Migrantska kriza: Dobri primeri disperzivnih integracija iz Italije « Blog o socijalnom uključivanju\nMigrantska kriza: Dobri primeri disperzivnih integracija iz Italije\nMigrantska kriza je poprilično poremetila evropsku kolotečinu i zatekla gotovo sve zemlje organizaciono, politički, socijalno i kulturološki nepspremne da se sa njom uhvate u koštac. I mada ovaj fenomen više nije nov, i svima je jasno da nije ni prolazan, ni posle nekoliko godina “vanredne situacije”, ni jedna zemlja za sada nije nasla sistemsko rešenje.\nItalija nije izuzetak. I mada se nalazi na obodu Evrope i već se godinama suočava sa povremeno intenzivnim prilivom imigranata iz Libije koji preko Sicilijanskog moreuza dolaze do ostrva Lampeduza, Linoza i Lampione, do sada nije u stanju da primeni model dugoročnog zbrinjavanja, inkluzije i integracije. A ono, zanimljivo je, postoji, osmišljeno je na institucionalnom nivou i primer je efikasne disperzivne pomoći i inkluzije migranata. U ovom sistemu, koji trenutno zbrinjava tek oko 20% od ukupnog broja onih koji su zatražili neku vrstu međunarodne zaštite na tlu Italije (oko 90.000 migranata), presudnu ulogu igraju upravo socijalna preduzeća. U narednim redovima predočiću neke glavne osobine ovog modela koji ima sve preduslove da postane primer dobre prakse na evropskom nivou.\nU 2014. godini je zabeležen najveći broj dolazaka, pa je tako u Italiju ušlo oko 170.000 ljudi, od kojih je 64.000 zatražilo međunarodnu pomoć. Prošle godine taj broj iznosio je 157.000 dolazaka, naspram 83.000 zahteva za zaštitom. Od svih koji zatraže zaštitu samo 49% će je i dobiti (od kojih samo 5% će dobiti status izbeglice). Italija uglavnom nije konačno odredište migranata, već usputna stanica na putu za severnu Evropu (za više detalja videti godišnji izvestaj italijanskog Ministarstva unutrašnjih poslova).\nVeliki broj muškaraca iz Subsaharske Afrike je jedna veoma značajna karakteristika vezana za prisustvo migranta u Italiji. Naime, prošle godine od ukupnog broja zahteva za zaštitu, žene su predstavljale samo 7%, a deca 6,8%. U ostalim zemljama Evropske unije taj broj je znatno veći, 29,7% žena i 25,5% dece.\nKada se potegne pitanje zaštite i integracije migranata, javno mnjenje je podeljeno, kao uostalom i u većem delu Evrope. Prilično je onih koji misle da Italija nema ni mogućnosti, ni interesa da se usred jedne teške strukturalne krize u kojoj “stradaju” Italijani i njihov način života, zbrinjava migrante. Isto je toliko onih koji veruju, baš kao što Katolička crkva na čelu sa papom Franjom i sugeriše, da je obaveza Italije da pomogne i nađe način da odgovori na svoje međunarodne obaveze. Da ne bude zabune, često su na preporuke Vatikana ogluše baš “vernici”, ali to je tema za poseban post. Ovu suštinsku podeljenost koriste, naravno, političari za lako prikupljanje bodova kod birača. I mediji, naravno, “likuju” jer podele, loši primeri upravljanja novcem za smeštaj i zbrinjavanje migranata, incidenti i skandali pune novinske stupce. A da se ne lažemo, materijal im neprestano stiže, za šta je najbolji primer skorašnji skandal “Mafia capitale”, u koji su bili umešani rimski gradski menadžeri i političari, kao i predstavnici zadruga.\nSocijalna preduzeća u Italiji\nPravna forma koju najčešće odabiraju socijalna preduzeća u Italiji je socijalna zadruga (i to uprkos tome što postoji i relativno dobar zakon o socijalnim preduzećima, koji, pak, nikada nije potpuno zaživeo). Ima ih oko 13.000, zapošljavaju više od 543 hiljada ljudi, uključuju oko 44.000 volontera, a vrednost proizvodnje iznosi 10,4 milijardi evra (videti Izveštaj o socijalnim preduzećima u Italiji za 2014. godinu, udruženja Iris Network) . Bave se welfare-om i socijalnim uslugama, integracijama ugroženih kategorija u društvo i na tržiste rada, turizmom, poljoprivredom, kulturom, ekologijom, pa čak i distribucijom energije. Rad sa migrantima je jedna od novih oblasti u kojoj su se veštine, snalažljivost, fleksibilnost, pažnja, umreživanje pokazale kao jedan od najznačajnijih rekvizita u kreiranju usluga i inovativnih rešenja.\nA u kakvom okruženju rade socijalna preduzeća koja pružaju usluge migrantima diljem Italije?\n“Redovno vanredno stanje”\nOvo je već godinama jedini podnaslov za zbrinjavanje migranata u Italiji. Usluge dobrodošlice i integracije su uglavnom neefikasne i netransparentne. Odvijaju se na 3 nivoa i u okviru 2 sistema. Nivoi su: spasavanje, prva i drugi nivo zbrinjavanja, a sistemi su, naravno, vanredni i redovni. U ovom tekstu ću, kao što sam i na početku naglasila, više pažnje posvetiti dobrim primerima inkluzije i integracija koji se nalaze u okviru drugog nivoa zbrinjavanja i deo su redovnog sistema.\nSvi dole navedeni primeri ulaze u sistem koji se zove Sistem for the protection of asylum seekers & refugees – SPRAR (Sistem za zaštitu azilanata i izbeglica). SPRAR je osnovan 2002. godine kao mreža lokalnih samouprava koje obezbeđuju pomoć i podršku u integracijama migrantima na svojim terotorijama. Za pružanje ovih usluga, lokalne samouprave se oslanjaju pre svega na socijalna preduzeća kojima kroz tendere poveravaju brigu o migrantima. A ta briga u okviru SPRAR mreže, za razliku od svih ostalih (CAS, CARA, CIE), ne vodi samo računa o osnovnim potrebama kao sto su smeštaj, ishrana, osnovna zaštita već uključuje i niz posebnih usluga (pravne, poslovno osposobljivanje, socijalna i ekonomska integracija itd). Cena je ista kao i u ostalim strukturama koje ne funcionišu tako dobro, i iznosi 35 evra po danu za svakog migranta, što je na godišnjem nivou 0,14% javne potrošnje. Veći deo tog novca se vrati u vidu prihoda na lokalnom nivou (plate operatera, iznajmljivanje stanova i struktura gde migranti borave, troškovi za hranu i ostale usluge).\nA evo i nekoliko priča koje najbolje ilustruju kako usluge koje pružaju zadruge u okviru disperzivnog modela integracije zapravo izgledaju.\n11Eleven, Katanija (Sicilija)\nPre nekoliko godina troje ljudi odlučilo je da osnuje ovo socijalno preduzeće koje je zapravo veoma specifičan restoran. Specifičan, jer je reč o laboratoriji za učenje kulinarskog zanata za maloletne migrante bez roditeljske pratnje kao i za mlade Sicilijance koji pripadaju merginalizovanim i osetljivim grupama. Osim želje da pomognu i osposobe za život ove mlade ljude, zaposleni u restoranu posebnu pažnju posvećuju hrani koju ne iskoriste i ne prodaju. Ništa se ne baca, pa se tako sve sto eventualno pretekne šalje organizacijama koje vode brigu o beskućnicima. Ime restorana je zapravo svojevrsna sugestija 11. zapovesti koja bi trebalo da glasi: “Hrana nije otpad, baš kao ni ljudi, talenti, sredstva”.\n– Naš cilj je integracija – kaže Barbara Sidoti, ekspert za migracije i jedan od osnivača restorana. – Živimo u vremenu epohalnih socijalnih promena. Neki od migranata koji prolaze kroz Siciliju odlučuju tu da ostanu i naša je obaveza da ih prihvatimo i da im pomognemo u znak sećanja i iz poštovanja prema našim dedovima koji su bili migranti. Ukoliko se svi potrudimo uspećemo da pretvorimo ovaj problem u mogućnost za rast i razvoj, lični ali i celog drustva. Baš kao i u kuhinji, hajde da pomešamo sve sastojke i sve naše specifičnosti i da stvorimo nesto skroz novo i drugačije!\nK-Pax socijalna zadruga, Val Kamonika (Lombardija)\nZadruga je osnovana 2008. godine u planinskoj dolini Val Kamonika, koja i nije idealno mesto za smeštaj migranata. Lokalno stanovništvo je, baš kao u svim planinskim predelima, sumnjičavo, zatvoreno, nepoverljivo. Ukoliko se na sve to doda i prilično teška ekonomska situacija i konstantan odliv mladih ljudi, poduhvat zadruge sa migrantima dobija poseban značaj. Zadruga se inače bavi podrškom pojedincima i porodicama u teškim socijalno-ekonomskim situacijama i ima za osnovni cilj sprečavanje izolacije marginalizovanih i osetljivih grupa (nezaposleni, žene, siromašni, migranti). U tu svrhu razvila je niz mera i praksi koje uključuju različite institucije dok centralna uloga pripada upravo lokalnoj zajednici.\nSistem diperzivne integracije podrazumeva, tako, boravak migranata u zajednici u manjim grupama od 4 do 5 osoba, i njihov suživot sa starosedeocima u kućama i kvartovima. Migranti se uz podršku volontera aktivno uključuju u sve aspekte života zajednice, uče jezik od učiteljica u penziji, uče zanat, aktivno učestvuju u organizaciji manifestacija, sportskih i kulturnih inicijativa, mogu da računaju na psihološku i pravnu pomoć.\nU jednoj od opština doline Val Kamonika nedavno je jedini hotel prestao sa radom. Zadruga je preuzela upravljanje strukturom i uz pomoć migranata rekonstruisala i stavila ponovo u fukciju objekat. Hotel trenutno zapošljava 4 azilanta od kojih dvoje imaju i psiholoških i psihijatrijskih problema. Naravno, hotel i vraćanje turista imalo je pozitivan uticaj na razvoj i ekonomske prihode cele zajednice.\nIl Čenakolo, Dikomano (Toskana)\nOva zadruga nastala je 1991. godine i od osnivanja se bavi marginalizovanim grupama za koje postoji rizik od društvenog odbacivanja i izolacije. Korak ka brizi prema migrantima bio je kratak pa je zadruga dobila na upravljanje zaštitni centar “Sacro Cuore” u mestu Dikomano u Toskani. Centar se nalazi u ženskom manastiru i primer je efikasne zaštite i integracija koje se odvijaju u znaku poštovanja i saradnje. Posebnu pažnju zadruga posvećuje početnoj proceni talenata, strahova, očekivanja migranata, zatim unutrašnjoj inkluziji (unutar grupe migranta) i spoljnoj (sa lokalnom zajednicom). Naravno, nije zapostavljeno ni učenje jezika, profesionalno osposobljavanje, kretivne aktivnosti itd. Zanimljivo je i da sastancima zaposlenih u zadruzi često prisustvuju i sami migranti pa se ne retko i odluke donose “zadružno”. Pravila zajedničkog života se poštuju i uvek se tačno zna ko je za šta odgovoran i kako treba da obavi posao koji mi je poveren.\nŠta svi ovi primeri imaju zajedničko?\nReč je o primerima disperzivne zaštite, podrške i dobrodošlice sa ciljem potpune i komplentne socijalne integracije kroz personalizovane aktivnosti.\nUključivanje se odnosi se na male grupe migranata.\nUpravljanje ovim projektima je osmišljeno tako da pretvori problem u mogućnost ne samo za migrante već i za lokalne zajednice.\nAktivnosti sa migrantima osmišljene su tako da doprinose savladavanju predrasuda i odbojnosti zajednice.\nKoje su to karakteristike socijalnih preduzeća koje omogućavaju da se programi disperzivne integracije uspešno sprovode?\nJaka veza sa lokalnom zajednicom.\nPrethodno iskustvo u radu i integracijana marginalizovanih grupa i pojedinaca kako u društvo tako i na tržiste rada.\nSaradnici i zaposleni u zadrugama su uglavnom adekvatno obučeni.\nUključivanje različitih interesnih grupa i u proces upravljanja zadrugom i projektima.\nSklonost ka umrežavanju (škole, NGO, civilno društvo)\nPosebna pažnja i sposobnost posvećena kreiranju inicijativa koje imaju za cilj da prevaziđu predrasude u društvu.\nInspiracija za tekst je istraživanje koje je za Euricse sprovela Đulija Galera.


Sindikat fudbalera » Zvižduk: Smrt sistemu\nZvižduk: Smrt sistemu\nPreuzeto: Sportski žurnal\nJuče Borac, danas Borac i Novi Pazar, ko zna ko još sutra…\nBroj begunaca od fudbalske pravde raste zapanjujućom brzinom. Odlazeće zime čak se udvostručio – već odomaćenom superligašu iz Čačka na listi grešnika pridružio se i Novi Pazar.\nZa njih ne važe zakoni, ni piramidalna hijerarhija Fudbalskog saveza Srbije, nadjačali su čak i Arbitražni sud i do besmisla doveli sve njegove odluke… Poslednje brane voluntarizmu ionako osionih klupskih vlastodržaca, nenaviknutih da njihova istina, ipak, ima sasvim drugačiji izgled.\nKako drugačije objasniti histerične napore iz nekadašnjih fudbalskih bastiona zapadne Srbije da doskoče sebi i drugima i sruše sve konstitutivne temelje fer-pleja, ostavljajući bivše fudbalere, ovog puta u sasvim drugim ulogama, da u čudu čekaju naredni prelazni rok.\nNe očitava se ovde sve u priči o novcu, kojeg u sportskoj Srbiji ima mnogo manje nego u fudbalu. Smrt sistema pravde i odgovornosti, u trouglu Čačak–Novi Pazar–Beograd, zahteva odgovor na vrhovno, pitanje svih pitanja – po čemu Borac i Novi Pazar zaslužuju ekskluzivitet da se rugaju celoj državi?\nMožda tamošnji poštari i jesu neažurni, pošte imaju posebno radno vreme, ali neuko i besmisleno, u najmanju ruku, izgleda izvrgavanje ruglu temelje čitavog sistema, na kojima počiva FSS.\nJuče Borac, danas Borac i Novi Pazar, ko zna ko još sutra… Sablasna i već monotona priča o pravdi koje nema, lošem imidžu Super lige i porukama da Srbije nije poželjna destinacija za fudbalere iz inostranstva. A krivci su uvek na drugoj strani, dok vreme prolazi i kritike nestaju u magli.\nDo nove packe i šamara iz UEFA.


