u Dubaiju


Uvode još koncesionara u Luku Bar – Bankar.me\nSeptember 20, 2019 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nU saopštenju nakon sjednice Vlade se podsjeća da u akvatorijumu luke Bar lučke usluge već obavlja “Ocean Montenegro” u svojstvu koncesionara od 2010. godine, a koncesija je dodijeljena na 30 godina.\nU prijedlogu izmjena ugovora o koncesiji se navodi da ukoliko je godišnji prihod društva do 2.000.000 eura, godišnja varijabilna naknada je 1,5 odsto tog prihoda. Ukoliko je iznad dva miliona, godišnja varijabilna naknada je jedan odsto godišnjeg prihoda objašnjeno je u dokumentu.\nVlada je usvojila i informaciju o stanju u prerađivačkoj industriji.\nIndustrijska proizvodnja u julu bilježi rast od pet odsto u odnosu na isti mjesec prethodne godine, pri čemu prerađivačka industrija bilježi godišnji rast od 3,3 odsto navodi se u informacija o stanju u tom sektoru koju je danas usvojila Vlada.\nNa sjednici je istaknuto i da se implementacijom raznovrsnih nacionalnih programa podrške za razvoj prerađivačke industrije i preduzetništva, stvaraju uslovi za povećanje konkurentnosti tog izuzetno važnog sektora ekonomije.\nVlada je usvojila izvještaj o realizovanim aktivnostima u oblasti razvoja nacionalnog brenda. Vlada je zadužila Ministarstvo ekonomije da, do kraja septembra tekuće godine, ponovi javni konkurs za izbor logotipa i slogana nacionalnog brenda Crne Gore, kao i da poveća iznos nagrade sa 10.000 na 50.000 eura.\nPOJMOVILuka Bar sjednica vlade\nPrevious Cetinjski parlament jednoglasno o davanju Oboda u zakup\nSljedeći Platni sistem u realnom vremenu aktivirale 54 zemlje


Deca rođena tokom letnjih meseci mogla bi imati veće šanse da obole od depresije pre nego što dostignu starosno doba od 14 do 16 godina, pokazalo je istraživanje.\nKako piše "Indipendent", naučnici su otkrili da deca rođena u drugoj polovini godine imaju povećan rizik od 30 % da postanu žrtve depresije u odnosu na svoje vršnjake rođene u prvoj polovini godine.\nIstraživanje, koje je vodila Londonska škola za higijenu i tropske bolesti, trebalo bi da postane osnov za naredna istraživanja uzroka depresije kod školske dece, tvrde naučnici.\nOva saznanja su, između ostalog, i rezultat prethodnih istraživanja koja su došla do zaključka da mlađa deca imaju slabiji uspeh u školi u odnosu na starije učenike. Ova studija je obuhvatila milion mladih u Velikoj Britaniji, ali nije utvrdila potencijalnu poveznicu između starosti i depresije.\nDrugi problemi, kao što su lošiji uspeh i odnosi sa vršnjacima, takođe mogu biti neki od uzroka poteškoća sa mentalnim zdravljem, stoji u izveštaju.\nNaučnici tvrde da postoje načini za prevenciju gore opisanog problema, ali je pitanje koliko se može dokazati njihova efikasnost.\nOni ističu da roditelji u pojedinim zemljama mogu da odlože upis dece na godinu dana. U Engleskoj, na primer, roditelji dece rođene između aprila i avgusta mogu da zahtevaju odložen upis kako bi deca u školu krenula sa 5, umesto sa 4 godine.\nProfesor Ijan Daglas izjavio je da se samo jednom procentu najmlađih učenika dijagnostikuje depresija pre 16. godine, te da je dobro što se svakodnevno jača svest o značaju mentalnog zdravlja.\nREVOLUCIONARNI LEK Odobrena prodaja spreja za nos koji "SPASAVA SAMOUBICE"


Bajden odao počast Amerikancima žrtvama korone - Povezane vesti - Naslovi.net\nBajden odao počast Amerikancima žrtvama korone\nIzabrani predsednik SAD Džo Bajden odao je danas poštu za 400.000 Amerikanaca koji su umrli od Kovida-19, na kratkoj ceremoniji organizovanoj po njegovom dolasku u Vašington kod Linkolnovog memorijalnog centra. Komemoraciji je prisustvovala i… »\nKako će izgledati inauguracija Džoa Bajdena\nIzabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden stupiće danas na dužnost ceremonijom inauguracije predsednika. Inauguracija je dan čija su pravila ponašanja i sled događaja "uklesani u kamenu". Ove godine, međutim, možete da… »\nTramp nije jedini: 3 predsednika ignorisala inauguraciju\nDonald Tramp će biti prvi odlazeći predsednik Sjedinjenih Američkih Država koji neće prisustvovati inauguraciji svog naslednika u modernoj američkoj istoriji. Za sve vreme postojanja SAD, samo je šačica predsednika propustila ovaj simbol mirne… »\nDžo Bajden i Kamala Haris preuzimaju dužnosti u novoj administraciji SAD\nGlas Amerike 20.01.2021\nDžo Bajden će u sredu postati novi predsednik SAD, dok će Kamala Haris postati prva žena koja će služiti kao potpredsednica, nakon što njih dvoje u podne polože zakletvu tokom inauguracije čiji će obim biti smanjen zbog pandemije koronavirusa… »\nDžo Bajden položio zakletvu za predsednika SAD, stigao u Belu kuću\nDžo Bajden položio je zakletvu u Vašingtonu uz strogi protokol, čime je zvanično postao 46. predsednik SAD. Kamala Haris položila je zakletvu za potpredsednicu SAD. U govoru nakon polaganja zakletve, Bajden je pozvao na jedinstvo i poručio da će… »\nDžozef Bajden položio zakletvu za 46. predsednika SAD: Amerika mora da bude bolja nego sada\nVAŠINGTON - Džozef Bajden položio je danas zakletvu za 46. predsednika SAD. Bajden je položio zakletvu pred sudijom Vrhovnog suda Džonom Robertsom u Vašingtonu, u podne po lokalnom vremenu. Bajden je izjavio da je u ovom trenutku pobedila… »\nGotovo je! Predsednik Džo Bajden; "Dajem vam reč" VIDEO/FOTO\nDžo Bajden proglašen je za 46. predsednika Sjedinjenih Američkih Država. Nakon polaganja zakletve, Bajden se prvi put obratio javnosti kao prvi čovek SAD. Bila je to prva ceremonija u novijoj istoriji kojoj nisu prisustvovali odlazeći predsednik i… »\nDžozef Bajden je danas polaganjem zakletve preuzeo dužnost predsednika SAD. Zakletvu je prethodno položila nova potpredsednica SAD Kamala Haris, prva žena i prva crna osoba na toj funkciji. Bajden, iz Demokrratske stranke, 46. predsednik, preuzeo je… »\nIstorijski dan u SAD! Tramp i Melanija napustili Belu kuću: Nadam se da ovo nije zbogom na duže vreme (video)\nInauguracija Džoa Bajdena za predsednika Sjedinjenih Američkih Država biće obavljena danas tačno u podne po lokalnom vremenu, odnosno 18 po srednjoevropskom, i biće to prva ceremonija u novijoj istoriji kojoj neće prisustvovati odlazeći predsednik… »\nTramp napustio Belu kuću: Vratićemo se na neki način\nDosadašnji američki predsednik Donald Tramp otputovao je sa suprugom Melanijom iz Vašingtona na svoje imanje na Floridi i, kršeći dugogodišnju tradiciju, neće prisustvovati inauguraciji novoizabranog predsednika Džoa Bajdena. "Volimo vas… »\nPismo 17 republikanaca Bajdenu sa željom za saradnjom. Izabrani predsednik Džo Bajden stigao je danas u Kapitol gde bi trebalo da se obavi njegova inauguracija za predsednika SAD. On je u Kapitol stigao u pratnji supruge Džil i izabrane potpredsednice… »\nUŽIVO Bajden postaje predsednik, Tramp planira novu stranku\nInauguraciju Džozefa Bajdena, koji danas zvanično stupa na dužnost kao 46. predsednik Sjedinjenih Američkih Država pratite na našem blogu. Džozef Džo Bajden danas će u 18 sati po našem vremenu, na svečanosti u Vašingtonu, preuzeti dužnost 46… »\nŠta će se promeniti dolaskom Bajdena na čelo SAD\nU Vašingtonu će danas biti inaugurisan 46. predsednik SAD. Očekuje se da Džozef Bajden napravi otklon od nasleđa koje je ostavio Donald Tramp, a najveći izazov za njega biće suočavanje sa podelama i krizom u američkom društvu, kao i okončanje… »\nVAŠINGTON – Novizabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden doputovao je u Vašington gde će danas položiti zakletvu za predsednika. Veče pre inauguracije, sa svojom suprugom Džil, novoizabranom potpredsednicom Kamalom Haris i… »\nDžozef Bajden položiće zakletvu kao 46. predsednik SAD na ceremoniji koja će biti u skladu sa tradicijom, a ipak neće biti slična nijednoj drugoj inauguraciji u istoriji SAD. Ovo su šest stvari koje bi trebalo da znate o Bajdenovoj inauguraciji… »\nProgramski direktor organizacije "Novi treći put" Dimitrije Milić i novinarka "Glasa Amerike" Jovana Đurović kažu da će današnja inauguracija Džoa Bajdena biti po mnogo čemu neobična i specifična. Očekuju i da će sve proteći bez sukoba, pre… »\nNacionalna garda i tajna služba: Kako će izgledati Bajdenova inauguracija sa dosad neviđenim bezbednosnim merama\nDžo Bajden polaže zakletvu, na istorijski dan koji će se odvijati uz strogi protokol i kulminirati u podne kada će Bajden zvanično postati 46. predsednik SAD. Ceremonija inauguracija nazvana "Ujedinjena Amerika" neće biti kao ranije inauguracije… »\nDžozef Bajden danas polaže zakletvu u Vašingtonu uz strogi protokol, čime će zvanično postati 46. predsednik SAD. Ceremonija inauguracije nazvana "Ujedinjena Amerika" neće biti kao ranije inauguracije, jer su organizatori i lokalne vlasti… »\nNovizabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden doputovao je u Vašington gde će danas položiti zakletvu za predsednika. Novizabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden doputovao je u Vašington gde će danas… »\nBajden stigao u Vašington: Sprema se za polaganje predsedničke zakletve, odao poštu žrtvama korona virusa (video)\nNovizabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden doputovao je u Vašington gde će danas položiti zakletvu za predsednika. Veče pre inauguracije, sa svojom suprugom Džil, novoizabranom potpredsednicom Kamalom Haris i njenim suprugom… »\nBajden će položiti zakletvu kao 46. predsednik SAD, na 59. ceremoniji inauguracije. Novizabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden doputovao je u Vašington gde će danas položiti zakletvu za predsednika. Veče pre inauguracije, sa… »\nSvečana ceremonija izmenjena zbog pandemije kovida 19 počinje u 11.30 sati po lokalnom vremenu uz jake mere bezbednosti. Džozef Bajden (78) danas će tačno u podne po lokalnom vremenu položiti zakletvu i postati 46. predsednik Sjedinjenih Država… »\nNOVOIZABRANI predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden doputovao je u Vašington gde će u sredu da položi zakletvu za predsednika. Veče pre inauguracije, sa svojom suprugom Džil, novoizabranom potpredsednicom Kamalom Haris i njenim… »\nIzabrani predsednik SAD Džo Bajden odao je danas poštu za 400.000 Amerikanaca koji su umrli od Kovida-19, na kratkoj ceremoniji organizovanoj po njegovom dolasku u Vašington kod Linkolnovog memorijalnog centra. „Da bi se izlečili treba da se… »\nBajden i Haris odaće poštu za 400.000 Amerikanaca preminulih od kovida 19\nIzabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Džo Bajden i izabrana potpredsednica Kamala Haris odaće večeras, uoči inauguracije, poštu za 400.000 Amerikanaca preminulih od kovida 19. U društvu bračnih partnera, Džil Bajden i Daga… »\nSvet: U Brazilu više od 67.000 novozaraženih, umrlo skoro 3.000\nRTV pre 2 satajoš 4 povezane