Politika - Stranica 2218 od 2434 - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Page 2218\nTekst i procedura\nProcedura izglasavanja rezolucije razlikuje se od zakona, za čije usvajanje je potrebno da glasa većina od ukupno 250 poslanika,odnosno najmanje 126 poslanika. Da bi predlog rezolucije bio usvojen potrebno je da glasanju prisustvuje najmanje 126 poslanika. Rezolucija je prihvaćena ako „za“ glasa većina prisutnih, a vladajuća koalicija trenutno može da računa na 119 relativno sigurnih poslanika: 75 poslaničke grupe Za evropsku Srbiju, (bez pet poslanika LSV), 24 – G17 plus, 20 koalicije SPS-PUPS-JS i dva Bošnjačke liste.\nDemokratska stranka dobila bi najviše glasova na novim izborima\nZavet ćutanja vladao je juče i u koaliciji Zajedno za Beograd. Tomica Milosavljević iz G 17 plus zadužen za pregovore na nivou Beograda nije želeo juče ni da demantuje, ali ni da potvrdi da li ZES i SPS pregovaraju.\n– Nema nikakvih zvaničnih informacija o pregovorima – kratko je odgovorio Milosavljević, a Zoran Alimpić iz DS-a, donedavno v.\nNajpre o Kosovu\nPredlog rezolucije Skupštine Srbije o kontinuitetu državne politike u odnosu na Kosovo i Metohiju, prva je tačka dnevnog reda četvrtog vanrednog zasedanja parlamenta, koje počinje danas i koje je sazvano na predlog Vlade. Osim ove rezolucije, poslanici će razmatrati predloge zakona o ratifikaciji Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU i pratećeg Prelaznog sporazuma o trgovini, sporazuma Vlade Srbije i Rusije o saradnji u oblasti naftne i gasne privrede i više međunarodnih kreditnih ugovora.\nIzostao dogovor o direktorskim funkcijama\nSkupština grada Niša juče nije konstituisana jer pre početka sednice, uprkos drugačijim najavama, nije potpisan koalicioni sporazum o formiranju gradske vlasti između DS, koalicije oko socijalista i G17 plus budući da nije postignut dogovor oko direktorskih funkcija u pojedinim javnim preduzećima.\nPiše: DanasOnline 15. 7. 2008.\nDSS i SRS za raspisivanje novih izbora, socijalisti još vagaju\nI nakon jednočasovne pauze nastavljena je polemika koju je prekratio Aleksandar Antić, šef odbornika Socijalističke partije Srbije predlažući novi, skraćeni dnevni red. On je predložio i da se na jučerašnjoj sednici samo verifikuju mandati odbornika, što je zatražio i šef odbonika LDP Ivica Koren, koji je rekao da je opstrukcijom onemogućena verifikacija mandata odbornicima i da je to razumljivo kada su u pitanju stranke opozicije, ali da LDP nije očekivao ovakvo ponašanje koalicije SPS-PUPS.\nVeroloman postupak socijalista\nOdluka socijalista da raskinu koaliciju s radikalima i „narodnjacima“ o formiranju vlasti u Beogradu, politički je neprincipijelan i veroloman postupak, a odbijanjem da sa DS, uz manjinsku podršku LDP, odmah formira vlast u glavnom gradu „SPS želi da zadrži smokvin list još neko vreme“, ocenio je Slobodan Samardžić, potpredsednik DSS na jučerašnjoj stranačkoj konferenciji za novinare.\nEgereši predsednik parlamenta, Pajtić na čelu pokrajinske vlade\nKoalicija Zajedno za evropsku Vojvodinu (DS i G17 plus), koja sa 65 poslanika ima apsolutnu većinu u Skupštini AP Vojvodine, postigla je dogovor sa Mađarskom i Koalicijom za Vojvodinu oko podele vlasti u Pokrajini pred sutrašnju konstitutivnu sednicu vojvođanskog parlamenta.\nPo ovom dogovoru, Šandor Egereši (SVM) biće novi predsednik Skupštine APV, dok će Bojan Pajtić (DS) ostati predsednik Izvršnog veća APV i u narednom četvorogodišnjem mandatu.\nPartnerstvo u evropskim poslovima\nŠefica Poslaničkog kluba Za evropsku Srbiju Nada Kolundžija potvrdila je da su poslanički klubovi koalicije ZES i Liberalno-demokarstke partije u Skupštini Srbije postigli sporazum o partnerstvu u evropskim poslovima. Kolundžija je agenciji Beta izjavila da je za stranke u ZES „nesporna činjenica da je za Srbiju najvažnije ubrazavanje evropskog puta i da u najkraćem roku postigne cilj, a to je članstvo u EU“, kao i da su osim proevropske vlade, za postizanje tog cilja potrebni najširi konsenžus i energija da se posao završi uspešno.\nVELIMIR ILIĆ: Nema svrhe podržavati nove rezolucije\nPrva tačka dnevnog reda na sutrašnjoj vanrednoj sednici Skupštine Srbije biće rezolucija o Kosovu i Metohiji. Nova rezolucija, koju je predložila SPS usvojena je na poslednjoj sednici Vlade, ali se još ne zna koje će je stranke podržati. Predsednik Nove Srbije Velimir Ilić kaže za Danas da nema svrhe podržavati neke nove rezolucije, kad se ne poštuje ni Rezolucija o bezbednosti.\nŠARANČIĆ: I poslepodnevna linija za Zvečan\nGeneralni direktor Železnica Srbije Milanko Šarančić izjavio je u subotu da vozovi već četiri meseca nesmetano saobraćaju do Leška i Zvečana, ali ne i do centralnog Kosova.\nŠarančić je najavio da zbog potreba i zahteva građana koji žive na severu Kosova Železnice Srbije planiraju uskoro da uvedu i poslepodnevni voz do Zvečana.\nEU ne priznaje suverenu Srbiju\nČlan Glavnog odbora Demokratske stranke Srbije (DSS) Nenad Popović ocenio je da je donatorskom konferencijom za Kosovo postalo jasno da u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju Evropska unija ne priznaje Srbiju kao celovitu i suverenu državu.\nPopović je u izjavi dostavljenoj agenciji Beta ocenio da donatorskom konferencijom u Briselu Evropska komisija finansira nezavisnost južne pokrajine, dolazak misije Euleks i sprovođenje Ahtisarijevog plana.\nSocijalisti raskinuli koaliciju s radikalima i narodnjacima\nPredsedništvo Socijalističke partije Srbije (SPS) odlučilo je juče da raskine koalicioni sporazum s radikalima i koalicijom Demokratska stranka Srbije-Nova Srbija (DSS-NS) o formiranju vlasti u Beogradu.\nKako je posle sednice Predsedništva SPS saopštio predsednik socijalista Ivica Dačić, to stranačko telo je konstatovalo da bi održavanje koalicionog sporazuma sa radikalima i narodnjačkom koalicijom ugrozilo koalicioni sporazum sa Demokratskom strankom (DS) na nivou Srbije.\nJANJIĆ: Kosovo zloupotrebljeno zbog SSP\nDirektor Foruma za etničke odnose Dušan Janjić ocenio je da je Vlada Srbije „zloupotrebila Kosovo“ kako bi obezbedila glasove i mandat za ratifikaciju Sporazuma sa Evropskom unijom (EU) o stabilizaciji i pridruživanju (SSP).\nJanjić je rekao da zakazivanje sednice Skupštine Srbije za sredu, 16.\nMLADENOVIĆ: Predlog neprihvatljiv za DSS\nPortparol Demokratske stranke Srbije (DSS) Andreja Mladenović izjavio je da je za tu stranku Predlog rezolucije o kontinuitetu državne politike prema Kosovu i Metohiji potpuno neprihvatljiv jer se ne bavi „realnim problemima“.\n– Ovaj predlog rezolucije je potpuno neprihvatljiv za DSS zato što se ne bavi realnim problemima kao što je pitanje misije Euleksa, i očigledno je da Vlada izbegava da se bavi pravim problemima – rekao je Mladenović.\nObećanja Ujedinjenih nacija i Evropske unije da će se razmeštanje Misije EU za pravosuđe i policiju ostvariti do oktobra ove godine, po svemu sudeći neće se ispuniti, piše dnevnik „Ekspres“.\n„Iako je generalni sekretar UN-a Ban Ki Mun odobrio početak rekonfiguracije UNMIK-a 26.\nPiše: Beta 14. 7. 2008.\n1 … 2.217 2.218 2.219 … 2.434


Radionica „Bihevioralni pristupi javnim politikama“ – RSJP\nRadionica „Bihevioralni pristupi javnim politikama“\nU periodu od 16. do 18. oktobra u Novom Sadu održana je radionica „Savremeni pristupi javnim politikama – Bihevioralni pristupi“. Republički sekretarijat za javne politike je organizovao radionicu uz podršku projekta nemačko-srpske saradnje „Podrška reformi javne uprave“, koji sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ. Radionicu su vodili eksperti iz Tima za […]\nU periodu od 16. do 18. oktobra u Novom Sadu održana je radionica „Savremeni pristupi javnim politikama – Bihevioralni pristupi“. Republički sekretarijat za javne politike je organizovao radionicu uz podršku projekta nemačko-srpske saradnje „Podrška reformi javne uprave“, koji sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ.\nRadionicu su vodili eksperti iz Tima za bihevioralne pristupe (en. Behavioural Insights Team) dr Kizi Gandi i Kevante Mičel. Polaznici su imali priliku da se upoznaju sa metodološkim pristupima i mogućnostima za praktičnu primenu bihevioralnih pristupa u merama javnih politika, kao i sa primerima dosadašnje primene ovih pristupa u zemljama širom sveta. Uvođenje bihevioralnih pristupa ili uvida u ponašanje omogućava da javne usluge budu ekonomičnije i pristupačnije građanima. Radionica je nastavak aktivnosti započetih u maju 2018. na konferenciji RSJP-a „Savremeni pristupi javnim politikama“.\nRadionici su prisustvovali predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Ministarstva zdravlja, Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“, Ministarstva finansija – Poreske uprave, Pokrajinskog sekretarijata za finansije i Republičkog sekretarijata za javne politike.


Crna Gora najspremnija za članstvo u EU – Plus Radio\nHome / Društvo / Crna Gora najspremnija za članstvo u EU\nBy Plus Radio on 20/05/2018 Vrijeme: 19:58\nCrna Gora je najspremniji kandidat za članstvo u Evropsku uniju (EU), ocijenio je zamjenik predsjednika Vlade i ministar odbrane Bugarske, Krasimir Karakačanov.\nMinistar odbrane Predrag Bošković sastao se danas sa Karačkovim, koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nKarakačanov je istakao značaj crnogorskog uspjeha na evroatlantskom putu, ne samo za region Zapadnog Balkana, već i za cijelu Jugoistočnu Evropu.\nOn je, kako je saopšteno iz Ministarstva odbrane, naglasio da će Bugarska podržati Crnu Goru i na putu ka EU, jer smatra da je najspremniji kandidat.\n„Karakačanov se saglasio da bezbjednosni izazovi u regionu zahtijevaju zajedničko djelovanje, ne samo na bilateralnoj osnovi, već i kroz aktivno učešće u regionalnim inicijativama“, navodi se u saopštenju.\nBošković je podsjetio na značajnu podršku Bugarske tokom reforme crnogorskog sistema odbrane i dodao da je uvjeren da će se bilateralna odbrambena saradnja dvije države u svojstvu NATO saveznika značajnije unaprijediti, posebno imajući u vidu iste bezbjednosne izazove sa kojima se suočavaju.\nOn je, navodi se, informisao bugarskog kolegu o prioritetima Ministarstva odbrane u procesu modernizacije naoružanja i opreme Vojske Crne Gore, kao i o planovima aktivnog doprinosa kolektivnom sistemu bezbjednosti.\nBošković je istakao da je u fokusu Crne Gore jačanje regionalne saradnje i naglasio da se jedino zajedničkim naporima i promovisanjem evroatlantskih vrijednosti može doprinijeti izgradnji stabilnog i prosperitetnog regiona.\nCrna Gora, prema njegovim riječima, nastavlja da intenzivno sprovodi reformi u svim sektorima, sa ciljem punopavnog članstva u Evropskoj uniji.\nMinistri su, kako je saopšteno, potvrdili dobru bilateralnu saradnju i razmotrili nove mogućnosti njenog unaprjeđenja.\n„Sagledane su opcije jačanja saradnje u oblasti vojne industrije, školovanja kadeta i usavršavanja pripadnika Vosjke na vojnim akademijama u Bugarskoj, a naglašen je i značaj nastavka saradnje u oblasti kodifikacije i standardizacije”, rekli su iz Ministarstva.\n← Previous Story Počinje inauguracija Mila Đukanovića\nNext Story → Crno proljeće u Crnoj Gori (FOTO)


Božićni sajmovi i Advent u Rimu - Vodič kroz Rim\nEvo kalendara događaja za vreme Adventa u Rimu 2018. koji produžavaju ovaj magični period sve do 6. januara, odnosno Epifanije (Bogojavljenja).\n1. Nacionalni sajam božićnog hleba „Fiera Nazionale del Panettone e del Pandoro“\nPanettone ili Pandoro? Svakog Božića Rimljani se pitaju koja je od ove dve poslastice bolja. Vi, možda, možete da nađete odgovor na ovo pitanje na Nacionalnom sajmu ovih božićnih kolača, „Fiera Nazionale del Panettone e del Pandoro„, koji je ove godine stigao do svog 10. izdanja.\nPalazzo Ferrajoli, Piazza Colonna, 355\n17 – 18. novembar 2018.\nNajlepši božićni sajam u Rimu, poslednjih godina i mali luna park, uvek spreman da ugosti sve one koji su u potrazi za čarolijama. Nema veze ako ste prerasli vrteške, onoj koja se neprekidno vrti na Trgu Navona sigurno nećete moći da odolite. Ovaj božićni market je naročito zabavan za decu, jer će na njemu biti, osim uobičajenih likova kao što su Deda Mraz i njegovi pomoćnici, i Befana. Ko je, sad, Befana? U pitanju je jedna… ne, saznajte sami! Reći ćemo vam samo da, ako budete išli na ovaj sajam, ponesete jednu veliku čarapu sa sobom.Ulaz besplatan.\n2. decembar 2018 – 6. januar 2019.\n3. Izložba „100 presepi“ (100 božićnih jaslica)\nU Rimu se već tradicionalno od 1996. godine organizuje izložba „100 presepi“ na kojoj izlagači iz celog sveta izlažu svoje jaslice, odnosno prikaz Isusovog rođenja napravljenog od pomičnih ili nepomičnih figurica koje predstavljaju tek rođenog Hrista, Devicu Mariju i Svetog Josipa, ali i pejzažnih kulisa. Od 2018. godine ova izložba je preseljena u Vatikan i biće izložena u ulici Via della Conciliazione. Ulaz besplatan.\n7. decembar 2018 – 13. januar 2019.\nTagged Decembar, Nova godina, Novembar, Prosinac, Studeni\nPrevRim: koje ulaznice treba nabaviti unapred (i zašto će vam se to isplatiti)


Proizvodnja borovnice u Holandiji - Agro saveti\nNaslovna Agrosaveti Proizvodnja borovnice u Holandiji\nProizvodnja borovnice u Holandiji\nBorovnica, čini se poslednjih godina, uzima primat na plantažama širom Srbije. Sve je više proizvođača koji se opredeljuju za ovo voće ili bar razmišljaju o njegovoj proizvodnji. Iskustva stranih kompanija koje se bave i proizvodnjom ali i okupljanjem proizvođača iz celog sveta, iskoristili smo ne bi li došli do novih i svežih saveta za naše poljoprivrednike.\nFred Douven iz Holandije već godinama uspešno rukovodi kompanijom koja je, kako kaže, najpre počela samo sa proizvodnjom, a onda, zarad celogodišnjih potreba tržišta, nastavila da okuplja i proizvođače iz celog sveta.\n„Sve ovo što danas imamo zapravo je započeto 2014. godine, sve je počelo od proizvodnje borovnica samo u Holandiji, a 3 godine kasnije evo uspešno poslujemo sa proizvođačima iz Nemačke, Poljske i Istočne Evrope, kao i sa uzgajivačima borovnice iz zemalja Južne Amerike poput Čilea, Argentine, Meksika i Perua. Ideja jeste bila da, dugoročno gledano, proizvode imamo tokom cele godine ali znali smo da u prvoj godini to nikako ne možemo postići. Naši kupci su u početku bili zadovoljni onim što smo mogli da proizvedemo ali kada su potrebe tržišta postale veće nismo mogli da kažemo ne, i našli smo načina da se ovako proširimo i opstali smo.“ – kaže nam Fred Douven iz „abb Growers“.\nZanimljivo je da između proizvođača i biznismena, pri čemu Douven sebe smatra i jednim i drugim, kaže nema razlike i u tom pravcu treba da razmišljaju svi oni koji nešto proizvode i uzgajaju.\n„Ozbiljan uzgajivač mora biti i biznismen jer je on taj koji započinje, vodi i na kraju distribuira svoju proizvodnju. I pre i posle same proizvodnje je uvek puno posla, od pripreme i obezbeđivanja, kako podloge i sadnica, tako i svega ostalog što utiče na kvalitet proizvoda, jer svi težimo vrhunskom kvalitetu. Ali ni tu se posao ne završava, proizvođač je taj koji mora sve ostalo i organizovati kada je plasman proizvoda u pitanju. Za prodaju svojih proizvoda na pravim tržištima neophodne su i prave tržišne informacije, putovanja po svetu kako bi se uvidelo šta se zapravo traži ili nudi, kao što je to slučaj sa nama koji tragamo i za proširenjem proizvodnje. Zato kada imate biznis plan svoje proizvodnje to zahteva malo više truda nego kada ste samo uzgajivač.“ – naglašava Fred.\nFred kaže da je proširenje poslovanja došlo kasnije, ono što je najbitnije bilo jeste biti primećen na sopstvenom tržištu u prvoj godini poslovanja. Trebalo je istaći se kvalitetom proizvoda ali napraviti i dobar i prepoznatljiv brend od toga.\n„Veoma je bilo važno da izgradimo brend koji će biti prepoznatljiv i deci i odraslima. Došli smo do realnog i jasnog naziva „blubi“ koji danas nije oznaka samo za naš brend, već je prepoznatljiv gotovo kao uobičajena reč u našem jeziku i isključivo asocira na naše proizvode. To je fantastična stvar koja olakšava posao danas jer zaista imamo prepoznatljivu stvar. To je nažalost takođe i segment u koji ozbiljni proizvođači moraju biti spremni da investiraju jer kada gradite brend morate se pojaviti u medijima i u početku investirati u reklame kao i promocije u supermarketima sa kojima sarađujete. Da li ćete investirati sami ili sa kompanijama sa kojima radite, to se već mora planirati u zavisnosti od vizije posla koju ste sami kreirali kada ste sa proizvodnjom i počinjali, jer jednom, kada izgradite brend, sve će dalje biti fokusriano oko njega.“ – ističe Fred.\nOva holandska kompanija za proizvodnju i organizovanje proizvodnje borovnica polako počinje da sarađuje i sa našim proizvođačima. Fred podseća da ovde nije reč o tome da se proizvodi samo otkupljuju od proizvođača već o partnerstvu i edukaciji uzgajivača borovnica kako bi i oni najmanji jednog dana mogli da prošire svoje proizvodnje i sami postanu konkurentniji.\nPROČITAJTE I... Sušare u Blacu rade punom parom\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 09\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 08\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 07\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 06\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 04\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 03\nAgrosaveti - Proizvodnja borovnica Holandija 02\n„Mi imamo nekoliko proizvođača iz Srbije sa kojima već sarađujemo na proizvodnji borovnica. Ne govorimo im šta ili kako da rade već smo konstantno otvoreni da u svakom momentu odgovorimo na njihova pitanja kako da unaprede svoju proizvodnju i postanu vidljiviji na međunarodnom tržištu, pa samim tim i interesantni za investitore. Dugoročno gledano, ukoliko prate naše savete onda vrlo brzo postaju i deo grupe ostalih proizvođača, koje naša kompanija okuplja, iz celog sveta. Određeni broj proizvođača borovnica iz Srbije već unapređuju svoju proizvodnju i približavaju se standardima koje zahtevamo od svih proizvođača da ispune. Mi na taj način dobijamo celogodišnju proizvodnju tog voća koju dalje plasiramo, a proizvođači postaju deo grupe, itekako vidljive na međunarodnom tržištu, brže i efikasnije nego da su taj put sami krčili.“ – kaže naš sagovornik.\nOvaj holandski proizvođač borovnica za kratko vreme je uspeo da lansira prepoznatljiv proizvod kojem polako dodaje i nove. Suština uspeha njegove kompanije kaže bila je samo u jasnom postavljanju ciljeva, kvalitetu, organizovanju i plasiranju proizvoda, za to je trebalo i strpljenja i edukacije i to je upravo ono što se ova kompanija trudi da prenese i na proizvođače sa kojima sarađuje.\nPrethodni tekstApel poljoprivrednicima: Ne nasedajte na obećanja špekulanata za konkurs Prosperitati!\nSledeći tekstProizvodnja jabuka u smederevskom kraju


Sajam zapošljavanja „Back2Serbia“ | MEĐUNARODNI RADIO SRBIJA Skip to main content\nYou are hereNaslovna » Sajam zapošljavanja „Back2Serbia“\nSajam zapošljavanja „Back2Serbia“\nČet, 07/06/2012 - 14:30 -- MRS\nU beogradskom hotelu Moskva otvoren je prvi Sajam zapošljavanja pod nazivom "Back2Serbia", namenjen svim državljanima Srbije koji žive u inostranstvu, kao i mladim ljudima koji traže nove izazove u razvoju svoje karijere. Dvodnevni Sajam „ Back2Serbia“ organizovan je na inicijativu tima ljudi iz Srbije i Evrope, koji zainteresovanim žele da pruže potrebne informacije o poslednjim ekonomskim trendovima u zemlji i mogućnostima za zaposlenje, posebno srpskim državljanima, koji planiraju da se vrate i potraže zaposlenje u matici. Prema rečima zamenika ministra vera i dijaspore Đorđa Prstojevića, Ministarstvo je odmah podržalo ideju organizatora Sajma, jer je i samo uložilo mnogo truda da povratak mladih ljudi srpskog porekla, koji su živeli ili se školovali u inostranstvu, bude što veći. On je podsetio da je Ministarstvo imalo slične inicijative, među kojima je najuspešnija bila letnje praksa za srpske studente iz dijaspore u renomiranim domaćim firmama i inostranim kompanijama u Srbiji. Govoreći o mogućnostima za zapošljavanje mladih stručnjaka u Srbiji, direktor organizacije Sajma zapošljavanja „Back2Serbia“ Snežana Rajkinska je rekla da mnogi mladi stručnjaci iz srpske dijaspore, koja je među najbrojnijim u svetu, žele da učestvuju u razvoju matice. Ona je istakla da veruje u budućnost Srbije koja ima sve uslove da bude ekonomski najrazvijenija zemlja regiona jugoistočne Evrope. Intresovanje za učestvovanje na prvom Sajmu zapošljavanja mladih stručnjaka iz inostranstva u Srbiji je veliko, kaže jedna od organizatora Milica Perišić. Do sada je registrovano više od šest stotina prijava, koje su poslate na adresu www.back2serbia.com . Prilično dobar odziv, prema njenim rečima pokazuje opravdanost koncepta, da bi mladi Srbi trebalo da se okupe u matici, i da tu postižu vrhunske profesionalne rezultate. To je, takođe, dobra prilika da svoje internacionalno iskustvo mladi stručnjaci prenesu svojim kolegama, koji nisu imali priliku da rade ili uče u inostranstvu, kaže Milica Perišić.\nNa Sajmu zapošljavanja „Back2Serbia“ ove godine učestvuju predstavnici 15 kompanija koje rade u Srbiji.


Teroristi se finansirali preko Ibeja - 11.08.2017, Sputnik Srbija\nMilitanti terorističke organizacije DAEŠ zaključili su fiktivni dogovor sa trgovinskom onlajn-platformom „Ibej“ za finansiranje svoje kriminalne delatnosti u... 11.08.2017, Sputnik Srbija\n21:07 11.08.2017 (Osveženo: 21:18 11.08.2017)\n© REUTERS / Beck DiefenbachLogotip kompanije eBay\nMilitanti terorističke organizacije DAEŠ zaključili su fiktivni dogovor sa trgovinskom onlajn-platformom „Ibej“ za finansiranje svoje kriminalne delatnosti u SAD, piše „Volstrit džurnal“, pozivajući se na tajne dokumente FBI.\n6 Avgust 2017, 11:01\nNovčana sredstva je dobijao izvesni Muhamed Elšinavi, koji je 2016. godine uhapšen u Merilendu pod sumnjom da je pomagao DAEŠ-u. On je na „Ibeju“ nudio štampače na prodaju, dok su njegovi pomagači bili „kupci“ i uplaćivali su novac „prodavcu“ preko platnog sistema Pejpal. Prema podacima FBI, ta sredstva su bila planirana za „finansiranje terorističkih napada“ ili, kako svedoči sam Elšinavi, za „operativne ciljeve“ grupe na teritoriji SAD.\nList navodi da se takva šema koristi i u drugim državama. U dokumentima sa kojih je nedavno FBI skinuo oznaku tajnosti i koji su predstavljeni Federalnom sudu u Baltimoru, u državi Merilendu, piše da je Elšinavi bio deo globalne terorističke mreže koji se prostire od Velike Britanije do Bangladeša. Svi članovi te mreže kojom je upravljao Siful Sudžen koristili su slične šeme za finansiranje DAEŠ-a, navodi list.\nCentar mreže je bila firma u sferi kompjuterskih tehnologija koju je Sudžen registrovao u Velikoj Britaniji i koja je imala filijalu u Bangladešu i Turskoj. Većina članova mreže za finansiranja terorizma je uhapšena ili ubijena u koordiniranoj operaciji zapadnih specijalnih službi u decembru 2015. godine. Sudžen je tada likvidiran u napadu drona.\nKompanija „Ibej“ je saopštila da je sarađuje sa policijom u istrazi o korišćenju njenog sajta za finansiranje terorizma.


Poslanica Srpske liste: Krijete da su nestale hiljade Srba - Sputnjik Srbija\nPoslanica Srpske liste: Krijete da su nestale hiljade Srba\n15:35 27.04.2018 Preuzmite kraći link\nPoslanica Srpske liste Jasmina Živković oštro je reagovala u kosovskoj skupštini na izjavu predsedavajućeg Kadrija Veseljija da Srbija nastavlja da ćuti o sudbini nestalih.\nŽivkovićeva, kojoj su oteti otac i stric, uzvratila je tvrdnjom da Priština krije da je nestalo hiljade Srba.\nDanas se, inače, obeležava Dan nestalih na Kosovu, a sednici skupštine prisustvuju i poslanici Srpske liste.\n„Srbija treba da zna da nerasvetljavanje sudbine nestalih i integracija u EU ne idu zajedno. Mi ćemo i u narednom periodu nastaviti da radimo na rasvetljavanju sudbine nestalih lica na Kosovu“, rekao je Veselji.\nŽivkovićeva je povodom dokumentarnog filma o nestalima koji je predstavljen u skupštini, podsetila da je na Kosovu nestalo i hiljade Srba, naglašavajući da Kosovo krije tu tajnu. Ona je izrazila žaljenje što je pitanje nestalih postalo „politička tema“.\n„Ja nikada ne ističem broj jer je to uvredljivo za članove porodica nestalih, ne želim da ističem ni slučaj svog oca, ni svog strica (koji su kidnapovani), ja danas nemam ni film o svom ocu, ali mogu vam reći da je patnja i moje majke, kao i svih majki ista. Porodice će me razumeti kada kažem da je vreme da zajedno tražimo istinu“, rekla je ona.\nKako prenosi RTK2, lider opozicionog Samoopredeljenja Aljbin Kurti izrazio je saučešće porodicama nestalih lica sa Kosova i kazao da je neophodno više raditi na pronalaženju nestalih.\n„I 19 godina nakon rata sasvim malo je učinjeno kako bi se pronašla nestala lica. Nestalo je 1.650 ljudi, vodimo dijalog sa Srbijom, zaboravljajući istoriju koju smo doživeli“, rekao je Kurti.