KREĆU PRVA HAPŠENJA?! Radna grupa MUP završila istragu o prisluškivanju Vučića - Naša Borba\n– Imam veliko poverenje u tužioca Mladena Nenadića da će na najbolji način tumačiti činjenice koje smo mu dostavili. Istraga će dati svoju reč o motivima prisluškivanja, ali ja smatram da je to učinjeno iz političkih razloga.\nPredsednik Vučić nije biznismen, ne bavi se nikakvim parama, ne komunicira na bilo koji način sa ljudima sa kojima ne bi trebalo. Ako ga prisluškujete, onda to radite samo iz političkih razloga, a kada slušate članove njegove porodice, onda to radite isključivo iz najnižih pobuda, samo zato što vam smeta politička stabilnost zemlje za koju se Vučić izborio.\nKako su „Novosti“ već pisale, na diskovima koji su predati predsedniku Vučiću zabeleženo je čak 660 minuta njegovih nezakonito prisluškivanih razgovora, među kojima su i oni sa sinom Danilom i rođenim bratom Andrejom.\nPrema dosadašnjim saznanjima, ključni akter ove do sada nezapamćene afere, osim bivše državne sekretarke MUP Dijane Hrkalović je i Dejan Milenković, njen najbliži saradnik i nekadašnji načelnik Službe za specijalne istražne metode (SSIM) Uprave kriminalističke policije.\nMilenković, poznat pod nadimkom Bagzi, rekao je da je bilo mera prisluškivanja mimo naredbi suda, kao i da su transkripti tajnih razgovora nošeni Hrkalovićevoj, bez zavođenja u zvanična policijska dokumenta. Ona je do sada dva puta saslušana, odbila je poligraf, a na sva pitanja je uglavnom odgovarala sa – „ne znam“ i „ne sećam se“.\nLjuban Karan, pukovnik KOS u penziji, kaže, za „Novosti“, da Hrkalovićeva sada mora da odgovori zašto je davala usmene naloge za prisluškivanje i po čijem nalogu:\n– Međutim, ona je naprasno izgubila pamćenje. Taj način odgovora karakterističan je za neke iskusne kriminalce, a ne za ljude koji imaju tako visoke funkcije i koji bi i sami trebalo da budu zainteresovani da se slučaj istraži. Ako ona odbija saradnju, onda mi to liči na širu zaveru. Očigledno je da neka imena ona neće da kaže, ali verujem da će istraga, pre ili kasnije, do njih doći.\nPo Karanu, neki „konci“ idu prema kriminalnim klanovima, ali je on ubeđen da mafija može biti samo transmisija za te podatke prema nekoj drugoj strukturi, političkoj ili obaveštajnoj:\n– Ne bi bilo čudno da je krajnji nalogodavac neki centar moći, iz političkog, tajkunskog ili agenturnog miljea, koji već dugo radi na rušenju predsednika Vučića i aktuelne vlasti. Ali, krajnji nalogodavac, po mom mišenju je iz inostranstva i vezan je za neke moćne obaveštajne službe, koje pripremaju teren za neku vrstu specijalnog rata protiv Srbije, a kako bi te podatke koristili za nasilno rušenje vlasti.\nSkupštinski odbor za odbranu i unutrašnje poslove zatražio je u utorak od Ministarstva unutrašnjih poslova da im u što hitnijem roku dostavi izveštaj o prisluškivanju predsednika Vučića. Poslanik SNS Uglješa Mrdić rekao je na sednici da članovi odbora ne treba da se o prisluškivanju predsednika informišu iz medija. Predložio je da se formira anketni odbor ili komisija koja bi, kako kaže, utvrdila ko je prisluškivao Vučića , njegovu porodicu i saradnike, po čijem nalogu, ko je sve umešan, ko je dostavio predsedniku informacije o prisluškivanju, ko je bio u toku, a nije ništa preduzeo i slično.\nPrethodni tekstDEVICA POD VELOM: Fascinanta prozirnost Stracine skulpture\nSledeći tekstDODIK SE TAJNO SASTAO SA GRIGORIJEM, ZABADA NOŽ U LEĐA VUČIĆU?!


Pravila o zaštiti privatnosti – Royal Boutique Hotel Poiana Brasov – Pojana Brašov – Rumunija\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.hotel-royal.ro koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Royal Boutique Hotel Poiana Brasov. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.hotel-royal.ro. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na hotelroyalpoianabrasov@yahoo.com,cazare.royal@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na hotelroyalpoianabrasov@yahoo.com,cazare.royal@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na hotelroyalpoianabrasov@yahoo.com,cazare.royal@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


VESIĆ: Zaustavljeno bahaćenje Dragana Đilasa! Navikao da krade građane, od novca do parking mesta! (VIDEO) - Embargo\nZamenik gradonačelnika je naglasio da je Dragan Đilas imao ugovor za korišćenje jednog parking mesta od 2008. godine, te da je na osnovu tog ugovora bez ikakvih problema mogao da korsiti bilo koje mesto u garaži, ali da on to nije ispoštovao.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić, sa novinarskim ekipama obišao je garažu JKP “Parking servisa” u Požarevačkoj ulici. On je prisutnima pokazao garažu koju je koristio bivši gradonačelnik Beograda, Drgan Đilas, i to protivzakonito.\n– Pogledajte kako je napravio od javne garaže koja pripada građanima kako je napravio svoju privatnu garažu. U ovoj garaži je gospodin Dragan Đilas 2008. godine imao ugovor za korišćenje jednog parking mesta, i mogao je da koristi bilo koje jedno parking mesto bez ikakvih problema na osnovu tog ugovora. Mi smo juče slikali, pošto smo dužni da pokažemo ta tri automobila koja su bila parkirana na ovom izlazu – rekao je Vesić prisutnima.\nZamenik gradonačelnika se zapitao šta bi se desilo da je neko iz aktuelne vlasti tako nešto uradio.\n– Zamislite bivšeg gradonačelnika, ili bilo kog drugog da otme tako deo javne garaže. Da je to neko od nas uradio, u Beogradu, na Vračaru mislim da bi visili na Terazijama – naglasio je Vesić.\nKako kaže, garaža je “javni prostor, ovo pripada gradu a ne njemu privatno”.\n– To čak nije mogao da iznajmi ni da je hteo, jer se iznajmljuju parking mesta, ni protivpožarni put ne može da se iznajmi i da još koristi za svoje potrebe – naglasio je Vesić.\n– Ovo sada ostaje otvoreno i ovo sada vraćamo građanigradonačelnikajnj\n← Što je crta duža, pamet sve kraća, a zlo sve veće…\nMirko Stamenković: Garaža VAŽNIJA OD KOSOVA?! →\n9 фебруара, 2019 admin\t0


OTVORENA 25. MEĐUNARODNA NAUČNA KONFERENCIJA O INDUSTRIJSKOM INŽENJERSTVU – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\nOTVORENA 25. MEĐUNARODNA NAUČNA KONFERENCIJA O INDUSTRIJSKOM INŽENJERSTVU\n15. jula 2019. Urednik Vesti 0\nMeđunarodna naučna konferencija o industrijskom inženjerstvu i upravljanju operacijama – IJCIEOM, koja se održava 25. put u organizaciji Fakulteta tehničkih nauka, otvorena je danas u Rektoratu Univerziteta u Novom Sadu i trajaće do srede, 17. jula 2019.\nOrganizatore i učesnike Konferencije pozdravila je prof. dr Dušica Rakić, zamenica pokrajinskog sekretara za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, koja je tom prilikom istakla da je podrška međunarodnoj saradnji naučnih institucija u Vojvodini i njena afirmacija na međunarodnom nivou jedan od prioriteta Pokrajinske vlade i Pokrajinskog sekretarijata za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost.\n„Sekretarijat, takođe, snažno podržava organizaciju međunarodnih naučnih skupova i konferencija, kao priliku za razmenu znanja i novih dostignuća. Posebna vrednost ove konferencije leži u činjenici da, zahvaljujući njenom održavanju, jačaju veze između akademskih institucija i industrije, a okupljanje istraživača i praktičara iz celog sveta, pruža odličnu priliku da se razmene iskustva i pokrije širok spektar tema koje se odnose na upravljanje operacijama, industrijski inženjering, inženjerski menadžment i druge srodne discipline“, zaključila je zamenica Rakić.\nVeliki broj učesnika Konferencije dolazi iz inostranstva, i to iz: Brazila, Portugala, SAD-a, Italije, Švajcarske, Švedske, Norveške i Austrije, a radovi su prvenstveno iz oblasti industrijskog inženjerstva, inženjerskog menadžmenta i operacionih istraživanja.\nKonferencija se održava uz podršku nekoliko eminentnih organizacija u oblasti Industrijskog inženjerstva, koje održavaju tradiciju organizovanja ove konferencije, kao što su: Evropska akademija za industrijski menadžment, Institut za industrijske i sistemske inženjere i Američko društvo za inženjerski menadžment.