Od 22. maja ulazak u Srbiju bez testa i samoizolacije | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nOd petka, 22. maja za ulazak u našu zemlju neće biti potreban negativan test, niti posebna dozvola kako za domaće, tako i za strane državljane, preporučeno je Vladi Srbije na sednici Kriznog štaba.\nSvim osobama koje ulaze na teritoriju Srbije biće uručivana zdravstvena upozorenja u kojima se navodi da ulaze na teritoriju na kojoj virus još cirkuliše, kao i načini prevencije infekcije, saopštio je Krizni štab posle održane sednice. Ova preporuka treba da bude potvrđena u četvrtak, na sednici Vlade Republike Srbije. Krizni štab doneo je preporuku o otvaranju administrativnog prelaza ka Kosovu i Metohiji.\nKrizni štab ističe da nikada nije preporučio sankcije za nenošenje maski na otvorenom prostoru i da uvođenje takvih mera nije u planu. Svi članovi kriznog staba, na čelu sa lekarima, apeluju na sve građane da se ponašaju odgovorno prema sebi i drugima jer epidemija još uvek nije završena.


U Kini otkriveni ostaci otrovnih dinosaurusa\nSinonitosaurus je živeo pre oko 125 miliona godina. Paleontolozi navode da je taj dinosaurus, nalik na pticu grabljivicu, bio prekriven perjem i da je imao oštre kandže pomoću kojih se peo po drveću.\nDejvid Barnam, paleontolog na Univerzitetu države Kanzas, kaže da su naučnici koji su proučavali dobro očuvane fosilne ostatke sinonitosaurusa otkrili još jednu njegovu odliku - šiljate zube preko kojih je ubrizgavao otrov u svoje žrtve.\n„Ne samo da smo otkrili zube sa žlebovima, već i strukturu u lobanji gde je možda bila smeštena žlezda za lučenje otrova, u udubljenju u gornjoj vilici, iznad zuba. Tu je i kanal za cev kao i mali prostori u kojima se otrov možda skupljao i prodirao u koren tih zuba,“ kaže Dejvid Barnam.\nBarnam je deo tima američkih i kineskih paleontologa koji izučavaju sinonitosauruse. On kaže da te grabljivice izgleda nisu ubijale plen direktnim ubrizgavanjem otrova, već da su možda najpre ugrizom proizvodili brzi šok kod, na primer, ptica koje bi uboli svojim šiljastim zubima.\nBarnam objašnjava da su naučnici došli do zaključka da su sinonitosaurusi koristili otrov na osnovu proučavanja drugih otrovnih životinja.\n„U svetlu nedavnog otkrića da su komodo gušter i iguane bili otrovni, odjednom smo zaključili da bismo tako mogli da objasnimo otkuda žlebovi na zubima. Nastavili smo istraživanja i objavili rezultate,“ kaže Barnam.\nNaučnici su takođe uporedii fosil sinonitosaurusa sa drugim preistorijskim vrstama i otkrili slična udubljenja u lobanjama, koja ukazuju na postojanje otrova.\nPaleontolozi smatraju da postoji zajednički predak od kojeg su praistorijski reptili i dinosaurusi kao što je sinonitosaurus, koji liči na pticu, nasledili otrovnu osobinu.\n„Bio sam potpuno zapanjen ovim otkrićem. Mislim da bi to moglo da znači da je otrov bio mnogo rasprostranjeniji i primitivniji nego što se do sada verovalo,“ kaže Barnam.\nOpis otrovnog dinosaurusa objavljen je u najnovijem broju časopisa američke akademije nauka "Proceedings of the National Academy of Sciences", koji izveštava o najnovijim naučnim otkrićima.


Обнова кућа за 12 повратничких породица | Opština Kotor Varoš\n22 June 2021, 12:40 AM\nObnova kuća za 12 povratničkih porodica\nKOTOR VAROŠ, 31. JULA – Ministar raseljenih osoba i izbjeglica u Vladi Federacije BiH Edin Ramić i načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan potpisali su danas ugovore sa dvanaest povratničkih porodica kojima će biti dodijeljen neophodan građevinski materijal za izgradnju i rekonstrukciju stambenih objekata.\nMinistar Ramić je istakao da je ovo samo jedan u nizu projekata koji se realizuje u opštini Kotor Varoš.\n“Donirani građevinski materijal će poslužiti korisnicima za proširenje ili potpunu izgradnju njihovih domova. Zaprimili smo veliki broj aplikacija iz ove opštine, što ukazuje da volja za povratkom u kotorvarošku dolinu još uvijek postoji“, poručio je Ramić.\nNačelnik Kotor Varoša Zdenko Sakan je naglasio da će se relizacijom ovog projekta značajno poboljšati uslovi života povratnika na području opštine.\n“Nakon što smo zajednički realizovali privredne i infrastrukturne projekte nastavili smo sa uspješnom misijom povratka raseljenih osoba, što ćemo činiti i u narednom periodu“, rekao je Sakan.\nAdnan Opakić se u ime svih korisnika zahvalio na pruženoj pomoći u građevinskom materijalu.\n“Ova pomoć nam je od velike koristi za dogradnju naše kuće jer nas u domaćinstvu živi šest članova i da ćemo nakon proširenja kuće imati bolje uslove za stanovanje“, poručio je Opakić.\nUkupna vrijednost doniranog građevinskog materijala iznosi 148.000 KM.


Predstavljeni srpski proizvodi ruskom Metro Cash & Carry-ju - Retail Serbia\nAleksandrov je izjavio da postoji velika verovatnoća za zaključivanje ugovora posle današnjih pregovora sa srpskim proizvođačima i da na ruskom tržištu postoji interesovanje za srpske proizvode. „Znamo da imate dobro povrće i voće, konzervisane proizvode, mesne prerađevine i mnogo drugog, a susret smo organizovali da bismo se upoznali direktno sa proizvođačima”, rekao je on, dodajući da se u „Metrou” preko distributera već prodaju neki srpski proizvodi.\nDržavni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije Ljubiša Dimitrijević rekao je da su privrednici koji se predstavljaju u Moskvi već renomirani u Srbiji i da neki od njih rade u sistemu „Metroa” u Srbiji. „Pomoći ćemo maksimalno u stvaranju partnerstva sa firmama iz Srbije”, rekao je Dimitrijević, koji predvodi srpsku privrednu delegaciju tokom dvodnevnog boravka u Moskvi.\nDimitrijević je istakao da je Rusija posebno bitna za srpske proizvođače, s obzirom na dugogodišnje privredne kontakte i na to da su odnosi između dveju zemalja institucionalizovani i da se saradnja odvija preko dva mešovita komiteta – Srbije i Rusije i Srbije i Moskve. „Smatramo da su današnji sastanak u ’Metrou’ i jučerašnji sa rukovodstvom mreže ’Sedmi kontinent’ prave adrese za mogući plasman robe predstavnika naše prehrambene branše na rusko tržište”, rekao je on.\nU Moskvi su predstavljeni proizvođači voća, povrća i prerađevina, mesne industrije, konditorskih proizvoda, vode, alkoholnih i bezalkoholnih pića, testenina i hemijske industrije, a ti proizvodi već su se dokazali u sistemu „Metroa” u Srbiji, rekao je Dimitrijević.\nSvoju produkciju u Moskvi su predstavile kompanije „Juhor-eksport” iz Jagodine, „Neoplanta” iz Novog Sada, „Bambi” iz Požarevca, PIK „Južni Banat” iz Bele Crkve, PIK „Bečej”, firme „Prima produkt” iz Subotice i „Agrokom” iz Donjeg Tavankuta. Predstavili su se i „Rubin” iz Kruševca i „Vino Župa” iz Aleksandrovca, Kompanija IM „Zlatibor” iz Čajetine, „Vujić voda” iz Valjeva, „Vitamin” iz Horgoša, „Aleva” iz Novog Kneževca i NIS „Jazak voda” iz Novog Sada, „Centroproizvod”, „Beohemija” i „Fudlend” iz Beograda, kao i „Žitko” iz Bačke Topole, „Kondiva” iz Bujanovca, „Big bul” iz Bačinaca, „Karneks” iz Vrbasa i „Greni eksport” iz Gornje Trnave.\nDimitrijević je rekao da preko plasmana proizvoda u „Sedmom kontinentu”, naši proizvodi mogu da se prodaju i u Ukrajini i Belorusiji, tržištima bliskim i poznatim i Srbiji i Rusiji. „Trudićemo se iz Ministarstava poljoprivrede i trgovine i Privredne komore Srbije da ovim firmama pružimo podršku za realizaciju ugovora koje će zaključiti i nadam se da će ovo biti početak i da će se i ostali zainteresovani proizvođači priključiti ovoj grupi”, rekao je državni sekretar za poljoprivredu.\nJučerašnjoj prezentaciji prisustvovali su i predstavnici Euroaksiz banke, koja može da bude pratilac u saradnji srpskih i ruskih firmi, a u „Metrou” su srpski ugostitelji predstavili specijalitete srpske kuhinje.


Ruska vojska bombardovala oblast kod Palmire\nBeta 2. novembra 2015. 23:55\nRuska vojska saopštila je danas da je bombardovala oblast kod grada Palmire, uporišta Islamske države u Siriji.\nRuski avioni su uništili defanzivni položaj i protivvazdušne sisteme Islamske države u oblasti Palmire, navodi se u saopštenju ruskog Ministarstva odbrane koje dodaje da su bombardovana 237 ciljeva terorista u poslednja dva dana.\nJedan stanovnik Palmire je rekao za agenciju Frans pres da su Rusi pogodili tvrdjavu koja se nalaz na brdu zapadno od antičkog grada Palmire i da se ne može proveriti razmera štete.\nDirektor Sirijske Opservatorije za ljudska prava Rami Abdel Rahman potvrdio je da su ruski avioni bombardovali o kod Palmire. Prema njegovim rečima, u napadima je pogodjeni čuveni antički grad, koji je Unesko svrstao u svetsku kulturnu baštinu i čije su delove ekstremisti ranije razorili.\nDirektor Antikviteta i muzeja u Siriji Mamun Abdulkarim rekao je za Frans Pres da nema informacije o ruskim napadima na antički grad Palmiru.\nRusko ministarstvo odbrane je naglasilo da su piloti pazili da ne pogode arheološka nalazišta drevnog grada Palmire.\nIslamska država je zauzela Palmiru 21. maja i od tada je uništila velike delove tog čuvenog arheološkog nalazišta.\nRusko ministarstvo je navelo da su ruski avioni imali 121 nalet u poslednja dva dana i pogodili ciljeve u provincijama Hama, Homs, Latakija, Alep, Raka i u oblasti oko Damaska.\nMinistarstvo je navelo da je u predgradju Alepa uništen kamp u kome su se pripremali ekstremistički borci iz inostranstva.


EU se priprema za Brexit bez sporazuma - BDC\nEU se priprema za Brexit bez sporazuma\nEvropska komisija ubrzaće pripreme u slučaju da Velika Britanija napusti EU bez sporazuma o uređenom razlazu, rekao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker (Jean -Claude Juncker), poslije samita posvećenog Brexitu.\n“Naši britanski prijatelji treba da kažu šta žele ujmesto da nam govore šta mi želimo”, rekao je sinoć Junker i dodao da će EK u sredu 19. decembra objaviti “sve korisne informacije koje se tiču priprema za Brexit bez sporazuma”.\nPredsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk je rekao da britanska premijerka Tereza Mej (Theresa May) ima “teškoća” da ubijedi britanski parlament da odobri sporazum i da je tražila “dodatno osiguranje”.\nJunker smatra da je “nezamislivo” da Velika Britanija misli da EU treba da “ponudi odgovore”.\n“Riječ je o tome da britanska vlada treba da nam kaže šta tačno hoće”, naveo je on. Takođe, rekao je da mu je “teško da razume raspoloženje britanskih poslanika”.\nMej može očekivati pomoć samo ako se narednih nedelja pojavi s konkretnim prijedlozima, rekao je drugi izvor.\nBritanska vlada je odredila 21. januar kao posljednji rok za glasanje o sporazumu o Brexitu parlamentu.\nEvropsko vijeće je u zaključcima ponivilo da je”sigurnosna mreža” (backstop) za irsku granicu planirana kao privremena mjera, te da će EU “učiniti sve u njenoj moći za brzo zaključivanje sporazuma koji bi je zamijenio”.\nPrevious articleEpilog napada u Strazburu: Islamska država potvrdila da je Chekatt bio njen sljedbenik\nNext articleTri žene izbodene u Nirnbergu, istraga u toku


Počinje vakcinacija u Srbiji - 01.10.2020, Sputnik Srbija\nPočinje vakcinacija u Srbiji\nU domovima zdravlja u Srbiji počinje vakcinacija građana protiv sezonskog gripa. 01.10.2020, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Igorь Zarembo / Uđi u foto-galerijuVakcinacija\n„Sada je najmanji rizik da se ode do doma zdravlja i da se ljudi vakcinišu. Vakcina protiv gripa će u mnogome pomoći i u borbi sa virusom korona“, rekao je Lončar novinarima u Beogradu.\n„Vakcina ima i za one druge koji nisu korisnici doma za stare, jer je ona pokazala dobar rezultat i sprečava veće posledice od korona virusa“, rekao je Lončar.\nMinistar zdravlja je napomenuo da su i jedna i druga vakcina besplatne i da su o trošku države, preneo je Tanjug.\nLončar: Ako bude više vakcina koje ispunjavaju uslove – nabavićemo ih sve


"Henri Mur – grafičar" u Narodnom muzeju od 11. septembra\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » „Henri Mur – grafičar“ u Narodnom muzeju od 11. septembra\nAh Neša 1. septembar 2014. Izložbe Postavite komentar\nSkoro 60 godina posle prve beogradske izložbe Henrija Mura koja je ostavila značajan trag na našoj umetničkoj sceni, publika će imati prilike da se upozna sa manje poznatim, ali integralnim delom njegovog stvaralaštva – Murovim grafikama.\nUmetnička dela predstavljena u okviru izložbe „Henri Mur – grafičar“ pripadaju posebnoj kolekciji Muzeja bez zidova British Council-a koju je sam umetnik 1984. godine obogatio donacijom za više od 200 izuzetnih radova.\nVerujući da je dobar crtež osnova za svaku skulpturu, ovaj vid umetničkog izraza je za čuvenog skulptora bio podjednako važan kao i modelovanje, te je umetnikovu pažnju sa nesmanjenim intenzitetom okupirao čitavog života.\nMurovi radovi su na papiru, bilo da su rađeni kao crtež ili nekom od grafičkih tehnika, najpre na litografskom kamenu ili bakarnoj ploči. Umetnik se bavio prirodnim formama, različitim aspektima poimanja ljudske figure, studijama životinja, skulptoralnih predstava u pejzažima i arhitektonskim celinama.\nInteresantan je podatak da je tokom života Mur izradio na stotine ideja za skulpturu čiji naziv ukazuje na činjenicu da je reč o dvodimenzionalnim predlošcima za trodimenzionalne objekte. Međutim, poznavaoci Murovog stvaralašta ističu i to da je umetnik veoma često izrađivao trodimenzionalne modele u gipsu koji su potom postajali subjekt upravo njegovih crteža i grafika.\nNa izložbi „Henri Mur – grafičar“ biće predstavljeno 80 grafika, pet modela skulptura i jedan radni model, koji su nastajali u periodu od 1934. do 1984. godine. Da bi se opus ovog izuzetnog umetnika što celovitije predstavio, posetioci izložbe imaće priliku da se upoznaju sa Murovim radom i kroz set fotografija samog umetnika i njegovog stvaralačkog procesa.\nBritish Council, Narodni muzej u Beogradu, Muzej Vojvodine i Banca Intesa realizuju ovu izložbu uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, Pokrajinskog sekretarijata za kulturu i javno informisanje i Britanske ambasade u Beogradu. (danubeogradu.rs)\nTagovicrteži dub henri mur izlasci izložbe narodni muzej skulpture vesti\nPrethodni Goblini i prijatelji u letnjoj bašti SKC-a, 20. septembra\nSledeći Festival bečkih šoping ulica, 19. i 20. septembra


"Ratko Mladić je narodni heroj, a ne ovi", ispisano je grafitom na spomeniku u čast antinacističkim borcima iz Drugog svetskog rata i nacionalnim herojima iz vremena Jugoslavije Moši Pijadeu, Ivanu Milutinoviću, Ivu Loli Ribaru i Đuri Đakoviću.\nOvaj grafit usledio je nakon protesta i incidenta između desničara i liberala, zbog Mladićevog murala u drugom delu grada, navedeno je na Tanjugu. Liberali su tražili da se sporni mural ukloni.\nSavez komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ) najoštrije protestuje protiv sinoć počinjenog skaradnog skrnavljenja Grobnice narodnih heroja na Kalemegdanu u Beogradu, od strane ultradesničarskih ekstremista.\nTom prilikom su oštečene biste narodnih heroja sahranjenih na tom mestu i ispisan grafit "Ratko Mladić je narodni heroj a ne ovi". Naš omladinski Savez sa gnušanjem osuđuje sramni čin ultradesničarskih ekstremista. Oni ne samo da su bezumni i primitivni vandali već ništa ne znaju o Ratku Mladiću, u koga se kunu, pa tako ni to da je on bio poštovalac partizanskog oslobodilačkog pokreta u Drugom svetskom ratu i da nikada nije rekao nijednu ružnu reč protiv heroja sahranjenih na Kalemegdanu.\nSKOJ podseća da ovo nije prvi napad na Grobnicu narodnih heroja u Beogradu. Prošle godine je oskrnavljena u više navrata od strane ultradesničarskih ekstremista predvođenih američkim neonacistom Robertom Rundom, koji je u međuvremenu proteran iz Srbije. Naš omladinski Savez je tada od rukovodstva Javnog preduzeća "Beogradska tvrđava" zahtevao postavljanje kamera i obezbeđenja kojim bi se zaštitio taj spomenik. I pored toga na tom planu nije urađeno ništa te SKOJ ocenjuje da je objektivni krivac za skrnavljenje Grobnice narodnih heroja rukovodstvo tog preduzeća, navodi se u saopštenju, piše "Telegraf".\nSavetnica generalnog sekretara UN: Uklonite mural Ratku Mladiću\nIndolentni odnos nadležnih prema nedelima ultradesničarskih ekstremista ohrabruje te besprizorne vandale da nastave sa skrnavljenjem i izražavanjem govora mržnje. Direktna posledica te indolentnosti su nedavno uništenje murala posvećenog Branku Črncu Tusti, preminulom pevaču pank benda KUD Idijoti iz Pule, pokušaj onesposobljavanja vrata i grafiti mržnje na sedištu Nove komunističke partije Jugoslavije (NKPJ) i SKOJ u Beogradu i sada ruženje Grobnice narodnih heroja.\nŠTA IMATE PROTIV MURALA RATKA MLADIĆA? NIŠTA EFIKASNO Rat se vodi sa fasada zgrada, slike odolevaju, građani nemoćni\nPOPELI SE NA SUSEDNU TERASU Grupa mladića skinula pano protiv Ratka Mladića sa zgrade LSV u Novom Sadu\n"J**O MU JA MATER, OSUĐEN JE ZA GENOCID" U Novom Sadu osvanuo džinovski pano protiv Ratka Mladića sa potpisom Nenada Čanka (FOTO)\nSKOJ od nadležnih u Javnom preduzeću "Beogradska tvrđava" zahteva da uvredljivi grafit sa Grobnice narodnih heroja bude odmah uklonjen. Takođe, tražimo da na tom mestu bude postavljen čuvar dok se, po hitnom postupku, tu ne postave kamere kako bi se sprečili novi vandalski činovi.\nOSVANUO I TREĆI MURAL U NJEGOŠEVOJ Tik uz Mladića oslikan i Draža Mihajlović (FOTO)\nOSVANUO NOVI MURAL U NJEGOŠEVOJ Preko puta lika Ratka Mladića naslikan čuveni srpski vojskovođa Živojin Mišić (FOTO)\nSKOJ od Ministarstva unutrašnjih poslova zahteva da njegovi pripadnici odmah pronađu i procesuiraju odgovorne za skrnavljenje Grobnice narodnih heroja u Beogradu. Ukoliko do toga ne dođe a napadi na taj spomenik se nastave, SKOJ će biti prinuđen da pozove antifašističku javnost da se organizuje i sama ga zaštiti.\nBrzom reakcijom JP „Beogradska tvrđava“ uklonjen grafit\n"Tokom noći, 29. novembra, ispisani su grafiti na Grobnici narodnih heroja. Brzom reakcijom JP „Beogradska tvrđava“, u saradnji sa drugim gradskim službama, grafiti su uklonjeni već u toku prepodnevnih časova, tako da je u kratkom roku spomeniku vraćen prvobitan izgled", saopšteno je iz JP „Beogradska tvrđava“.\nNapominju da je Odlukom Skupštine grada Beograda, Grobnica narodnih heroja proglašena za spomenik kulture 1983. godine i da su ovako vandalski činovi za svaku osudu.\n"JP 'Beogradska tvrđava' čini sve što je u njenoj moći kako bi se sačuvalo sećanje na dugu i burnu istoriju našeg grada, za koju smo svi zajedno odgovorni i zato apelujemo na sve posetioce da ne skrnave spomenike kulture i ne uništavaju kulturno nasleđe Beogradske tvrđave i grada Beograda. JP 'Beogradska tvrđava' će uspostavljanjem video nadzora dodatno doprineti zaštiti kulturno-istorijskog dobra na prostoru Beogradske tvrđave i parka Kalemegdan", navodi se u saopštenju.\nPreduzeće je tokom ove godine, dodaju, aktivno radilo na realizaciji projeta uspostavljanja video nadzora, a čije je finansiranje obezbeđeno iz budžeta grada Beograda. Od nadležnog ministarstva je pribavljeno odobrenje za izvođenje radova nakon čega je sprovedena javna nabavka.\n"Imajući u vidu kompleksnost projekta, preduzeće je imalo obavezu takođe da izradi odgovarajuća akta. Javna nabavka za izbor dobavljača je uspešno okončana i sa izvođačem radova je potpisan ugovor. U tekućoj godini se planira realizacija projekta u skladu sa utvrđenim sredstvima opredeljenim programom preduzeća za 2021. godinu", zaključuje se u saopštenju JP "Beogradska tvrđava".


Čari gradskog prevoza\nŽivotna normala koja podrazumeva posedovanje esencijalnih stvari kao što su sopstveni stan i kola često ne važi u lokalnim uslovima (pokatkad mizerne) egzistencije. Kad je reč o habitatu, većina uspe da izmozga neko prihvatljivo rešenje (život sa roditeljima, „čekanje na nasleđe“ stana metuzalemskog rođaka i sl.), ali problem prevoza ostaje bolna tačka. Srećnice koje imaju sopstvena kola, makar to bio i prepotopski model, mogu barem delom da se liše veselih iskustava kojima nas snabdeva gradski prevoz – a toga ima na pretek.\nBoravak u autobusu je nezaobilazan deo dnevne rutine odlaska na fakultet/posao. Svi dobro znamo šta to podrazumeva – neljubaznost konduktera, gužvu, gaženje, neprijatne mirise i prljav prostor. Budući da smo navikli na ovakva i slična iskustva, obično se opskrbimo dobrom zalihom živaca i aurom indiferentnosti (čak i prema sopstvenom telu – u vidu herojskog stava „iako me dotična osoba krvnički gazi, dostojanstveno ću se praviti kako to nije moja noga“). To je recept za opstajanje u surovoj klimi autobusa – sistem koji, ipak, ne može da funkcioniše večno.\nMožda to zvuči kao nota utopijskog optimizma, ali je neophodno bar verovati u viziju polupraznog i čistog autobusa u kome nasmešeni kondukteri prvo kažu „dobar dan“ putnicima, a potom naplate kartu bez nervoze, neprijatnih šala i izraza lica koji bi čak i Meduzu naterali da skrene pogled. To je, takođe, vizija u kojoj mirno možete obući svoju najlepšu garderobu i ući u autobus sa svešću o tome da nećete biti iscepani, izgužvani i besni nakon izlaska iz njega. Mala (u potpunosti skromna) želja da vaš lični prostor to zaista i bude, a ne da silom prilika spoznajete stepen moguće kompresije ljudskog tela u gužvi. Možda, jednog dana…


Ove godine, jedanaesta po redu Evropska noć istraživača u Srbiji, održaće se u petak 27. novembra i u Smederevu. Kao i prethodne tri godine, njena proslava počeće nedeljom istraživača- od ponedeljka, 23.novembra.\nCentar za promociju nauke, koordinisaće aktivnosti sa Naučnim klubom Regionalnog centra za stručno usavršavanje Smederevo, kao jednim od 14 iz Mreže naučnih klubova, čiji je i bio inicijator osnivanja 2016.godine.\nPrirodno dezinfekciono sredstvo\nEteričnim uljima i prirodnim bojama, pravimo prirodna sredstva za dezinfekciju.Posetioci imaju mogućnost da učine da sredstvo za dezinfekciju ruku postane nešto što im neće biti opterećenje već će ga sa zadovoljstvom svakodnevno...\nStvorimo zajedno čaroliju mirišljavih sapunčića! Učenici kroz eksperiment nastoje i naučno da dokažu da mešanjem baze glicerina i eteričnih ulja, dodajući morsku so, komadiće suvih biljaka, i mirise dolazi do njihovog sjedinjavanja i...\nNaučimo kako da naš dom miriše magično, sveže i aromatično svakog trenutka! Učenici nastoje da kroz ovakav 17-18.30 RC Smederevo eksperiment naučno dokažu da miris prostorije može biti prijatniji, svežiji i nadasve trajniji...\n"Sve je broj!" Pitagora\nNaučni klub Smederevo\nUpoznajemo se sa istorijatom i izgledom trougaonih brojeva, izrađujemo trougaone brojeve, kreiramo kodove za trougaone brojeve, upoznajemo se sa algoritimima u matematici i samostalno kreiramo algoritme uz podršku realizatora.\nUpoznajemo matematiku u prirodi i svetu oko nas, u umetnosti i muzici, i igramo se Fibonačijevim brojevima uz pomoć čarobne matematike. Izrađujemo motive simetrije, fraktala, muzičkih motiva uz pomoć brojeva i matematike, saznajemo principe...\nBrzina svetlosti i zakon prelamanja\nInteraktivno predavanje o refleksijama osmišljeno je tako da učenici kroz istraživački pristup i uz pomoć virtuelne laboratorije upoznaju osnovne zakone prelamanja svetlosti, ispituju kako sredina utiče na brzinu svetlosti,...\nNauka i tradicija\nDuh tradicije na savremen način dozvoljava da živimo prošlost, a nauka obezbeđuje da razumemo svet oko sebe. Osetimo način povezivanja nauke i turizma nauke i tradicije, koji budi želju za otkrivanjem i istraživanjem!\nPrirodne eutektičke smeše kao inovativni, zeleni rastvarači za ekstrakciju biološki aktivnih jedinjenja iz prirodnih proizvoda\nUpoznajmo se sa zelenim analitičkim postupkom ekstrakcije, metodologijom za odabir NADES rastvarača, i saznajmo šta predstavlja treću tečnu fazu unutar ćelije biljaka. Predstavićemo zeleni analitički postupak ekstrakcije koji...\nNauka je svuda oko nas\nMarina Zlatanović, nastavnik ekonomske grupe predmeta Ilija Cvijetić, doktor medicinske hemije\nNagrađeni evropski projekti promocije nauke\nUpoznajmo žene matematičarke 3, Pitagorin život i teoreme, istoriju matematike, i igrajmo nove društvene, matematičke igre. Predavanje ima za cilj da približi publici ideje za angažovanje dece na projektima promocije nauke, u