Peitje (ENEMO): Učeće javnih funkcionera u kampanji i pritisci na birače su razlog za zabrinutost – IZBORI 22 – Radio Sanja\nPeitje (ENEMO): Učeće javnih funkcionera u kampanji i pritisci na birače su razlog za zabrinutost – IZBORI 22\nŠef međunarodne misije za posmatranje predsedničkih i prevremenih parlamentarnih izbora u Srbiji ENEMO Pjer Peitje izjavio je rekao da je učešće javnih funkcionera u kampanji, uz navode o pritiscima na birače i zloupotrebi državnih resursa, razlog za zabrinutost.\nPeitje je, na predstavljanju izveštaja te misije, za period od 1. do 21. marta, za predsedničke i parlamentarne izbore, rekao da se izbori održavaju u visoko polarizovanom društveno-političkom kontekstu, što se, kako je naglasio, snažno održava i u medijskoj sferi.\nNaveo je da je zakonskim izmenama uzeto u obzir nekoliko preporuka međunarodnih i domaćih posmatrača.\nDodao je da su ti amandmani usvojeni neposredno pre raspisivanja izbora što je u suprotnosti sa međunarodnim standardima.\nRekao je da je kampanja do sada bila relativno mirna iako je, kako je naveo, na njenu vidljivost delimično uticao kratak vremenski okvir za kampanju, a pažnja medija je veoma usmerana na rat u Ukrajini.\n„Trebalo bi izraziti značajnu zabrinutost u vezi sa navodima o pritisku na javne službenike i zastrašivanje birača, o umešanosti državnih zvaničnika u kampanju i zlouptrebi položaja, kao i o navodima o zlouptrebi državnih resursa“, rekao je on.\nPeitje je rekao da su članovi misije ENEMO prethodno danas razovarali sa predsednikom Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandrom Vučićem.\nIzrazio je zahvalnost Vučiću i njegovom kabinetu na spremnosti da se sastane sa misijom ENEMO, dok je na pitanje novinara o sadržaju razogovra odgovorio da je sastanak bio zatvoren za javnost.\nRekao je da su razgovarali na generalne teme – o izbornoj kampanji, izmenama zakona, kao i o krizi u Ukrajini i kako ona utiče na izbore u Srbiji.\nUpitan da li je predsednik izrazio zabrinutost povodom navoda u izveštaju misije ENEMO, on je odgovorio da o izveštaju nisu razgovorali jer, kako je objasnio, izveštaj tada nije bio predstavljen javnosti.\n„Nismo diskutovali o izveštaju“, rekao je on.


Đukanović: Ne sumnjamo da su aktivirani svi mehanizmi realizacije projekta velikosrpske države - GlasCG\nGlasCG GLAVNA Đukanović: Ne sumnjamo da su aktivirani svi mehanizmi realizacije projekta velikosrpske države\nPosted on 02/28/2020 02/28/2020 by glascg\nAko se pitate da li je ovo kontinuitet (pokušaja) uništavanja Crne Gore i opstrukcija njene namjere da nastavi svoj put ka evropskim i evroatlantskim integracijama, u to nema sumnje – rekao je Đukanović u intevjuu za Rojters.\nMilo Đukanović, koji vlada Crnom Gorom više od tri decenije, rekao je da se serijom protesta protiv Zakona o slobodi vjeroispovjesti koji su predvođeni Sprskom pravoslavnom crkvom, pokušava dovesti u pitanje nezavisnost Crne Gore – navodi Rojters.\n–Ako se pitate da li je ovo kontinuitet (pokušaja) uništavanja Crne Gore i opstrukcija njene namjere da nastavi svoj put ka evropskim i evroatlantskim integracijama, u to nema sumnje – rekao je Đukanović u intevjuu za Rojters.\n–Moskva je bila nedvosmislena u pokazivanju svojih interesa u tekućem (religijskom) problemu u Crnoj Gori – dodao je on.\n–Ne sumnjamo da aktivirani svi mehanizmi realizacije projekta velikosrpske države i da je Crna Gora takođe meta – rekao je Đukanović za britansku agencija.\nGovoreći o protestima sa kojima je Đukanović suočen, Brnabić je kazala da on “ima problem u svojoj zemlji i sa građanima Crne Gore”\n–Iznenađena sam retorikom predsjednika Đukanovića … Srbija je davno napustila devedesete i okrenula se budućnosti – rekla je Brnabić i dodala da Srbija zahtijeva da Srbi u Crnoj Gori imaju pravo na sopstveni jezik i religiju.\n–Srpska pravoslavna crkva je dominantna u Crnoj Gori, zemlji sa 620.000 ljudi, i broji oko 12 miliona članova, uglavnom u Srbiji, Crnoj Gori i Bosni – navodi agencija.\n–Etnički Srbi čine oko trećine crnogorskog stanovništva. Mnogi Srbi imaju korijene u Crnoj Gori, dok desetine hiljada Crnogoraca žive u Srbiji – navodi Rojters.\n–Srbija juri u opasnu zamku zaštite navodno ugroženih prava (manjinskih) Srba … istovremeno ugrožavajući suverenitet drugih država – rekao je Đukanović.


Futsaleri Srbije na stadionu Ajaksa\nJer, naša selekcija je izgubila oba dosadašnja meča, na startu turnira od Portugalije (2:4), a zatim je usledio i debakl od Ukrajine (1:6). Prosta računica kaže da je za plasman u nokaut fazu EP neophodno da večeras Portugalija savlada Ukrajinu, a da "orlovi" sa minimum devet golova razlike deklasiraju Holandiju.\nKo veruje u ovakav scenario, onda će da bude uz direktan TV prenos na drugom kanalu RTS.\nJučerašnje slobodno prepodne su naši reprezentativci iskoristili da obiđu kuću fudbalera Ajaksa, odnosno "Johan Krojf arenu" u Amsterdamu.\nTimski duh ne napušta srpske futsalere koji se, po svemu sudeći, večeras opraštaju od takmičenja na kojem su bili jedan od favorita u svojoj grupi, ali su povrede i problemi sa virusom korona desetkovali našu selekciju.\nfudbal Futsal Futsal reprezentacija Srbije Evropsko prvenstvo u futsalu stadiona "Johan Krojf Arena"


Imena budućih ministara ne mogu biti poznata prije nego što se dogovorimo o raspodjeli resora, poručuje to danas lider SNSD-a i predsjedavajući Predsjedništva BiH. Za imena je, kaže Milorad Dodik, još rano, ali je jedno sigurno - Zoran Tegeltija biće kandidat za predsjedavajućeg Savjeta ministara. Više detalja znaće se iduće sedmice, za kada su zakazani novi razgovori o formiranju vlasti na bh nivou.\n"Nismo još razgovarali ni o čemu drugom sem što je poznato da sa srpske strane, odnosno grupacija koju predvodi SNSD, kandidat za predsjedavajućeg će biti Zoran Tegeltija. Sve ostalo je stvar nakon dogovora. Ne možemo sada da govorimo o tome, jer nije se završila ni raspodjela resora u Savjetu ministara, pa je neozbiljno govoriti o imenima," rekao je Dodik.\nDragan Čović danas poručuje da bi se njegova stranka rado vidjela u foteljama ministarstva finansija i inostranih poslova, ali i pravde.\n"Stranke HNS-a u pregovorima će insistirati na ministarstvima finansija i inostranih poslova, a mogao bi nam pripasti i resor pravde. Tu smo fleksibilni, a ova prva dva spomenuta ministarstva su nešto drugo. Zbog naše slabe pozicije, primarno u Predsjedništvu BiH i volje bošnjačkog naroda da bira dva člana Predsjedništva, moramo zadržati poziciju ministra inostranih poslova koja nam omogućava, koliko-toliko, da učestvujemo u spoljnoj politici BiH," rekao je Čović.\nNe spekuliše se ovih dana samo o resorima, danima se nagađa i o imenima potencijalnih ministara.\nTako se kao kandidati za ministartvo pravde u medijima pominju Milorad Kojić, ali i Milan Tegeltija.\nŠto se Bošnjaka tiče, želja im je da Adil Osmanović ostane u svojoj fotelji iako se spekuliše da bi civilni poslovi mogli da pripadnu strankama iz Republike Srpske. Kako saznajemo SDA je jasno poručila da želi finansije. Iz Demokratske fronte zainteresovani su da uđu u koaliciju sa SDA, a Bakir Izetbegović juče je pojasnio da što ih je više - to bolje. Savjet ministara bi trebalo da bude formiran do kraja marta.\nMilorad Dodik imena ministara Savjet ministara