Desetine miliona evra razloga - Iz stručnog ugla - Nedeljnik Vreme\nSvaki ponuđač koji na tenderima u Srbiji konkuriše sa stranim radnicima koji rade na crno i dobije posao kao najpovoljniji ponuđač zbog niske cene, nanosi milionsku štetu budžetu Srbije na ime neplaćenih radnih dozvola, poreza i taksi\nPiše: Radosav Gojak\nOkrugli sto u organizaciji dnevnog lista "Pregled" sa temom "Zakonsko regulisanje rada stranih državljana", održan krajem aprila u Beogradu, a o kome je "Vreme" izveštavalo u prošlom broju, samo je zagrebao po površini jednog gorućeg problema domaće privrede sa katastrofalnim posledicama, o kome se već godinama ne govori. Zasute gorućim tranzicionim nedaćama, političkim, bezbednosnim i socijalnim, sve tri vlade od oktobra 2000. naovamo nisu uspele da zakonski spreče odliv stotina miliona evra iz budžeta kroz rad na crno nekoliko hiljada stranih državljana, samo na projektima obnove elektroenergetskog sistema Srbije.\nOd oktobra 2000. pa do danas, samo preko EAR-a (Evropske Agencije za Razvoj) u obnovu elektroenergetskog sistema Srbije uložene su ogromne svote novca, koje daleko premašuju milijardu evra. Zbog nerešenog statusa stranih državljana, posebno iz zemalja bivšeg istočnog bloka poput Slovačke, Poljske ili Rumunije, ogroman deo tog novca izašao je iz Srbije, kroz rad na crno na tim projektima. Naravno, "povratak" znatnog dela ovih donacija u zemlje EU-a bio je neminovan, pošto su uslovi međunarodnih tendera bili nedostižni čak i za konzorcijume najvećih domaćih kompanija, ali je to ipak imalo i svoje pozitivne aspekte, pošto su najveće svetske kompanije donele svoje iskustvo, tehnologiju i znanje, a takođe i u svojstvu lokalnih partnera i podizvođača angažovali domaće kompanije i domaću radnu snagu. Tako je manji deo velikog novca kroz legalne doprinose, poreze na zarade zaposlenih, ali i zarade samih domaćih kompanija, ostao u zemlji. Ipak, nije trebalo mnogo vremena da pojedine strane kompanije uoče pravnu prazninu koja nigde u Evropi ne postoji: Srbija je jedina zemlja u kojoj je rad stranih državljana potpuno zakonski neregulisan. Kada su shvatili da bez prevelikog rizika mogu da angažuju jeftiniju radnu snagu iz Slovačke, Rumunije, Poljske i još nekih zemalja, a da pritom državi ne plate praktično ništa na ime doprinosa i poreza na zarade, oni su tu šansu iskoristili. Tako je došlo do apsurda da naš državljanin iz Obrenovca bude skuplji za svog poslodavca od Slovaka iz Slovačke koji radi na Termoelektrani "Nikola Tesla" u Obrenovcu. I tako, umesto da se na ime radnih dozvola, poreza na zarade i ostalih taksi u budžet sliju desetine, čak stotine miliona evra, taj novac je preko zloupotreba raznih boravišnih ili turističkih viza i putnih naloga nepovratno otišao iz zemlje kroz džepove sezonskih radnika. Zato je kašnjenje sa donošenjem ovog zakona, koji je po rečima predstavnika Ministarstva za rad planiran tek za jesen, jedna od najskuplje plaćenih grešaka, čija se cena samo u elektroenergetskom sektoru meri stotinama miliona evra. O desetinama hiljada Rumuna i Kineza i njihovom radu na crno u trgovini, poljoprivredi, građevinarstvu i ugostiteljstvu da ne govorimo.\nZato je krajnje zabrinjavajuća lakoća Ministarstva za rad sa kojom se pristupilo donošenju ovog zakona. Cela koncepcija predloga zakona o radu stranih državljana, koji je predstavljen na okruglom stolu "Pregleda", daje osnov za veliku zabrinutost da će ogromne pravne praznine kroz koje se odlivaju desetine milione evra iz domaće privrede svake godine ostati na snazi. Naime, ceo problem se želi rešiti visokim kaznama za rad na crno, koje treba da naplati poslovično neefikasna inspekcija rada, pored čijeg budnog oka u Srbiji godinama radi na crno skoro milion domaćih i više desetina hiljada stranih državljana. Dakle, postoji bojazan da će zbog neopremljenosti i malobrojnosti inspektora rada, ali i koruptivnog uticaja, praktična primena ove kaznene politike ostati mrtvo slovo na papiru. Takođe, zaštita domaćeg tržišta radne snage predviđena je kroz sistem kvota. Nije tajna da je i u najrazvijenijim zemljama EU-a taj sistem moguće zaobići na krajnje jednostavan način: ukoliko na tržištu lokalne radne snage ima dovoljno bravara, po sistemu kvota ne bi bilo moguće da strani bravari rade u toj zemlji bez obzira na cenu. Ipak, ukoliko se ti bravari prijave pod drugim zanimanjem, koje je deficitarno na lokalnom tržištu radne snage, oni bez problema ulaze u zemlju i rade, a i najrazvijenijoj inspekciji rada teško je da kontroliše da li on u stvari obavlja bravarske, zavarivačke ili metalostrugarske poslove. Takav sistem kvota, potpuno nedovoljan da sam po sebi zaustavi bilo šta, treba da predstavlja, prema postojećem predlogu zakona, poslednju liniju odbrane od rada na crno stranih državljana. Rešenje je, međutim, krajnje jednostavno, samo nije toliko u domenu kaznene, inspekcijske ili sindikalne sfere, već isključivo u domenu finansija.\nKao i svuda u svetu, radne dozvole se naplaćuju, tako da ovaj zakon ni u kom slučaju ne bi bio shvaćen kao protekcionistički, već kao normalan deo zakonodavstva svake uređene zemlje. U Nemačkoj, mesečna radna dozvola po čoveku košta 75 evra, a na zaradu se plaća 16 odsto poreza budžetu Nemačke. Zato je pitanje svih pitanja: ima li država Srbija snage da naplati radne dozvole i poreze od stranih državljana, a ne da li će inspekcija rada da naplati kazne od poslodavaca koji zapošljavaju strane državljane na crno. Zato je neophodno da se novim zakonom propišu realne cene za radne dozvole, stopa poreza na zarade stranih državljana koji rade u Srbiji, iznos pratećih taksi, i da se onda, kao i u fiskalnoj sferi, krene sa ozbiljnom naplatom tih prihoda.\nJedan pravac rešavanja ovog problema jeste ugrađivanje zakonske obaveze u sve tendere koje raspisuju državna preduzeća i državne institucije, kojom bi svi ponuđači bili obavezni da unapred dostave kvalifikacionu strukturu i broj zaposlenih koje planiraju da angažuju na projektu za koji je raspisan tender. Nakon dobijanja posla, svaki ponuđač bio bi dužan da unapred dostavi spisak imena i prezimena svih radnika koji će raditi na tom projektu uz potvrdu 1) za strane državljane: o dobijenoj i plaćenoj radnoj dozvoli; 2) za domaće državljane: potvrdu nacionalne službe za zapošljavanje sa obrascem M4 kao dokaz da su u stalnom radnom odnosu. Tako bi se, po uzoru na sličnu proceduru koja postoji u zemljama EU-a, potpuno sprečio ulazak stranih državljana bez radne dozvole u zemlju, i osujetilo ulaz u objekte EPS-a, NIS-a ili neke od cementara, bilo kog radnika koji nije na unapred dostavljenom spisku ponuđača. Tako bi se potpuno osujetila mogućnost zloupotrebe zakona o radu stranih državljana zbog koje se dešava da domaća preduzeća sa nekoliko zvanično zaposlenih radnika dobijaju višemilionske poslove za koje je neophodno stotine radnika, a takođe bi se potpuno tržišno regulisalo stanje cena radne snage, tako da bi ponovo naš državljanin iz Obrenovca bio konkurentniji za rad u Obrenovcu od radnika iz Slovačke ili neke druge zemlje.\nDrugi pravac rešenja jeste kaznena politika, koja neće biti usmerena samo protiv poslodavaca već i protiv radnika, tako da bi onaj ko radi sa turističkom ili boravišnom vizom mogao po zakonu da dobije zabranu ulaska u zemlju na više godina, i uz to plati adekvatnu novčanu kaznu. U tom delu, bilo bi neophodno znatno unaprediti tehničku i kadrovsku osposobljenost inspekcije rada i dati joj znatno veća ovlašćenja.\nTakođe, efikasan zakon lišio bi Vladu dodatnih tenzija sa sindikatima, kojima bi bilo zaista nemoguće objasniti politiku borbe protiv nezaposlenosti u kojoj se na jednoj strani opravdano otpušta višak zaposlenih u državnim i javnim sistemima, a na drugoj strani nebrigom omogućava nekontrolisani priliv desetina hiljada stranih radnika koji svojim sezonskim radom konkurišu stotinama hiljada nezaposlenih sa najnižom stručnom spremom. Takvih je, prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, 36 odsto od ukupnog broja nezaposlenih u Srbiji.\nNije tajna da će u narednom periodu Ministarstvo finansija biti pod velikim pritiskom, i da će epilog mukotrpnih pregovora koji traju sa predstavnicima MMF-a u Beogradu biti zahtev za dodatno kresanje potrošnje, otpuštanje velikog broja zaposlenih u državnoj upravi i javnim preduzećima, ali i smanjenje budžetskog i spoljnotrgovinskog deficita. Zato će i samom ministru finansija svaki dodatan izvor prihoda za budžet biti dragocen, posebno ako je u pitanju ovako velik prihod koji na godišnjem nivou ne bi smeo ići ispod nekoliko desetina miliona evra. Važna napomena: pošto niko nema tačne podatke o broju ljudi koji iz drugih zemalja rade na crno u Srbiji, nije nemoguće da ova cifra na godišnjem nivou bude daleko veća. Računica je jasna: svaki ponuđač koji na tenderima u Srbiji konkuriše sa stranim radnicima koji rade na crno i dobije posao kao najpovoljniji ponuđač zbog niske cene, nanosi milionsku štetu budžetu Srbije na ime neplaćenih radnih dozvola, poreza i taksi. Prihod samo od radnih dozvola, bez poreza i taksi, za sezonsku radnu snagu iz Rumunije i Kine, ukoliko bi njihova vrednost iznosila 75 evra mesečno, doneo bi prihod koji se meri desetinama miliona evra na godišnjem nivou, s obzirom na to da tih radnika ima na desetine hiljada širom Srbije. Tu su i prihodi od poreza na zarade sezonske radne snage iz inostranstva.\nZato se s pravom može reći da ministar finansija ima najmanje nekoliko desetina miliona evra razloga godišnje da bude zainteresovan za efikasan zakon o regulisanju rada stranih državljana. Ne samo zbog budžetskog priliva već i zbog toga što bi bio smanjen budžetski i spoljnotrgovinski deficit, povećani konkurentnost domaćih kompanija i prihodi budžeta po tom osnovu. Budžet Srbije dobio bi znatan i stabilan izvor finansiranja, koji bi, ako se uzme u obzir očekivani priliv velikih stranih investicija, rastao iz godine u godinu. Zato nije svejedno hoće li zakon o regulisanju rada stranih državljana biti efikasan ili neprimenjiv, kao što svakako nije svejedno hoće li biti usvojen u junu ili novembru. Ukoliko se usvoji u junu, ovaj zakon može doneti budžetu Srbije desetine miliona evra, ali ukoliko se po starom zlom običaju sve prepusti stihiji redovne skupštinske procedure, još jedna budžetska godina ostaće bez ikakvih značajnih prihoda po ovom osnovu.\nAutor je finansijski direktor Termoelektra a.d., Beograd


Snoubord takmičenje 28. i 29. decembra u Novom Sadu - News - Turistički svet\nSnoubord takmičenje 28. i 29. decembra u Novom Sadu\nNovosadsko snoubord takmičenje „Avalanche Risk CITY JAM“ pomereno je za 28. i 29. decembar, kako bi dani pred dočeka Nove godine u Novom Sadu bili još uzbudljiviji.\nSnežna avantura „Avalanche Risk CITY JAM“ dokaz je da i Novosađani vole da osete adrenalin, jer će četvrtu godinu za redom biti uspešno održano takmičenje snoubordera koje privlači posetioce iz Srbije i inostranstva, saopštili su organizatori.\nPrvog dana, u petak, 28. decembra, na stazi koja će biti postavljena na platou Spensa, profesionalni snouborderi iz Srbije, regiona i drugih evropskih zemalja, izvodiće uzbudljive vratolomije.\nU 16 časova počinju „City Jam“ kvalifikacije, dok je za 18 časova zakazana ceremonija otvaranja snežnog takmičenja.\nNadmetanje vrhunskih snoubordera trajaće od 18.15 do 20.30 časova, kada je proglašenje pobednika.\nZa dobru atmosferu tokom ovih nekoliko adrenalinskih sati biće zaduženi DJ Kick Kong i DJ BoBado, naveli su organizatori, koji su pozvali one koji žele da budu deo takmičarske ekipe da se prijave do 20. decembra preko sajta\nNajbolji osvajaju vredne novčane nagrade.\nDrugog dana, u subotu, 29. decembra novosadsko otvoreno skijalište „City Jam KIDS“ ugostiće posetioce svih uzrasta, a poseban program pripremljen je za najmlađe.\nOd 9 časova mališani će imati priliku da uče osnove svog novog omiljenog sporta, u okviru Škole zimskih sportova, dok će u 11.30 početi takmičenje za decu u slalomu.\nNa stazi koju dan pre koriste borderi, u subotu će se skijati i sankati deca, a očekuju ih i različite radionice kada će uz animatore i članove ski i snoubord klubova moći da zađu u svet zimskih sportova.\nSkijalište će u subotu biti celodnevni poligon za njihovu zabavu, sve do 17 časova.\nViše od 5.000 posetilaca uživalo je prošle godine na „Avalanche Risk CITY JAM“ takmičenju.\nOrganizator ovog zimskog zabavno – sportskog događaja Avalanche Risk CITY JAM je Udruženje „Fruška gora“, uz podršku Pokrajinskih sekretarijata za sport i omladinu, privredu i turizam, Gradskih uprava za sport i omladinu i privredu, OPENS (Novi Sad evropska prestonica mladih), SPENS i drugih partnera.


Mladi u Srbiji se oglušuju o vakcinaciju, zbog priča o sterilitetu! Ovo je procenat onih koji su primili prvu dozu – Naši u svetu\nMladi u Srbiji se oglušuju o vakcinaciju, zbog priča o sterilitetu! Ovo je procenat onih koji su primili prvu dozu\nObjavljeno 25/05/21 u 07:30\nPrema podacima Vlade Srbije samo oko 12 odsto mladih u Srbiji starosti od 18 do 30 godina primilo je prvu dozu vakcine protiv kovida 19.\nPoražavajući rezultat velikim delom zasluga je “fejk njuz” kampanje prema kojoj vakcine protiv koronavirusa izazivaju sterilitet. Istina je, zapravo, upravo suprotna.\nU Srbiji je do sada oko 44 odsto punoletih stanovnika primilo bar jednu dozu vakcine, od čega je u populaciji do 30 godina, u koju se ubrajuju i studenti vakcinu primilo svega 12 odsto. Zbog toga su na niovu države i gradova pokrenute kampanje kojima se vakcinisanim studentima nude doatne pogodnosti.\nOni koji rade sa studentima poručuju da je studentima najvažnije dati prave informacije o vakcinama, jer zbog disonatnih tonova koje čuju, čak i od lekara, imaju nepoverenje i strah od štetnih efekata koje bi vakcina mogla da ima.\nU kamapanji koju predvode EXIT, Beerfest, Lovefest, Arsenal fest i Nišville pozivaju se mladi da se što pre vakcinišu kako bi u Srbija do 21. juna bilo vakcinisano 50 odosto punoletnog stanovništva, što je Krizni štab za borbu protiv koronavirusa postavio kao uslov za organizovanje festivala i koncerata.\nKampanja je koja je fokusirana na mlade od 8 do 25 godina, među kojima je veliki broj studenata, za čiju motivaciju su u Beogradu i Novom Sadu ogranizovane i dodatne kamanje.\nGradski tim Novog Sada organizovao je akciju „Zlatibor i ekipa te zovu“ u kojoj je studentima novosadskog univeziteta ponudio bespalatan prevoz i četvorodnevni smeštaj sa punim pansionom u odmaralištu na Zlatiboru. Uslov je bio da studenti oforme grupu od tri ili četiri člana koja je juče (u ponedeljak) trebalo da primi bar jednu dozu vakcine protiv kovida 19.\nU istom cilju, u Studentskom gradu u Beogrdu danas će od 10 do 17 sati biti postavljan mobilni punkt na kome studenti mogu da prime vakcine Fajzer i Sinofarm. Kao dodatni posticaj, oni koji se danas vakcinišu i oni koji su već primili vakcinu dobiće mesec dana besplatnog korišćenja teretane i saune, kao i parkinga u okviru Studentskog centra, što mogu da iskoriste do kraja godine.\nEpidemiološkinja Studentske poliklinike u Beogradu dr Mila Paunić kaže da, kada su u pitanju akcije, Studentska poliklinika samo sprovodi ono što pokreću grad i država. Lično smatra da je najvažnije da se studentima daju jasne i prave informacije o vakcinama.\n“Studenti koji nam se obraćajo obično pitaju mnogo detalja i to je potpuno normalno. Kada im lepo objasnite kako vakcina radi, oni sve potpuno razumeju i imaju poverenje. Prestaju da veruju onome što po mrežama pišu ljudi koji o tome zapravo ništa ne znaju”, kaže Paunić.\nEpidemiloškinja koja svakodnevno radi sa studentima navodi da njiho oklevanje da prime vakcinu u prvom redu potiče od disonatnoh tonova tonova koje, na žalost mogu da čuju i od lekara, ali i od neproverenih glasina koje se šire po društvenim mrežama, a koje šire oni koji nisu upućeni.\n“Nije dobro kada neko od lekara kaže: ‘Ne treba vam vakcina’ ili još gore ako neko kaže da je to štetno. Mi se u klinici maksimalno trudnimo da objasnimo da to nije tako, ali su ni zbunjeni. Oni ne mogu da znaju kome treba da veruju. Mi, lekari, moramo da budemo vrlo jasni u tome zašto vakcina treba da se primi, kako pozitivno ona deluje, i šta dobijaju time”, kaže Paunić.\nObjašnjava da studentima najveću brigu predstavlja pogrešna informacija da vakcine, pogotovne one vezane za RNK utiču na reproduktivno zdravlje.\n“To im je najveća briga i to je ono što je potrebno objasniti – da vakcina nema nikakve veze sa reproduktivnim zdravljem i da apsolutno ne može da utiče na to”, poručuje Paunić.\nUprkos problemina epidemiloškinja smatra da u Beogradu vakcinacija studenata teče dobro i bez zastoja. Objašnjava da je do sada samo preko Studentske poliklinike vakcinisano nešto više od 9.000 studenata i da prijeve svakodnevno stižu. Ukupan broj vakcinisanih studenata u Beogradu je ipak teško utvrditi jer se mnogi vakcinišu i u Domovima zdravlja.\nPaunić kaže da je od ukupnog broja vakcinisanih čak 80 osto studenata odabralo Fajzerovu vakcinu, a razlozi za to su poverenje u nju, kao i mogućnosti koje otvara za putovanja.\nPo vakcinu zbog putovanja\nU Studentskom parlamentu Univerziteta u Kragujevcu, za Nova.rs kažu da je odziv studenata ‘’generalno slab’’ i da bi mogao da bude mnogo bolji. Predsednik tog krovnog Parlamenta za sve fakultete u Kragujevcu, Ognjen Obradović ističe da je najveći odziv za vakcinaciju medju studentima Medicinskog fakulteta, dok na pojedinima, kako kaže, postoji i ‘’izričiti otpor’’ prema vakcini.\nOn navodi da je nedavno sprovedena anketa u Užicu (Pedagoški fakultet Univerziteta u Kragujevcu) u okviru koje su se student izjašnjavali o svojim razlozima za i protiv vakcine.\nRezultati su pokazali da je većina onih koji su protiv, navodila da ne želi vakcinu jer izaziva sterilitet, a bili su i sumnjičavi zbog brzine kojom je napravljena, te je i to bio jedan od razloga protiv vakcinacije.\nOn smatra da je većina studenata koji odbijaju vakcinaciju svoje mišljenje formirala na na osnovu naučno neutemeljenih informacija koje su se pojavljivale u novinskim člancima.\n‘’Imamo veliku većinu studenata koji neće da se vakcinišu, a oni koji su to uradili ili planiraju, kažu da to žele zbog putovanja i vraćanja u normalan život, dok je veoma mali procenat onih koji su to uradili iz zdravstvenih razloga’’, pojasnio je Obradović. On kaže i da se studenti uglavnom odlučuju za Fajzerovu i kinesku vakcinu.\nOd početka vakcinacije, u Kragujevcu je vakcinisano nešto preko 12 odsto mladih od 18 do 26 godina, odnono, 1.701 osoba, što je 2,6 procenata od svih vakcinisanih u tom gradu. Na fakultetima Univerziteta u Kragujevcu studira oko 12.000 visokoškolaca, a u Domu zdravlja ne mogu da preciziraju koliko je studenata vakcinisano, jer veliki broj akademaca živi u drugim gradovima.\ndr Mila PaunićFajzerSinofarmStudentska poliklinikavakcinacija\nBritanska manekenka preminula posle vakcinacije AstraZenekom! Na društvenim mrežama objavljivala kako se osećala danima (FOTO)\nMali Gavrilo, koji je ujedinio Srbiju, krenuo put Budimpešte na lečenje! Roditelji svima poslali poruku (FOTO)


Vanredno stanje u Srbiji: Prava i obaveze radnika i poslodavaca - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » Vanredno stanje u Srbiji: Prava i obaveze radnika i poslodavaca\nVanredno stanje u Srbiji: Prava i obaveze radnika i poslodavaca (foto: Pixabay)\nVanredno stanje u Srbiji: Prava i obaveze radnika i poslodavaca\nNeko drugi 24. mart 2020. Obrati pažnju! Postavite komentar\nU toku je vanredno stanje u Srbiji. Prava i obaveze radnika i poslodavaca pojasnilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nPovodom nedoumica građana Srbije, odnosno poslodavaca i zaposlenih, u vezi sa njihovim pravima i obavezama tokom vanrednog stanja izazvanog virusom COVID-19, objavljeni su svi detalji i moguće situacije u toku vanrednog stanja.\nTo se, između ostalog, odnosi na rad od kuće, visinu naknade, prava roditelja koji imaju decu mlađu od 12 godina, prava radnika u samoizolaciji, plaćeno i neplaćeno odsustvo i bolovanje.\nOrganizacija rada od kuće\nVlada Srbije apeluje na poslodavce da, ukoliko to priroda delatnosti i posla koje obavljaju dozvoljava, zaposlenima organizuju rad od kuće.\nZaposleni koji u skladu sa Zakonom o radu i Uredbom o organizovanju rada poslodavca za vreme vanrednog stanja rade od kuće imaju pravo zaradu kao i zaposleni koji rade na svom radnom mestu.\nJedina razlika je u tome što zaposleni koji rade od kuće nemaju pravo na naknadu troškova prevoza za dolazak i odlazak sa rada kao zaposleni koji dolaze u poslovne prostorije poslodavca, kao ni na naknadu drugih troškova u vezi sa organizacijom rada na ovakav način.\nRad od kuće nije „plaćeno odsustvo“ već organizacija rada u kojoj zaposleni svoje radne obaveze izvršava od kuće i za to ostvaruje zaradu.\nU slučaju kada poslodavac ne može da organizuje rad od kuće dužan je da obezbedi sve mere zaštite bezbednosti i zdravlja na radu.\nZaposleni roditelj sa decom mlađom od 12 godina\nNa osnovu Uredbe o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja, kao i na osnovu mera prevencije širenja zaraze COVID-19 virusom, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave donelo je Preporuku za organizovanje rada u javnim upravama i državnim institucijama (Preporuka).\nPreporuka se, imajući u vidu nadležnost Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, pre svega odnosi na zaposlene u državnim organima, javnim agencijama, javnim službama i jedinicama lokalne samouprave.\nOvu preporuku treba primeniti i na poslodavce u privatnom sektoru, ukoliko to dozvoljava delatnost rada poslodavca.\nPo Preporuci, poslodavac prvenstveno treba da ima u vidu da su naročito ugrožena lica sa utvrđenim hroničnim oboljenjima i lica starija od 60 godina i da posebnu zaštitu ima roditelj deteta do 12 godina, a naročito ukoliko sam vrši roditeljska prava ili je drugom roditelju ustanovljena radna obaveza.\nZa navedene zaposlene neophodno je omogućiti rad od kuće, i to u skladu sa planom rada i rasporedom koji je poslodavac, odnosno rukovodilac, sam dužan da utvrdi za svakog zaposlenog.\nPoslodavac treba da omogući jednom roditelju sa detetom ispod 12 godina da radi od kuće, a ukoliko je proces rada poslodaca takav da je nemoguće organizivati takav rad, neophodno je da se organizuje rad u smenama, tako da se raspored rada zaposlenog roditelja ne poklapa sa rasporedom rada drugog roditelja koji takođe ima radnu obavezu.\nOsvrt na pojedina prava iz radnog odnosa i po osnovu rada\nZaposleni je u samoizolaciji/karantinu\nZaposleni koji je u samoizolaciji, a kome je nadležni organ izdao akt (rešenje ili drugi akt) o samoizolaciji ili karantinu, ima pravo na naknadu zarade.\nNaknada zarade pripada zaposlenom prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju, u slučaju kada je zaposleni privremeno sprečen za rad zbog propisane mere obavezne izolacije kao kliconoše ili zbog pojave zaraznih bolesti u njegovoj okolini.\nPrvih 30 dana odsustva plaća poslodavac, a od 31. dana Republički fond za zdravstveno osigurnje.\nZaposleni u samoizolaciji ili karantinu treba da se jave poslodavcu telefonom i da mejlom ili nekim drugim elektronskim načinom komunikacije pošalju skeniran ili slikan navedeni akt nadležnog organa.\nPotvrdu o privremenoj sprečenosti za rad, kao i doznaku za zaposlenog, može da dostavi član porodice ili sam zaposleni kad prestanu razlozi zbog kojih istu nije mogao da dostavi.\nPravo na naknadu zarade prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju nema osiguranik ako je namerno sprečavao ozdravljenje ili ako je zloupotrebio pravo na korišćenje odsustvovanja sa rada zbog privremene sprečenosti za rad na neki drugi način (na primer prekršaj samoizolacije/karantina).\nNaknada zarade, po Zakonu o zdravstvenom osiguranju, jeste prosečna zarada koju je osiguranik ostvario u prethodnih 12 meseci pre meseca u kojem je nastupila privremena sprečenost za rad, i određuje se u visini 65 odsto od osnova za naknadu zarade.\nPoslodavac može isplatiti i veći iznos naknade zarade zaposlenom ukoliko se tako ugovori kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu.\nPravo na naknadu zarade imaju zaposleni i lica koja obavljaju samostalnu delatnost, ali ne i radno angažovani po osnovu ugovora van radnog odnosa (osim ako u ovom ugovoru nije utvrđena i novčana naknada za slučaj kada se ne obavljju poslovi za koji je zaključen ugovor).\nPravo zaposlenog koji koristi godišnji odmor\nU zavisnosti od potrebe posla, poslodavac odlučuje o vremenu korišćenja godišnjeg odmora, uz prethodnu konsultaciju zaposlenog. Zaposleni za vreme korišćenja godišnjeg odmora, odnosno kolektivnog godišnjeg odmora kod poslodavca, ima pravo na naknadu zarade, u visini prosečne zarade ostvarene u prethodnih 12 meseci.\nPrekid rada, odnosno smanjenje obima rada do kojeg je došlo bez krivice zaposlenog (član 116. Zakona o radu)\nUkoliko poslodavac ima smanjen obim posla ili je u potpunosti prekinuo rad, zaposleni se mogu uputiti na takozvani „prinudni godišnji odmor“ u trajanju od 45 radnih dana, odnosno i duže u skladu sa Zakonom.\nU navedenom slučaju zaposleni imaju pravo na naknadu zarade najmanje u visini 60 odsto prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, s tim da ista ne može biti manja od minimalne zarade.\nKolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu i ugovorom o radu može se utvrditi i veći iznos naknade zarade od ove koja je utvrđena zakonom.\nPrekid rada zbog naredbe nadležnog državnog organa/organa poslodavca zbog neobezbeđivanja bezbednosti i zaštite života i zdravlja\nČlanom 117 Zakona o radu propisano je da visina naknade zarade za vreme prekida rada do koga je došlo naredbom nadležnog državnog organa ili nadležnog organa poslodavca zbog neobezbeđivanja bezbednosti i zaštite života i zdravlja na radu, koja je uslov daljeg obavljanja rada bez ugrožavanja života i zdravlja zaposlenih i drugih lica, Zakonom o radu nije utvrđena. Ista se utvrđuje i isplaćuje u visini utvrđenoj kolektivnim ugovorom/pravilnkom o radu i ugovorom o radu.\nZaposleni odsustvuje sa rada zbog bolesti ili je na plaćenom odsustvu\n(čl. 114 i 115 Zakona o radu)\nZaposleni ima pravo na naknadu zarade za vreme odsustvovanja sa rada zbog privremene sprečenosti za rad i to najmanje u visini 65 odsto prosečne zarade, odnosno u visini od 100 odsto zarade zaposlenog u slučaju povrede na radu ili profesionalne bolesti.\nZaposleni ima pravo na naknadu zarade u visini prosečne zarade za slučaj plaćenog odsustva: sklapanja braka, porođaja supruge, teže bolesti člana uže porodice, smrti člana uže porodice, dobrovoljnog davanja krvi i dr.\nPravo na neplaćeno odsustvo\n(član 78 Zakona o radu)\nPoslodavac, u skladu sa Zakonom o radu, može zaposlenom da odobri odsustvo bez naknade zarade (neplaćeno odsustvo).\nSamo na zahtev zaposlenog, poslodavac može da odobri pravo na neplaćeno odsustvo.\nPoslodavac koji otkazuje radni odnos zaposlenom jer je tehnološki višak mora da vodi računa o tome da li je u obavezi da donese program rešavanja viška zaposlenih (član 153 Zakona o radu) kao i da zaposlenima, koje je utvrdio kao tehnološki višak, isplati otpremninu pre otkaza ugovora o radu. Poslodavac je dužan da pre otkaza ugovora o radu, zaposlenom isplati otpremninu (član 158 stav 1 Zakona).\nUkoliko poslodavac ne isplatu otpremninu, a zaposlenom prestane radni odnos, inspektor će vratiti na rad sve one zaposlene kod kojih poslodavac nije ispoštovao odredbe zakona.\nVisina otpremnine utvrđuje se kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu ili ugovorom o radu, i ne može biti niža od zbira trećine zarade zaposlenog za svaku navršenu godinu rada u radnom odnosu kod poslodavca kod koga ostvaruje pravo na otpremninu.\nPravo zaposlenog na novčanu naknadu za slučaj nezaposlenosti\nPravo na novčanu naknadu ima zaposleni na neodređeno vreme koji je proglašen tehnološkim viškom, zaposleni na određeno vreme, kao i lice koje je po osnovu ugovora obavljalo privremene i povremene poslove, a koje je u periodu od najmanje 12 meseci neprekidno ili s prekidima u poslednjih 18 meseci bilo u osiguranju.\nNovčana naknada pripada od prvog dana od dana prestanka obaveznog osiguranja ako se prijavi i podnese zahtev Nacionalnoj službi u roku od 30 dana od dana prestanka radnog odnosa ili prestanka osiguranja. Nezaposlenom koji podnese zahtev, po isteku roka od 30 dana, novčana naknada pripada od dana podnošenja zahteva.\nObezbeđivanjem elektronske prijave na NSZ, sva lica od 23. marta 2020. godine imaju mogućnost da se prijave elektronski radi korišćenja prava na novčanu naknadu u skladu sa zakonom.\nBez obzira na vanredno stanje, zaposleni koji smatraju da im je povređeno pravo iz radnog odnosa i po osnovu rada mogu se obratiti Inspektoratu za rad, koji će u skladu sa zakonom i svojim nadležnostima i ovlašćenjima preduzeti odgovarajuće mere.\nInformacije / kontakt\nGrađani se mogu obratiti putem imejl adresa\nna telefonski broj\n0800 300 307 (besplatan poziv).\n(Objavila Vlada Srbije)\nTagovibg svaštara covid-19 korona virus ministarstvo za rad i zapošljavanje obrati pažnju poslodavci prava radnika radnici srbija vanredno stanje\nPrethodni Moj OFF: Film Romana Polanskog otvara festival\nSledeći Malo pozorište „Duško Radović“ na YouTube kanalu