► Intenziviranje pregovora Skoplja i Atine o imenu Makedonije\nSkoplje i Atina pojačavaju kontakte kako bi rešili spor oko imena Makedonije i za narednu sedmicu je najavljen susret ministara spoljnih poslova Makedonije i Grčke Nikole Dimitrova i Nikosa Kocijasa.\nKako su preneli makedonski mediji, Dimitrov i Kocijas će se prvo sastati u Sofiji 15. i 16. februara na marginama neformalnog susreta šefova diplomatija zemalja Evropske unije (EU) i država kandidata za članstvo gde će, kako se očekuje, razgovarati o narednim koracima u procesu za rešavanje spora u vezi sa nazivom Makedonija.\nMakedonski premijer Zoran Zaev juče je najavio da će se tokom februara održati nekoliko sastanaka šefova diplomatija Makedonije i Grčke, uz posredovanje predstavnika UN u pregovorima u dvoipodecenijskom sporu, Metjua Nimica.Po rečima Zaeva, nastaviće se sastanci pregovaračkih timova koje će sada predvoditi šefovi diplomatija, jer, kako je rekao, "nema mnogo vremena i treba brzo da se deluje".\nNajave o intenziviranju procesa za rešavanje spora oko imena usledile su nakon izjave Zaeva da Skoplje može da prihvati geografsku odrednicu u imenu države, kao i potvrde Vlade u Atini da ostaje aktivno angažovana u procesu.\nPregovarački prces su od dosadašnjih pregovarača preuzeli ministri spoljnih poslova, ali prema agenciji Meta, u Vladi Makedonije se razmišlja da se, ako bude potrebe, uključi i neki strani političar popularno nazvan "teškaš", da olakša proces na samom kraju.\n"Ipak, izvori kažu da bi njegovo angažovanje bilo samo u slučaju da se proces zaglavi zbog nekog detalja koji treba da se prevaziđe po svaku cenu, da bi se postigao konačan dogovor", navodi Meta.\nZaev je juče rekao da će Vlada Makedonije uraditi sve za rešenje spora s Grčkom oko naziva Makedonije, ali ne po svaku cenu, ističući da rešenje mora da garantuje identitet i dostojanstvo obeju strana.\nKomesar EU za proširenje Johanes Han rekao je da u bliskoj budućnosti očekuje rešenje dvoipodecenijskog spora Grčke s Makedonijom oko njenog naziva.\n"Potrebno je liderstvo, i ako želite i državništvo, ne samo da se nađe rešenje, već i da se postigne saglasnost i da se obezbedi neophodna politička većina. To je izazov za lidere obe zemlje", rekao je Han.\nU glavnom gradu Grčke će se sutra, kako je najavljeno, prvi put sastati ;gradonačelnici Skoplja i Atine Petre Šilegov i Jorgos Kaminis.\nKasminis je za radio Tema 104.6 odbacio mogućnost da će sa Šilegovom razgovarati o političkim dešavanjima i sporu oko imena.\n"Odlučio sam da ga sada pozovem upravo da pošaljemo poruku da gradovi mogu da sarađuju na hiljadu polja i tako pokažemo da na nivou niske politike Skoplje i Atina, i odgovarajuće dve države, mogu mirno da koegzistiraju", rekao je gradonačelnik Atine.\nKasminis je dodao da će uskoro da uzvrati posetu i da se sa Šilegovom sretne u Skoplju.\nautor: MIM\tizvor: Beta / Darko Savanović


Srpsko izdanje “Priručnika za prevenciju i lečenje COVID-19 infekcije”. – Podrinske\nSrpsko izdanje “Priručnika za prevenciju i lečenje COVID-19 infekcije”.\nOvaj priručnik sastavile su lekari i stručnjaci iz Prve pridružene bolnice Medicinskog fakulteta Univerziteta u Zheijang-u, NR Kina, a na osnovu svoje teške borbe sa novim COVID-19 virusom. Fascinantni rezultati koje su postigli u prevenciji i lečenju obolelih čine ovaj priručnik veoma vrednim štivom obzirom da se i mi, kao i ostatak sveta, po prvi put susrećemo sa ovim virusom, te je iskustvo jedan od najvažnijih resursa koji nam je potreban.\npreuzmite srpsku verziju priručnika “Priručnika za prevenciju i lečenje COVID-19 infekcije”.


Predsjednica Republike Srpske položila vijence povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike Srpske – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske položila vijence povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike Srpske\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović položila je vijenac poginulim borcima Vojske Republike Srpske na banjalučkom groblju “Sveti Pantelija” povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike Srpske.\nPredsjednica Republike Srpske rekla je da je obaveza Republike da se sjeća svih koji su za nju dali život i istakla da će se u narednom periodu raditi na jačanju svijesti o značaju opstanka Srpske i osnaživanja njenih institucija.\n“Oni su Republiku Srpsku, koja je rođena u miru, odbranili u ratu, i zbog toga danas uživamo slobodu”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je naglasila da je u prethodnom periodu urađeno mnogo, a da je cilj jačati Republiku Srpsku i njene institucije.\n“Namjeravamo da jačamo svijest o važnosti opstanka Srpske i našoj obavezi da mi koji djelujemo u okviru institucija zajedno sa narodom radimo na jačanju Republike Srpske”, istakla je predsjednica Srpske.\nPredsjednica Republike očekuje da se ubuduće svi okupe oko svih važnih događaja i svega što su interesi Republike Srpske.\n“Da ne vodimo računa o tome kojoj političkoj partiji pripadamo, već da razumijemo da su, kada je riječ o interesu Srpske, svi u okviru jedne partije koja se zove jaka Republika Srpska”, naglasila je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je izrazila zadovoljstvo što se dan rođenja Republike Srpske ove godine obilježava u miru i u stabilnoj Republici, koja zna kuda ide sigurnim koracima ka jačanju, razvoju i održavanju političke stabilnosti.\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović položila je vijenac i na Trgu palih boraca NOR-a povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike.


Veliki MMA spektakl sutra u maloj dvorani SPENS-a – Sport – Dnevni sportski list\n30. октобра 2020. 3:14 AM\nVeliki MMA spektakl sutra u maloj dvorani SPENS-a\nNOVI SAD – Veliki sportski spektakl – turnir MMA boraca održaće se sutra u Maloj sali SPENS, sa početkom u 19.30 sati, a publika će imati priliku da vidi čak 11 borbi.\nGlavni organizator turnira je klub borilačkih vestina “Family fight team” iz Novog Sada, čiji su osnivači bracća Bojan i Damir Mihajlović, a jedan od njih dvojice, Damir, biće sudionik jedne od glavnih borbi večeri u kojoj će, u kategoriji do 76,5 kilograma odmeriti snage sa Lerton Kosto de Silvom iz Brazila.\nBojan Mihajlović je danas tokom zvaničnog merenja boraca rekao novinarima da je ovo prvi put da na turnirima u Srbiji učestvuje tako veliki broj boraca iz Brazila i to boraca koji iza sebe imaju zavidne rezultate i to na svetskom nivou.\n“Po prvi put u istoriji borilačkog sporta kod nas dovedeni su vrhunski borci iz Brazila koji imaju vrhunske MMA skorove kao što su 12 pobeda i dva poraza, 20 pobeda i 10 poraza. Do sada su dovođeni borci iz Rusije ili Bugarske bez imalo iskustva, a predstavljani su vrhunski asovi, dok će sutra na SPENS-u nastupiti istinske MMA zvezde”, rekao je Mihajlović, dodajući da je u Novi sad došlo pet boraca iz Brazila.\nOno što će, po rečima Mijalovića biti posebna poslastica za gledaoce je činjenica da će se u četiri meča jedan naspram drugog naći brazilski borci i borci iz Novog Sada.\n“Moram da odam priznanje borcima iz Novog Sada jer su bez ikakvih problema pristali da rade sa brazilskim bocima i to u situaciji kada su mnogi odbijali i izbegavali da se u ringu susretnu sa Brazilcima”, istakao je Mihajlović.\nŠto se tiče glavne borbe večeri u kojoj će nastupiti njegov brat Damir, Bojan Mihajlović je rekao da je to najverovatnije poslednja Damirova borba pred domaćom publikom jer je već gotovo izvesno da će karijeru nastaviti nastupajući na kvalitetnijim turnirima širom sveta.\nBojan Mihajlović očekuje da će tribine Male dvorane SPENS-a sutra biti ispunjene do poslednjeg mesta, a kako je kazao, interesovanje i prodaja ulaznica to i nagoveštavaju.


HR: Nezaposleni koji nisu na birou ostaju bez zdravstvenog?\nTanjug 17. februara 2022. 10:45\nZAGREB – Sve nezaposlene osobe koje se nisu prijavile Hrvatskom zavodu za zapošljavanje (HZ Z) mogle bi da ostanu bez zdravstvenog osiguranja, piše Jutarnji list, uz procenu da bi zbog toga još 100.000 ljudi moglo u narednom periodu da se prijavi na biro rada.\nHrvatski zavod za zdravstveno osiguranje (HZ ZO), u okviru čišćenja registra i rešavanja problema „lažnih“ osiguranika, priprema zakonske izmene kojima će vratiti odredbu po kojoj nezaposlena osoba stiče pravo na zdravstveno osiguranje samo ako je prijavljena na birou. Ta odredba je pre dvadesetak godina bila ukinuta, navodi list.\nPrema grubim računicama, u narednom periodu bi zbog rizika od gubitka zdravstvenog osiguranja Zavodu za zapošljavanje moglo da se prijavi još 100.000 osoba, što znači da bi se broj nezaposlenih na birou u tom slučaju udvostručio, konstatuje Jutarnji.\nPrema podacima HZ Z-a, 16. februara je na evidenciji bilo ukupno 129.459 nezaposlenih.


Merkel: EU pred najvećim izazovom od osnivanja, pominjala i kreditne linije - Naši u svetu\nObjavljeno 06/04/20 u 17:30\nFoto: Tanjug/ AP Photo/Markus Schreiber,Pool\n“Suočeni smo sa velikim izazovom po zdravlje građana, a suočene su sve zemlje članice. Zbog toga mora biti u interesu svih, a tako i Nemačke, da iz te krize ne izađemo oslabljeni, već snažniji“, poručila je ona.\n“Prerano je za ublažavanje mera”\nNemačka kancelarka Angela Merkel kaže da je prerano za ublažavanje mera uvedenih kako bi se zaustavilo širenje korona virusa i dodaje da bi njena vlada bila loša ukoliko bi sada navela datum kad će one biti ublažene.\nUpitana kada će Nemačka početi da ublažava mere, a s obzirom da je Austrija danas najavila svoj plan, Merkelova je na konferenciji za štampu rekla da je Austrija tokom cictave krize bila nešto ispred Nemačke.\nNaglasila je da bi nemačka vlada bila loša ako bi sada govorila o datumu “jer se i dalje živi u pandemiji”.\nPodsetila je da je vlada uvela mere do 19. aprila i da se u tome ništa neće menjati.\nObjasnila je da je za odluku o ublažavanju mera potrebno da bude ispunjeno više kriterijuma među kojima je stopa reprodukcije virusa, kao i takozvano vreme udvostručavanja broja infekcija.\n“U krizi smo napravili jedan korak napred, za ublažavanje mera je prerano”, kazala je Merkel ističući da će se Nemačka svakako vratiti “normalnom životu”, čim zdravstvena situacija to bude dozvolila.\nDodala je da je u toku razgovor s ekpertima u vezi s eventulanim uvođenjem obaveznog nošenja zaštitne maske.\nU svakom slučaju, poručila je, ukidanje mera uslediće postepeno, a kad je reč o zaštitnoj opremi zaloćila se za njenu proizvodnju u Evropi, s obzirom da se trenutno ta oprema proizvodi uglavnom u Aziji.\nAngela MerkelEUKreditne linije