Za podsticanje porodičnog biznisa u Jagodini od 3.500 do 7.000 evra - Bizlife.rs\nZa podsticanje porodičnog biznisa u Jagodini od 3.500 do 7.000 evra\n18:13 Jagodina, 06/12/2011\nGradsko veće Skupštine grada Jagodine donelo je odluku o bespovratnoj dodeli podsticajnih sredstava od 3.500 do 7.000 evra iz budžeta grada za pokretanje ili obnavljanje porodičnog biznisa.\nOdluka je upućena na usvajanje Skupštini grada, koja će zasedati u četvrtak 8.decembra, a sredstva će biti obezbeđena u budžetu za narednu godinu, rečeno je danas Tanjugu u Gradskom veću.\nGradsko veće je ovu odluku donelo na predlog gradonačelnika Dragana Markovića – Palme, a cilj je „angažovanje lokalne samouprave za poboljšanje standarda građana i razvoja male privrede i preduzetnišva“.\nSredstav su namenjena „za pokretanje ili obnavljanje porodičnog biznisa u okviru proizvodnih, uslužnih i drugih delatnosti, za nabavku mašina, uređaja i postrojenja“. Merila i kriterijume za dodelu sredstava utvrđiće Gradsko veće na predlog stručne komisije.\nU Gradskom veću su uvereni da će njihovu odluku prihvatiti odbornici Gradske skupštine, u kojoj većinu ima Jedinstvena Srbija čiji je predsednik Marković, ali i zbog toga što su se sa ovom odlukom složili čelnici svih stranaka koje participiraju u gradskoj vlasti.


Prvog dana marta u 19 časova u galeriji SULUJ na Terazijama predstaviće se svojom kolektivnom izložbom novoprimljeni članovi ULUPUDS-a.\nIzložba radova novoprimljenih članova je svojevrsni godišnji presek likovnih trendova, lakmus papir umetničke aktivnosti, našeg okruženja, navodi kustos ove izložbe, Predrag Stojanović.\nBazar inventivnosti, različitih pristupa poimanja umetničke kreacije u obilju raznovrsnih medija, tehnika i oblasti delovanja, koji se stiče na jednom mestu, u jednom galerijskom prostoru, kroz raznovrsnost izraza koji je glavna odlika izložbe i ujedno njen najveći adut i kvalitet.\nZa prvi krug se prijavilo 58, u drugi krug konkursa se kvalifikovalo 55 kandidata, dok je u članstvo je primljeno 32 kandidata, posle izvršene selekcije od strane članova devet Odbora sekcija i Umetničkog saveta, a potom i potvrde sprovedenog procesa od strane Upravnog odbora.\nNešto koherentnija od prethodnih, ovogodišnju izložbu, kakao po obimu tako i kvalitetu izloženih radova i uprkos individualnim pristupima umetnika u raznovrsnim medijima, tehnikama i oblastima delovanja, odlikuje kroz eksponate novih članova, snaga različitosti – ličnog pristupa, umetnika koji su u ULUPUDS-u, našli sredinu u okviru koje mogu da iskažu, razviju i predstave svoju kreativnost i talenat u nastupajućem periodu.\nZbog situacije prouzrokovane Pandemijom kovida neće biti svečanog otvaranja za posetioce, već će na njemu učestvovati samo članovi US i UO udruženja.\nNOVOPRIMLjENI ČLANOVI ULUPUDS-a, 2021:\n2. Kaća Todović Krković\n3. Nevena Stanimirović\n4. Jadranka Terzić\n5. Dušan Todorović\nSLIKARSKO GRAFIČKA SEKCIJA\n6. Miloš Vasović\n7. Radmila Jeremić\n8. Jevrosima Lukić\n9. Nada Miklja\n10. Ana Mutavdžić\n11. Dejan Nedeljkov\n12. Jelena Nedeljkov\n13. Marijana Oro\n14. Kristina Panajotov\n15. Milica Savić\n16. Bojana Savić\n17. Boris Stanić\n18. Vladimir Stefanović\n19. Pero Cvjetković\n20. Zoran Čalija\n21. Jovan Marjanov\n22. Jovana Milovanović\n23. Goran Sivački\n24. Aleksandar Crnogorac\n25. Sandra Nikač\n26. Jasmina Đorđević\n27. Sonja Petrović\n28. Tamara Raca\nTEORIJA KRITIKA I ISTORIJA PRIMENjENE UMETNOSTI\n29. Ana Vilenica\n30. Lav Mrenović\n31. Jelena Pavićević\n32. Svetlana Smolčić Makuljević\nTags: SULUJ, ULUPUDS\nIZLOŽBA KATARINE ANĐELKOVIĆ U MALOJ GALERIJI ULUPUDUS-a


Desetine žrtava raketnog napada u Jemenu\nMeta napada bila je parada diplomaca u gradu al-Dalea, 29. decembra 2019.\nDesetoro ljudi je ubijeno a desetine su ranjene u raketnom napadu na diplomsku ceremoniju pripadnika separatističkih vojnih snaga u Jemenu. Portparol vojnih snaga, koje su saveznici koalicije koju predvodi Saudijska Arabija, tvrdi da su napad izvršili jemenski Huti, koje podržava Iran.\nRanjeni posle napada su evakuisani u bolnice u Adenu, glavnom gradu južnog Jemena.\nNa amaterskom video snimku vidi se krater na mestu koje su pogodile granate blizu tribina za gledaoce na ceremoniji za kadete južnih, separatističkih snaga "Pojas bezbednosti". U sličnom napadu u avgustu, koji su izvršili Huti, ubijen je komandant te grupe, general Munir Mahmud al-Mašali. Huti još nisu preuzeli odgovornost za napad u nedelju.\nNovi regruti snaga "Pojas bezbednosti" snimljeni neposredno pre raketnog napada u Jemenu.\nJužne separatističke snage "Pojas bezbednosti", koje obučavaju Ujedinjeni Arapski Emirati, kontrolišu strateški važan grad Dalea, na 140 kilometara od Adena, koji se nalazi uz glavni autoput koji povezuje Aden sa prestonicom Sanom, koju kontrolišu pobunjenici, Huti.\nSeparatisti sa juga Jemena, meta napada, bore se protiv Hutija zajedno sa snagama lojalnim predsedniku Hadiju. Separatisti, koji traže nezavisnosts južnog Jemena, prošlog leta su se sukobljavali sa drugim snagama lojalnim Hadiju u Adenu.


Završeno takmičenje “Piccolo Piano Talents” - RTV Centar Srem\nZavršeno takmičenje “Piccolo Piano Talents”\nKulturaMladi i decaSremska Mitrovica 04/07/2021 sofija 0\n“Piccolo Piano Talents” naziv je međunarodnog takmičenja mladih pijanista, koje se u organizaciji Udruženje za kreativni razvoj dece “Pikolo” iz Sremske Mitrovice održalo od...\n“Piccolo Piano Talents” naziv je međunarodnog takmičenja mladih pijanista, koje se u organizaciji Udruženje za kreativni razvoj dece “Pikolo” iz Sremske Mitrovice održalo od 26. do 28. marta.\nMeđunarodno pijanističko takmičenje “Piccolo Piano Talents uspešno je završeno pre nekoliko dana. Učešće je uzelo preko 170 takmičara iz čak 23 zemlje, a prema rečima direktorice Dušanke Gavrilović, takmičenje je prevazišlo sva očekivanja organizatora.\nI pored velikog broja takmičara, žiri je odabrao 8 najboljih, koji su se takmičili u različitim kategorijama. Ovi talentovani pijanisti su imali priliku da se u revijalnom delu predstave publici u virtuelnoj koncertnoj dvorani.\nNa takmičenju je nastupilo i 14 mitrovčana koji su ostvarili visoke plasmane. Među njima je i Kim Sretković, učenica trećeg razreda Muzičke\nškole Petar Krančević. Publici su se predstavili i učenici mitrovačke škole klavira “Piccolo piano”.\nPobednica takmičenja osvojila je digitalni Kawai klavir, koji je obezbedio prijatelj takmičenja Kawai Srbija. Pobednik publike i najuspešniji profesor osvojili novčane nagrade. Svi učesnici dobili su medalju i diplomu u elektronskoj formi, a laureatima takmičenja pripala je posebna diploma.


RTS :: Šta se dešava kada se zaposleni povredi dok radi od kuće\nŽivot u vreme pandemije Šta se dešava kada se zaposleni povredi dok radi od kuće\npetak, 22. jan 2021, 09:00 -> 11:19\nŠta se dešava kada se zaposleni povredi dok radi od kuće\nPočetak pandemije doneo nam je i novinu, koja je iz zdravstvenih razloga, kao protivepidemijska mera, primenjena i dozvoljena gde god je to moguće: rad od kuće. I država je jasno propisala pravila – za zaposlenog i poslodavca.\nKućni ambijent je za većinu najprijatnija atmosfera, a u poslednje vreme za mnoge privremeno mesto za rad. Da li će to postati trajno rešenje?\n"Mi smo vrlo brzo uspeli tako da se organizujemo tako da svi pređu da rade od kuće iz bezbednosnih razloga. Stimulisati ljude da imaju i taj momenat da mogu da rade od kuće jer sad smo ušli u neke navike – nekima je lepo, neki to vide kao vrlo pozitivnu promenu", rekao je Vedran Ivković, pi-ar Adiko banke.\nSve se organizuje onlajn, sastanci, pa i žurke.\n"Imali smo program koji smo organizovali. Opet je sve bilo drugačije u odnosu na to kada svi odemo u neki klub pa se proveselimo. Nisu svi mogli da budu prisutni jer priroda posla nekih ljudi nije dozvoljavala ali je, sa druge strane, bilo je zanimljivo, drugačije, dirljivo jer su ljudi čestitali jedni drugima Novu godinu, mahali su jedni drugima – svi smo se videli na ekranu", kaže Ivković.\nŠta se dešava ako se zaposleni povredi dok radi od kuće?\nDragoljub Rajić, koordinator Poslovne mreže, kaže da za poslodavce predstavlja veliki problem da kontrolišu da li je zaposleni u radno vreme prisutan fizički kraj svog računara ili ako ima zaduženja da se javlja na telefon.\nRajić ističe da veliki problem predstavlja to što on može da ode da obavi neki posao privatno, bilo da je u kući ili van kuće, da se povredi u toku radnog vremena i onda poslodavac mora da snosi troškove.\nKaže da je isti problem sa upotrebom službenog vozila, da se teško može kontrolisati gde se neko u datom momentu nalazi.\nMinistarstvo za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja postavilo je 18. januara na svom sajtu "Vodič za zdrav i bezbedan rad od kuće".\n"Kada uzmemo u obzir vreme koje štedimo prilikom odlaska na posao i povratka kući, vreme spremanja na posao, tu su razne prepreke i poteškoće sa kojima se zaposleni suočavaju kao što je razdvajanje poslovnog i privatnog života kada govorimo o radu od kuće koje je ujedno i mesto rada, zatim pravovremeni pristup informacijama za obavljanje posla", kaže Dunja Radojičić, v. d. direktorke Uprave za bezbednost i zdravlje na radu.\nRezultati pokazuju da je učinak u radu povećan kod samo 24 odsto firmi u kojima je prihvaćen rad od kuće.\nVučić: Verujem da će uskoro biti otvoreni svi restorani i kafići u Srbiji\nFilipinac preminuo nakon što je kažnjen sa 300 čučnjeva zbog kršenja policijskog časa\nPočela prodaja avio-karata do grčkih ostrva, kada se očekuju prvi letovi\nPašalić: Predlagao sam da se napravi razlika između onih koji poštuju i onih koji ne poštuju mere