Ukrajina, Albanija i BiH u igri za migrantske sabirne centre — a Srbija? - Sputnjik Srbija\n17:36 02 Jun 2020\nUkrajina, Albanija i BiH u igri za migrantske sabirne centre — a Srbija?\n18:24 13.06.2018 (osveženo 18:33 13.06.2018) Preuzmite kraći link\nSrbija je u nezahvalnoj poziciji kad je reč o opasnosti od stvaranja sabirnog centra za smeštaj novih migranata, što, kako se spekuliše, planira EU. Srbija je poslednja zemlja koja se graniči sa EU što povećava pritisak na naše granice, kaže direktor Centra za pomoć i zaštitu tražiocima azila Radoš Đurović.\nSve dramatičnije u BiH: Migranti isprepadani, plaču, nadležnih nema nigde\nAustrijski premijer Sebastijan Kurc je, naime, potvrdio izjavu danskog premijera da postoji poverljivi plan da se u evropskim zemljama koje nisu članice EU formiraju centri za trajni smeštaj migranata.\nU medijima se u tom kontekstu već spominju Ukrajina, Albanija i Bosna i Hercegovina, a još nije poznato da li će i Srbija postati mesto u kojem će izbeglice biti trajno stacionirane.\nO tome da li je na svetskoj mapi za trajno stacioniranje migranata obeležena i Srbija nadležni još ništa ne znaju, rečeno je Sputnjiku u Komesarijatu za izbeglice. Oni tvrde da su za taj podatak čuli samo u medijima i navode da nakon najave zatvaranja granica zapadnih zemalja u Srbiji još nije zabeležen povećan broj migranata.\nOpet dolaze: Migranti daju 1.000 evra da pređu Drinu\nInformaciju o formiranju sabirnog centra za migrante u Srbiji nema ni direktor Centra za pomoć i zaštitu tražiocima azila Radoš Đurović.\n„O tome sam čuo samo u medijima, ali ono što mogu da napomenem je činjenica da je i u sadašnjim okolnostima Srbija po pitanju politike upravljanja migracijama na veoma nezahvalnom nivou“, kaže za Sputnjik Đurović i napominje da našoj zemlji u tom pogledu nedostaje jasna strategija i efikasna primena u praksi.\n„Što se tiče prihvata izbeglica i pravnih procedura Srbija je na vrlo niskom nivou. Obezbeđeni su hrana i privremeni smeštaj, ali dalje od toga ništa se ne postiže. Procedure su toliko spore da od 2.373 ljudi koji su izrazili želju za azilom, u poslednja četiri meseca svega 70 je uspelo da podnese zahtev, jer da bi on bio podnet neophodno je da se procedura obavi u prisustvu predstavnika Kancelarije za azil. Urađeno je samo 73 intervjua. To su jako loše statistike koje pokazuju da je naš sistem jako slab.“\nSkot: Migranti iz Pakistana, Avganistana i Iraka postaće Srbi\nĐurović ističe da izbeglice svakodnevno dolaze u našu zemlju iz Makedonije i Bugarske i da njihov priliv iz tih pravaca nije zaustavljen. Takođe dolaze i avionima iz Irana.\n„Jedan od najvećih problema je ilegalan povratak migranata iz Hrvatske i Mađarske, a od nedavno ista je praksa i sa BiH, jer su i Bosanci počeli da vraćaju jedan deo izbeglica nazad u Srbiju.“\nNaš sagovornik zaključuje da na nezahvalnu poziciju Srbije znatno utiče i činjenica da je Srbija poslednja zemlja koja se graniči sa EU što dodatno komplikuje situaciju i povećava pritisak na naše granice.\nsabirni centar, migranti\n02/06 17:36 Iz minuta u minut: Neredi u Americi, policajac iz Las Vegasa u teškom stanju /video, foto/\n02/06 17:34 Ministar pravde Crne Gore: Dijalog sa SPC nastaviće se onda kada se steknu uslovi\n02/06 17:25 Zvaničnik SZO upozorava: Opuštanje ne dolazi u obzir zbog neprijatnih iznenađenja\n02/06 17:02 FSB u akciji: Sprečen teroristički napad u centralnoj Rusiji


Federalna uprava policije pokreće akciju protiv huligana – Radio Feral\n10/10/2011 Mirza Musanovic\t0 Comments\nDirektor Federalne uprave policije Dragan Lukač donio je danas odluku o izradi strateškog operativnog plana za postupanje policije u Federaciji BiH na sprečavanju nereda i obezbjeđivanju sportskih manifestacija na prostoru FBiH.\nRok za izradu operativnog plana je 31. oktobar, a formiran je i Tim za izradu plana koji čine načelnici Sektora uniformisane policije.\nSa današnjeg sastanka Lukača i načelnika Sektora uniformisane policije iz svih jedanaest uprava policije FBiH upućena je inicijativa ministrima unutrašnjih poslova i pravde za izradu i predlaganje zakona kojim bi bila uređena oblast javnog reda i mira, obezbjeđenje javnih skupova, sportskih manifestacija i suzbijanje pojave huliganstva u FBiH.\nLukač je sa načelnicima održao radni sastanak na kojem su razmatrana pitanja u vezi sa održavanjem javnih skupova sa akcentom na sportske manifestacije i određene bezbjednosne događaje koji se odnose na navedena i određena negativna dešavanja u okviru tih događanja, a u posljednje vrijeme su ispoljena na prostoru FBiH.\n”Bez obzira što Federalna uprava policije nije direktno nadležna za oblast javnog reda i mira u FBiH, jer je to kategorija bezbjednosti koja je u izvornoj nadležnosti kantona, na sastanku su razmatrana ova pitanja’‘, saopšteno je iz Federalne uprave policije.\nSušić zna desetoricu, dilema samo Zahirović ili Misimović →


Nadležni skupštinski odbor dao pozitivno mišljenje na Pregovaračku poziciju za poglavlje 27 | EurActiv Serbia\nRead time : 5 m, 4 s\nOdbor Skupštine Srbije za zaštitu životne sredine dao je pozitivno mišljenje na Pregovaračku poziciju za poglavlje 27 koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene.\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan izjavio je da je pregovaračka pozicija za poglavlje 27 veoma kompleksan dokument na čijoj izradi se radilo više od dve godine, a bilo je uključeno 28 institucija i oko 150 ljudi.\nOsim teksta Pregovaračke pozicije, kako je naveo Trivan, dokument sadrži i 14 strateških dokumenata, navodi se u saopštenju ministarstva.\nTrivan je ocenio da koristeći regulatorno iskustvo iz EU, koja je razvila niz alata za obezbeđivanje dobrog kvaliteta vazduha, čistih voda, visoku stopu reciklaže otpada i upravljanje industrijskim zagađenjem, Srbija može bolje da upravlja raznim ekološkim problemima.\n"Srbija se susreće sa problemom kvaliteta vazduha u Beogradu i drugim gradovima. Svi želimo, ali ovde nema kratkoročnih rešenja, da što pre promenimo situaciju. Moramo unaprediti postojeće sisteme nadgledanja koji će omogućiti bolju procenu stanja i uticaja na kvalitet vazduha. Moramo težiti čistijem transportu, manje zagađujućim industrijama, korišćenju goriva visokog kvaliteta, promeni ponašanja i održivim sistemima grejanja domaćinstava", rekao je Trivan.\nTrivan je rekao da su visoki troškovi i ograničeno raspoloživo finansiranje glavni razlozi prelaznih perioda za većinu direktiva za upravljanje otpadom i vodama i da ulaganja u sektor voda i sektor otpada mogu dostići oko 7,5 milijardi evra.\n"Predviđeno je da se takve investicije finansiraju iz fondova EU (64%), državnog (18%) i lokalnog (4%) budžeta i fondova i zajmova (14%). Takođe se predviđa da će privatni sektor doprineti finansiranju projekata, naročito u sektoru upravljanja otpadom", rekao je Trivan.\nTrivan je naveo i da Direktiva o industrijskim emisijama (DIE) podrazumeva visoke finansijske zahteve i da je od ukupno 227 postrojenja iz Aneksa i Direktive o industrijskim emisijama koje trenutno postoje u Srbiji, produženi period implementacije potreban za 68 postrojenja.\n"Ukupan iznos investicija potreban za ta postrojenja za postizanje potpune usklađenosti sa Direktivom o industrijskim emisijama je oko 1,3 milijarde evra", rekao je Trivan.\nOn je rekao i da su pregovaračka grupa i ministarstvo u okviru Akcionog plana za razvoj administrativnih kapaciteta u oblasti životne sredine identifikovali potrebu zapošljavanja oko 1.450 radnika u svim institucijama na svim nivoima koje se bave životnom sredinom.\nOtvorena javna rasprava o strategiji niskougljeničnog razvoja\nIstovremeno je Ministarstvo zaštite životne sredine predstavilo 13. januara predlog strategije niskougljeničnog razvoja sa akcionim planom koji definiše 27 mera i šest različitih scenarija ublažavanja posledica klimatskih promena, sa krajnjim ciljem da do 2050. godine Srbija postane klimatski neutralna i otporna zemlja.\nNa skupu u EU info centru, predstavljena je i procena uticaja strategije niskougljeničnog razvoja na životnu sredinu, a kako je rečeno, nacrt tog izveštaja pokazuje da će primena mera imati "pozitivne efekte na nacionalnom, regionalnom i međunarodnom nivou".\nPomoćnica ministra u Sektoru za zaštitu prirode i klimatske promene Jasmina Jović rekla je da će niskougljenična transformacija srpskog društva doprineti "modernizaciji i većoj konkurentnosti srpske privrede na svetskom tržištu, čistijoj životnoj sredini, ali i promeni svesti o značaju smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte".\nJavna rasprava o Predlogu strategije niskougljeničnog razvoja i o Nacrtu izveštaja o strateškoj proceni uticaja Strategije niskougljeničnog razvoja na životnu sredinu trajaće do 24. januara.\nMinistarstvo je pozvalo predstavnike državnih organa i institucija, stručne, naučne javnosti, civilnog sektora i sve zainteresovane građane da svojim komentarima, sugestijama i predlozima doprinesu kvalitetu tih dokumenata.\nKontrola u Ministarstvu za životnu sredinu zbog lošeg kvaliteta vazduha\nU međuvremenu je zaštitnik građana Zoran Pašalić pokrenuo postupak kontrole Ministarstva zaštite životne sredine Srbije.\nTo ministarstvo, po njegovim rečima, "u dužem vremenskom periodu nije sprovelo nijednu konkretnu meru" povodom žalbi građana na prekomernu zagađenost vazduha, saopšteno je danas iz te nezavisne institucije.\nNavodeći da je postupak pokrenuo po sopstvenoj inicijativi, ombudsman je podsetio da je "još 2018. godine" kvalitet vazduha u Srbiji zvanično bio ocenjen "trećom kategorijom" - prekomerno zagađen vazduh bio je registrovan u Beogradu, Kraljevu, Valjevu, Kragujevcu, Subotici, Sremskoj Mitrovici, Pančevu, Užicu, Smederevu i Kosjeriću.\n"Trend iz 2018. nastavljen je u 2019. Prekomerna zagađenost vazduha u Beogradu, kao i u drugim gradovima u Srbiji u kojima su poslednjih meseci takođe zabeležene visoke koncentracije suspendovanih čestica PM 10 i/ili PM2,5 , opravdano su uznemirile javnost i građane i nedvosmisleno ukazale na neophodnost preduzimanja hitnih mera u cilju uspostavljanja preporučenih bezbednosnih granica za kvaliteta vazduha", naveo je Pašalić.\nOn je zatražio od Ministarstva zaštite životne sredine da objasni "iz kojih razloga, uprkos negativnim ocenama kvaliteta vazduha u 2018. godini, nije blagovremeno preduzelo ili predožilo konkretne mere u cilju smanjenja zagađenja vazduha i unapređenja energetske efikasnosti".\n"S obzirom na to da stručna javnost ukazuje na više različitih uzročnika zagađenja vazduha, i to na sagorevanje uglja lošeg kvaliteta u termoelektranama, intenzivniji saobraćaj, individualna ložišta i trenutne vremenske uslove, da li je Ministarstvo životne sredine izvršilo analizu osnovnih, dominatnih uzročnika visokog stepena zagađenja pojedinačno po gradovima i jedinicama lokalne samouprave", upitao je ombudsman.\nOmbudsman je pozvao Ministarstvo da odgovori na pitanje da li se javnost redovno i potpuno informiše o trenutnom stanju, odnosno "da li se građanima pruža dovoljno podataka o vrsti i obimu informacija o izmerenim vrednostima, njihovom značaju, kao i o uticaju koje izmerene vrednosti zagađujućih materija mogu imati na njihovo zdravlje".\npoglavlje 27. pregovaračka pozicija\nEK nezvanično potvrdila da je zadovoljna predlogom pozicije za poglavlje 27


Neizvesna podrška Bajdena i Klintonove Sandersu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 29.Jan.2020, 09:11 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBivši demokratski potpredsednik SAD Džo Bajden i kandidatkinja Demokratske partije na prošlim predsedničkim izborima Hilari Klinton nisu se izričito izjasnili da li će podržati prosocijalističkog senatora Bernija Sandersa ako dobije nominaciju demokrata ne predstojećim izborima, javlja AP.\n"Ne mogu sada da kažem. To će zavisiti od toga kako ćemo se odnositi jedan prema drugom od sada, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << pa do izbora (predsedničkog) kandidata", rekao je Bajden novinarima u Meskatinu, šest dana pred stranačke izbore u Ajovi.\nBajden, koji se ponovo bori za predsedničku nominaciju demokrata, ranije je obećao da će podržati demokratskog kandidata, bez obzira ko to bude bio, i tokom sadašnje kampanje isticao da će "pakleno pomagati" svakom svom rivalu da pobedi aktuelnog predsednika Donalda Trampa.\nMeđutim, kako navodi AP, u međuvremenu su porasle napetosti u odnosima Bajdena i Sandersa, a koje reflektuju ideološke podele unutar Demokratske partije, s jedne strane Bajdena, dugogodišnjeg člana establišmenta, i Sandersa, samostalnog demokratskog socijalliste iz Vemonta.\nAgencija podseća da njih dvojica imaju različite stavove prema socijalnom osiguranju, spoljnoj politici i trgovini.\nAnkete pred prve stranačke izbore u Ajovi pokazuju da su Bajden i Sanders izjednačeni sa senatorkom iz Masačusetsa Elizabet Voren i bivšim gradonačlenikom Saut Benda Pitom Batigigom.\nProšle nedelje Sandersova protivnica 2016. u trci za demokratsku predsedničku nominaciju Hilari Klinton odbila je da kaže da li će ga podržati ako ove godine bude nominovan, osuđujući čak njegov politički stil.\nKasnije je, ipak, donekle revidirala svoj stav, navodeći da je njen prioritet "penzionisanje Trampa" i da će, kao što je to uvek činila, podržati kandidata demokrata.


Ljekarska komora FBiH ogorčena napadom na kolegu pedijatra - Hronika.ba\nLjekarska komora FBiH ogorčena napadom na kolegu pedijatra\nPedijatrijska klinika na KCUS-u (Foto: Klix.ba)\nLjekarska/Liječnička komora Federacije BiH oglasila se saopćenjem za javnost, kojeg je potpisao Predsjednik Ljekarske/Liječničke Komore Federacije BiH, prim dr. Harun Drljević, povodom napada na pedijatra Edu Hasanbegovića koji se dogodio u utorak na KCUS-u.\nSaopćenje za javnost prenosimo u cjelosti:\nNa ovaj način želim da izrazim svoje ogorčenje zbog incidenta koji se desio kolegi Edi Hasanbegoviću, a koji polako “u raznim oblicima” postaje praksa. Napad na kolegu Hasanbegovića doživljavam kao napad na sve moje kolege u Bosni i Hercegovini.\nOvaj incident mora biti uvod u početak rješavanja sigurnosti ljekara i drugih medicinskih radnika na radnom mjestu i ne smije mu se dodavati bilo kakav oblik političke konotacije. Od ovog incidenta odvratnije mogu biti samo izjave pojedinaca koje prijetnje pištoljem doktorima proglašavaju “normalnim ponašanjem” i oni koji blagosivaju ovakav vandalizam. Postavljam pitanje pred javnost i pred odgovorne institucije u zdravstvu koje šute : Kakav ćemo zdrastveni sistem dobiti u kojem se ljekari premlaćuju i prijeti im se pištoljem? Ko će raditi i ko će nas liječiti u takvom zdravstvenom sistemu?\nZato Ljekarska/Liječnička komora Federacije BiH i svi njeni članovi daju bezrezervnu podršku kolegi Hasanbegoviću i svim kolegama i drugom medicinskom osoblju Klinike za pedijatriju KCUS-a i traži od vlastodržaca u ovoj zemlji da se napad na ljekare i drugo medicinsko osoblje koje nosi “bijeli mantil” počne tretirati krivičnim zakonom BiH kao napad na službeno lice.\nPrethodni članakKosovo i Srbija večeras igraju važne mečeve za plasman na EP\nNaredni članakZavidovićani večeras imaju priliku da uživaju u predstavi “Đurologija”


Ne napuštaju svi BiH jer žive loše, idu jer neće biti bolje\nGrađani sve češće kao razloge za odlazak navode opšte stanje, političke i lične nesigurnosti, te nedostatak optimizma da će situacija da se promijeni\nUmjesto da nude rešenja za masovan odlazak stanovništa iz Bosne i Hercegovine, političari svojim angažmanom još više usložnjavaju političku situaciju i postaju glavni razlog odlaska kod velikog broja građana, tvrde stručnjaci.\nPrema posljednjem izvještaju Svjetske banke, Bosnu i Hercegovinu je do sada napustilo gotovo polovina stanovništva, tačnije 49,5 odsto. Iako se kao glavni uzroci najčešće navode finansijski razlozi, poput niskih primanja i manjka radnih mjesta, dobro situirane porodice koje sve češće napuštaju BiH pokazuju da ipak nije sve tako.\nGrađani sve češće kao razloge za odlazak navode opšte stanje, političke i lične nesigurnosti, te nedostatak optimizma da će situacija da se promijeni. Tvrde da zapaljive političke izjave ne obećavaju, te da nestabilna politička situacija još više doprinosi tome da se odluče da sreću potraže u nekoj od uređenijih zemalja.\n– Sigurno da je kod jednog dijela građana BiH postoje ekonomski razlozi za odlazak. Međutim, nisu oni jedini uzrok odlaska, ne samo mladih ljudi, nego i ljudi srednjih godina koji odlaze sa kompletnim porodicama – rekao je politički analitičar Vehid Šehić, dodajući da ovakva politika tjera napolje ljude koji imaju dobre uslove za život, piše Srpskainfo.\nNaglašava da ovdje vlada politička nestabilnost, nesigurnost i osjećaj bespomoćnosti građana, koji sve teže vjeruju da će se ovdje išta promijeniti.\n– Građani imaju osjećaj da ne vrijede ništa, svjesni da nisu svi isti pred zakonom i da jako teško mogu ostvariti svoja prava, ako nisu članovi stranke. Svjesni su činjenice da su nepotizam i korupcija ukorijenjeni u ovaj sistem, što kod njih i te kako utiče da se odluče na odlazak iz ove države – objasnio je Šehić.\nDodaje da građani BiH žele da žive u uređenim društvima, što pokazuje činjenica da odlaze u zemlje Zapadne Evrope.\n– Jako je teško živjeti u neuređenosti i nespokoju kakvo je stanje u BIH – smatra on, dodajući da je problem što je u BiH sve obesmišljeno i što se svakodnevno gazi dostojanstvo građana.\nDa ekonomska situacija, niske plate i nedostatak radnih mjesta nisu jedini razlog odlaska stanovništva saglasan je i Aleksandar Žolja iz Helsinškog parlamenta građana.\n– Čini mi se da su prva dva uzroka „nemanje“ nade u promjenu koju možemo da očekujemo, te apsolutna nepravda koja vlada u ovom društvu. Društvo i država potpomažu one najnesposobnije da dobijaju poslove i budu na pozicijama. Znamo sve o lažnim diplomama, o zapošljavanju preko političkih partija, nepotizmu… – rekao je Žolja.\nNaglašava da imamo apsolutno negativnu selekciju po pitanju nagrađivanja onih najboljih.\nTako da mladi ljudi prosto više neće da se igraju ove igre i odlaze. Tu naravno, da bi se prikrila sva ta nelogičnost, imamo zapaljive izjave, fokusiranje na nedavnu prošlost, na nacionalizme, fašizme i ostalo. Sve to i te kako utiče, prije svega, na jednu percepciju da ovdje ne može biti bolje, već da može biti samo još gore – objasnio je on.\nŽolja dodaje da su to neki glavni uzroci, te da ekonomska situacija dolazi tek poslije toga. Zaključuje da u BiH žive građani prvog i drugog reda, te da građani drugog reda više ne žele da igraju igru u kojoj pravila nisu ista za sve.\nTurska ratifikovala Sporazum o slobodnoj trgovini sa BiH


Zgrada UNMIK-a na Kosovu\nU najnovijem izveštaju organizacije za zaštitu ljudskih prava Amnesti Internešnel navodi se da UNMIK nije sprovodio adekvatnu istragu ubistava i otmica kosovskih Srba posle konflikta 1998. i 1999. godine.\nOrganizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesti Internešenl u danas objavljenom izveštaju kritikuje UNMIK zbog, kako ističe, neuspeha te misije da istraži slučajeve otmica i ubistva kosovskih Srba posle konflikta 1998. i 1999. godine. U izveštaju se ocenjuje da je neuspeh UNMIK-a da istraži rasprostranjene napade na civilno stanovništvo doprineo tome da na Kosovu prevlada klima nekažnjivosti.\nIzveštaj Amnesti Internešnela zasnovan je na inicijalnim nalazima komisije za ljudska prava, koju je uspostavio sam UNMIK da istraži žalbe osoba koje smatraju da je civilna misija UN na Kosovu narušila njihova prava.\nOd početka ove godine, komisija je od 150 primljenih slučajeva razmotrila 20, a u 19 je utvrdjeno da je UNMIK narušio prava rodjaka otetih osoba, tako što nije sproveo adekvatnu istragu, ističe Šon Džons, stručnjak Amnesti Internešnela za Kosovo.\nNa pitanje novinara albanske redakcije Glasa Amerike da li je u pitanju bio nedostatak sredstava za istragu, ili izostanak političke volje, ona kaže da je teško utvrditi tačne razloge.\n“UNMIK je u svoju odbranu rekao da su imali teškoće u uspostavljanju vladavine zakona i radu policije na Kosovu. Medjutim, UNMIK je doveden na Kosovo da štiti ljudska prava. Na osnovu slučajeva kosovskih Srba koje smo razmotrili, o kojima se izjašnjava savetodavna komisija za ljudska prava, ali i u slučajevima kosovskih Albanaca čiji su rodjake otele srpske snage, mi smo utvrdili veoma sličan obrazac. Ljudi su prijavljivali nestanak članova porodice, obično prvo KFOR-u, onda je ta informacija predata Crvenom krstu koji bi otvorio zahtev o istrazi, i u svakom slučaju koji smo razmotrili te prijave su podnete do novembra 1999, kada je UNMIK imao jedinicu za nestala lica, a onda i istražnu jedinicu da se bavi tim zločinima. Naš utisak je da to nisu bile kompetentne istrage", rekao je Džons.\nDragan Odalović, čiji je sin Andrija bio medju 14 žetelaca ubijenih u selu Staro Gracko u junu 1999. kaže da UNMIK nikada nije pronašao odogovorne.\n“Nama od tog dana do sada su snage UN, komisije, policija, ispitivanja. Ja sam sigurno barem 50, 60 izjava davao, istinu koju sam ja jedini očevidac video i doživeo taj zločin, i nikad do sada nije ništa otkriveno od njih, od tih UN-a", kaže Odalović.\nNa pitanje da li su otmice i ubistva srpskih civila posle konflikta 1998. i 1999. bili odmazda za prethodne zločine srpskih snaga nad kosovskim Albancima, Šon Džons smatra da je uprkos takvom kontekstu reč o zločinima protiv čovečnosti.\n“Mislim da možemo da ih nazovemo kršenjem ljudskih prava iz odmazde, očigledno je da su obe strane kršile ljudska prava, i znamo da postoji veliki broj kosovskih Albanaca koje su otele srpske snage i čija tela, bar polovina, još nisu nadjena. Može se reći da je to bila odmazda, ali se čini da je organizovana na sistematskim osnovama, rasprostranjena širom Kosova, i mada su se dogodili u većini slučajeva posle perioda oružanog konflikta, mi bismo to opisali kao zločin protiv čovečnosti i tražimo da bude istraženo kao takav zločin", navodi Džons.\nIzveštaj Amnesti Internšenel doneo je odredjenu satisfakciju članovima porodica žrtava.\n“Možda je malo nesuvisli izraz da smo mi sad na neki način zadovoljni, da se ipak istina polako čuje, i da neko osim nas na to reaguje. Raduje nas, ako smem tako da kažem, da se i medjunarodna javnost polako pomera i stiže do toga da Albanci nisu jedine žrtve na Kosovu i Metohiji", kaže članica udruženja porodica otetih i ubijenih na Kosovu, Gordana Đikanović.\nAmnesti Internšnel naglašava da zločini protiv čovečnosti ne zastarevaju sa pravnog stanovišta. Iako UNMIK od 2008. kada je predao nadležnost Euleksu, nije zadužen za same istrage posleratnih otmica i ubistava, Amnesti smatra da misija mora da preuzme odgovornost za svoj rad u prethodnom periodu i obezbedi adekvatnu odštetu porodicama nestalih osoba zbog duševnog bola koji su pretrpeli ne znajući sudbinu svojih najbližih.


HomeVestiSastanak ministra odbrane sa predstavnicima vojnih penzionera\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin sastao se danas sa predstavnicima vojnih penzionera, koje je predvodio predsednik Udruženja vojnih penzionera Srbije general-potpukovnik u penziji Ljubomir Draganjac.\nMinistar Vulin je, tom prilikom istakao da Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije kontinuirano ulažu napore da se položaj vojnih penzionera unapredi, dodajući da se intenzivno radi na ponovnom uspostavljanju sistema gde će se o pripadnicima vojske brinuti od početka do kraja vojničke karijere, ali i nakon toga.\nPredstavnik Udruženja vojnih penzionera Ljubomir Draganjac izrazio je zadovoljstvo brigom Ministarstva odbrane i Vojske Srbije za status vojnih penzionera. U ime Udruženja, on se pozitivno izrazio i o promenama u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije po pitanju poboljšanja materijalnog položaja i o stambenom zbrinjavanju aktivnih i penzionisanih pripadnika vojske, kao i o konkretnim merama na opremanju naše vojske novim sisitemima naoružanja i vojne opreme.\nOn je, takođe, pohvalio akciju sistematskih pregleda za vojne penzionere, koju su prvi put organizovani ovog meseca, dodajući da raduje najava da će se takve akcije nastaviti i ubuduće.\nKompletno renoviranje i nova oprema Klinike za ORL


GlasSrbije\t16.08.2015 20:02\nOni su 2006. godine formirali Centralni savet Srba u Nemačkoj, organizaciju na saveznom nivou čiji je osnovni cilj zastupanje interesa Srba koji žive u toj zemlji. O aktivnostima Centralnog saveta Srba u Nemačkoj za naš radio govorio je predsednik te asocijacije Milan Čobanov.\nCentralni savet Srba u Nemačkoj smatra se krovnom organizacijom Srba u toj zemlji. Pored srpskih udruženja koja deluju na lokalnom i regionalnom nivou iz 16 pokrajina Savezne Republike Nemačke, okuplja i pojedinačne članove. To su uticajni ljudi koji su uključeni i u politički život Nemačke, kaže u razgovoru za naš radio predsednik Centralnog saveta Srba u Nemačkoj Milan Čobanov. On ističe da je ovakva asocijacija bila prekopotrebna Srbima koji žive u toj zemlji.\n„Naš zadatak je da objedinjujemo sve potrebe srpskog naroda na teritoriji Nemačke. Mi se, dakle, ne bavimo politikom Srbije, ne bavimo se u tolikoj meri ni događajima tokom bivšeg rata, već isključivo srpskom dijasporom u Nemačkoj i njenim interesima”, kaže Čobanov. Prema njegovim rečima, za vreme rata na prostorima Balkana, Srbi su bili malo potisnuti iz političkog i javnog života. U to vreme u Nemačkoj se formirala slika da došljaci, takozvani gastarbajteri, koji su došli šezdesetih i sedamdesetih godina nisu u Nemačkoj privremeno, već da će ostati, tako da ih ta zemlja uočava kao partnere, navodi Čobanov. Iz organizacija koje se bave očuvanjem kulture i jezika, kod stranaca su se formirale regionalne i savezne organizacije koje su nemačkoj Vladi bile partneri u dijalogu. Bilo je poželjno da to učine i pripadnici naroda bivše Jugoslavije, a do sada su formirani Svetski kongres Hrvata, i potom Centralni savet Srba, navodi naš sagovornik.\n“Centralni savet Srba aktivan je na nivou Savezne vlade. Mi smo u Nacionalnom savetu za integracije pri nemačkoj Saveznoj vladi, i sa ministarstvima i ministrima smo u direktnom kontaktu. Upisani smo kao lobistička organizacija u nemačkom parlamentu”, naglašava Čobanov. U početku su nemački političari mislili da Srbi u toj zemlji nemaju probleme, ali to je samo zbog toga što su bili neprimetni, objašnjava naš sagovornik. Prema njegovim rečima, problemi Srba u Nemačkoj su gotovo isti kao i kod ostalih došljaka. U odnosu na Nemce, imaju mnogo nepovoljniju socijalnu, obrazovnu, ekonomsku strukturu.\n“Statistika je pokazala da se nešto desilo sa srpskom dijasporom u proteklih 25 godina. Ja sam odrastao u Nemačkoj, tamo živim preko 45 godina. Pre 45 godina su jugoslovenska deca bila su među najboljima što se školskog uspeha tiče. U međuvremenu su naša ispitivanja na terenu pokazala da Srbi imaju loše rezultate. Na primer, 25 odsto nemačke dece ide u gimnazije, a kod Srba samo četiri odsto. Imamo veliki broj dece u posebnim školama, sa posebnim potrebama. To znači da deca koja ne završavaju visoke škole, koja završavaju osnovne škole i to sa lošim uspehom, nisu kasnije uspešna ni u poslu. Često ne mogu da se bave ni zanatom. To ih vodi na margine”, objašnjava Čobanov.\nNaš je interes da imamo što uspešniju srpsku dijasporu u Nemačkoj, ističe naš sagovornik. Važno je da, objašnjava on, imamo prepoznatljiv srednji sloj, koji u ovom trenutku srpska dijaspora u toj zemlji nema, a koji bi doprineo da naša kultura bude prepoznatljiva, prezentirana na visokom nivou, tako da je u punom svetlu upoznaju i Nemci, a da sa njom mogu i Srbi u Nemačkoj, pogotovo mladi, da se identifikuju.\nProblemi Srba u Nemačkoj su višestruki, kaže naš sagovornik. Navodi kao primer to što mnoga srpska deca u toj zemlji pred polazak u školu ne znaju nemački jezik, što im kasnije, zbog akcenta, otežava zapošljavanje, a neretko imaju probleme i prilikom iznajmljivanja stana. Zbog tih i drugih problema, veoma je važno da predstavnici Srba učestvuju u političkoj diskusiji, objašnjava Čobanov i ocenjuje da je Centralni savet Srba u Nemačkoj veoma uspešan u tome.\n“Mi ne možemo imati kadrove u parlamentu, ali naši kontakti, kroz članove naše organizacije, idu do samog vrha Vlade. Naši članovi su aktivni članovi nemačkih stranaka. Ipak, moram i to da naglasim, Srbi koji su u Nemačkoj politički aktivni, nisu ambasadori Srbije, niti su njima srpske teme uvek u prvom planu. Oni sebe smatraju građanima Nemačke. Neko od njih se angažuje na očuvanju okoline, drugi se interesuje za obrazovanje, dakle nije uvek u situaciji da samo brani svoj narod”, kaže Čobanov.\nNaš sagovornik dodaje da je Centralni savet Srba prihvaćen kao ravnopravni učesnik u dijalogu sa predstavnicima Vlade, da su njegovi predstavnici učestvovali u kreiranju Nacionalnog integracionog plana Nemačke, dokumenta koji sadrži 600 stranica, i da aktivno učestvuju u kreiranju te politike u raznim oblastima, kao što je, na primer, školstvo. Pri tome, zajedno sa predstavnicima drugih organizacija i ministrima, sede za istim stolom i aktivno učestvuju u diskusiji o, na primer, dvojezičnom obrazovanju. Za nas je veliki uspeh i to što smo tamo prisutni, zato što nikada ranije neko od Srba iz Nemačke nije sedeo za tim stolom, ističe Milan Čobanov.


Tramp otkazao sastanak sa Putinom - Balkanska\nVašington — Američki predsednik Donald Tramp otkazao je sastanak sa ruskim liderom Vladimirom Putinom, planiran za subotu.\nDvojica predsednika trebalo je da se sastanu na marginama samita G20 u Argentini.\n“S obzirom na činjenicu da mornari i brodovi nisu vraćeni iz Rusije u Ukrajinu, odlučio sam da bi za sve bilo najbolje da otkažem zakazani sastanak u Argentini sa predsednikom Vladimirom Putinom. Radujem se smislenom samitu čim ova situacija bude okončana”, napisao je Tramp na Tviteru.\nKonačnu odluku o otkazivanju sastanka sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom u Argentini, presednik Donald Tramp doneo je posle razgovara sa državnim sekretarom Majkom Pompeom, šefom kabineta Džonom Kelijem i savetnikom za nacionalnu bezbednost Džonom Boltonom, saopštila je danas portparolka Bele kuće Sara Sanders.\nKako Rojters prenosi, Sanders je potvrdila da je Tramp doneo konačnu odluku da otkaže dogovoreni sastanak sa Putinom na marginama samita G20 u Argentini.\nKada je reč o sastancima Trampa sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom i južnokorejskim kolegom Mun Džae Inom, Sanders je kazala da će se održati tako što će se samo “povući na stranu” tokom trajanja samita G20.\nTass je prethodno preneo izjavu portparola Kremlja Dmitrija Peskova da Kremlj nije dobio nikakvu zvaničnu informaciju o otkazivanju zakazanog sastanka ruskog i američkog predsednika.\n“Letimo u Argentinu. Do sada smo samo videli tvit i pisanja medija (o otkazivanju sastanka). Nemamo zvanične informacije”, kazao je Peskov za Tass.\nTramp je inače, odmah po izbijanju novih tenzija između Rusije i Ukrajine, naveo da do sastanka u Buenos Ajresu možda neće doći.\nDa podsetimo, tri ukrajinska vojna broda presrela je ruska mornarica u Crnom moru nakon što su navodno upala u ruske vode u nedelju. I dok Kijev navodi da je obavestio Rusiju o prolaženju, Moskva navodi da takvo obaveštenje nije dobila.\n— Donald J. Trump (@realDonaldTrump) 29. новембар 2018.\nZakazan sastanak Trampa i Putina\nAtomski rat u Evropi – spor između Putina i Trampa. S kim će ko, i protiv koga u istočnoj Srednjoj Evropi to nije sasvim jasno\nPutin podržao ideju o “evropskoj vojsci”\nTramp na Tviteru: Hvala ti, predsedniče Tramp\nTags: DONALD TRAMP, SASTANAK, VLADIMIR PUTIN\nRusija blokirala 35 ukrajinskih trgovačkih brodova\nVeselji u Srbici: Kosovo dobija vojsku u decembru


I KNJIGA I SPOMENIK · Kraljevo.online\nNASLOVNA KULTURA I KNJIGA I SPOMENIK\nI KNJIGA I SPOMENIK\nKraljevo – Poduhvat Društva istoričara Raškog okruga povodom sto godina od početka Velikog rata.\nPridružujući se obeležavanju stogodišnjice početka Velikog rata, Društvo istoričara Raškog okruga koje okuplja pedesetak profesionalnih znalaca – tumača istorije, istraživača i istoriografa od Tutina do Vrnjačke Banje i Kraljeva – objavilo je jesenas dve memorijalne knjige koje, i same za sebe, predstavljaju svojevrsne spomenike srpskim ratnicima palim u Balkanskim ratovima i na Solunskom frontu.\nKnjiga pod naslovom „Prvi put kroz Albaniju“ zapravo je reprint izdanje istoimenog ratnog dnevnika srpskog vojnika Dragoljuba M. Dinića iz Kragujevca, pripadnika slavne Šumadijske divizije.\nU ovom dnevniku vojnički precizno, do u detalj, govori se o prvom prelasku srpske vojske – Šumadijske divizije kroz Albaniju, od Prizrena do Drača na jadranskoj obali u jesen 1912. godine, i to posle oslobođenja Kosova i Metohije od Turaka i proterivanja turske vojske iz Srbije i drugih balkanskih zemalja, o čemu se u javnosti malo zna.\nDinićeva knjižica, kao autentični dokument ratnog pohoda srpske vojske, naime, prvi put je objavljena celu deceniju kasnije – tek 1922. godine, i to u izdanju „Vojnog vesnika“ iz Kragujevca. Od tada do danas, nažalost, ovaj, po mnogo čemu jedinstveni ratni dnevnik, sasvim je pao u zaborav.\nGrupa kraljevačkih istoričara, međutim, nedavno je, gotovo slučajno, otkrila taj dokument i jesenas, u ediciji „Darovi prošlosti“ Društva istoričara Raškog okruga, ali svojim novcem, ponovo „oživela“ štampajući reprint izdanje u 500 primeraka. Za veći tiraž para nije bilo.\n– Dinićev ratni dnevnik, koji je, evo, po drugi put među nama pravi je primer sažetog i vojnički konciznog dokumenta o Prvom balkanskom ratu u kom se, pored isticanja herojskog zauzimanja jadranske obale u Albaniji, govori i o albanskom nacionalnom pitanju, pa ga zato naročito preporučujem istraživačima srpsko-albanskih odnosa u 20. veku. Ova knjižica spada u istorijske izvore dragocene za razumevanje odnosa između Srbije i novouspostavljene albanske države – napominje mr Dragoljub Danilović, predsednik Društva i pisac predgovora reprint izdanja ovog ratnog dnevnika.\nUbrzo po objavljivanju Dinićevog dnevnika, koji je među istoričarima, ali i među „običnim“ čitaocima, izazvao veliko interesovanje, Društvo istoričara Raškog okruga u istoj ediciji objavilo je i drugu reprint knjigu – „Album grobalja i grobova“ srpskih ratnika. Album koji sadrži 70 fotografija danas gotovo zapuštenih groblja i grobova srpskih vojnika priredio je i 1921. godine štampao Jovan M. Sretenović, tada penzionisani potpukovnik jugoslovenske vojske. Sada je ponovo pred očima srpske javnosti.\nReprint izdanju Sretenovićevog „Albuma srpskih grobalja i grobova“ kraljevački istoričari pridodali su i geografsku kartu širokog pojasa Solunskog fronta na granici Grčke i današnje Makedonije sa tačno naznačenim lokacijama gde se nalaze uglavnom zapuštena groblja i grobovi srpskih ratnika.\nZa razliku od nas, Makedonci su se potrudili da na Kajmakčalanu kao jednom od najsvetijih srpskih mesta 2009. godine postave spomen-ploču na kojoj doslovno piše: „Oprosti im Gospode. Sa velikom žalošću i poštovanjem ostavljamo ovu spomen-ploču za makedonske vojnike mobilisane od srpske okupatorske vlasti i poginule za tuđe interese i podelu Makedonije. Neka im je večna slava!“.\nprvi put korz albaniju