Prelazni rok doneo novu energiju ŽAK-u | Ki Fokus Prelazni rok doneo novu energiju ŽAK-u – Ki Fokus\nPrelazni rok doneo novu energiju ŽAK-u\nNakon završetka prelaznog roka i formiranja novog kostura ekipe, fudbaleri Kluba „ŽAK“ zimske prirpeme koriste za uigravanje, kondicione pripreme, uvežbavanje tehnike, kako bi nastavili borbu za zascrtane ciljeve. Prema oceni trenra Fudbalskog kluba „ŽAK“ Aleksandra Kresoje, prelazni rok najturbulentnije se oslikao baš u ŽAK-u.\nŠestorica igrača napustilo je redove Železničara. – Od toga su njih petorica bili nosioci igre. To smo pokušali da nadomestimo dovođenjem Cvijana i Kitanovića, dva iskusna igrača iz „Kikinde“, koji možda tamo nisu bili u prvom planu, ali u ŽAK-u sigurno mogu da pokažu svoj kvalitet. Doveli smo i četiri mlada igrača, koji će ovde sigurno imati šansu da se iskažu i nadam se da ćemo sa tom nekom mladošću koja će sigurno biti poenta ove ekipe nadoknaditi jedan kvalitet koji smo izgubili u prelaznom roku – objasnio je trener.\nU prelaznom roku redove ŽAK-a pojačao je Luka Cvijan, koji je došao iz OFK “Kikinda 1909”. – Igrači su me lepo prihvatili, svi se manje više i znamo, igrali smo u istoj ligi. Što se tiče prvenstva želja je da što pre uplovimo u mirnu luku, da se što pre obezbedi opstanak i da ne bude dramatična završnica kakvu je ŽAK imao prošle sezone – rekao je Cvijan.\nRedovnim treninzima i kontolonim utakmicama fudbaler ŽAK-a pripremaju se za utakmice koje slede u prolećnom delu prvenstva. Usled sezone gripa i prehlada, ekipa ne dostiže pun sastav na treninzima, ali je, prema rečima trenera, sve drugo uobičajno i što je važno, bez većih povreda.\nNa tabeli Vojvođanske lige Istok FK „ŽAK“ jesenji deo sezone završio je 11. na tabeli. Cilj ekipe je, prema rečima trenera, da rezultatima utakimica u prolećnom delu obezbede sebi mesto na sredini tabele i izbegnu brobu za opstanak. – ŽAK ima nešto, ima svoju priču, prepoznatljiv je, tako da se nadam da ćemo i mi biti prepoznatljivi po našoj igri i da ćemo uspeti da se zadržiimo sa ovom izuzetno mladom ekipom u sredini tabele, da obradujemo naše navijače i i da ćemo izbeći borbu za opstanak i dati jedan dobar moderan fudbal u ovom takmičenju – rekao je trener.\nU prvoj utakmici u prolećnom delu sezonu, fudbaleri ŽAK-a susrešće se sa ekipm „Proleter“ iz Banatskih Karlovaca. Protivnička ekipa Železničara pocionirana je dva mesta ispod njih na tabeli, te će, prema oceni trenera Kresoja, rezultat te utakmice odrediti i dalji tok sezone.\n← Svetski dan dece obolele od raka obeležen i u Kikindi pod sloganom „I ja se borim“\nRukometašice „Kikinde“ sutra dočekuju „Jagodinu“ →


Veliki infrastrukturni projekat u Bijeljini: Gradski stadion bi uskoro mogao dobiti licencu za evropske utakmice - sport1.ba\nVeliki infrastrukturni projekat u Bijeljini: Gradski stadion bi uskoro mogao dobiti licencu za evropske utakmice\n14.02.2018 u 17:27\nBijeljinski Radnik je danas najavio radove na Gradskom stadionu u ovom gradu, koji bi u konačnici mogli donijeti i dobijanje licence za odigravanje evropskih utakmica na njemu.\nSaopćenje bijeljinskog kluba objavljeno putem zvanične stranice prenosimo u potpunosti.\nPrije dvije sezone prvi put smo učestvovali u nekom evropskom takmičenju, ali zbog infrastrukture, koja ne ispunjava standarde UEFA, kao domaćini nismo bili u prilici da igramo na Gradskom stadionu. To bi uskoro trebalo da se promjeni, jer su najavljene investicije u Gradski stadion, što bi nam, ako se sve realizuje, omogućilo da u prva dva kola kvalifikacija budemo domaćini u svom gradu.\nNa nedavno održanoj sjednici Skupštine grada Bijeljina saopštena je informacija da će ove godine početi realizacija izgradnje istočne tribine sa pripadajućim svlačionicama, a da će uz sam stadion biti izgrađena i dva fudbalska terena, čime bi se zaokružila izgradnja Sportskog omladinskog centra.\nOvo je pun pogodak, a zajedno sa ovim radovima izgradićemo i pristupni put ka istočnoj tribini. Uz izgradnju reflektora, koja je dogovorena sa Fudbalskim savezom BiH, u dogledno vrijeme svoje utakmice u Evropi mogli bi da igramo na Gradskom stadionu, a korist od izgradnje ovakvog kompleksa imala bi i Omladinska škola.\nPodršku projektu, koji u najvećem dijelu finansirala Evropske unije, dale su sve političke partije, a grad Bijeljina ima obavezu da obezbijedi zemljište i izgradi pristupni put ka istočnoj tribini.\nVrijednost radova na izgradnji sportskog kompleksa i pristupnog puta je oko milion maraka, dok će izgradnja reflektora koštati oko 850 hiljada. Ovo su veoma značajne investicije, koje će se velikim dijelom finansirati iz fondova Evropske unije, Svjetske fudbalske federacije, Fudbalskih saveza BiH i RS, te gradske uprave, koja bi trebalo da obezbjedi zemljište i dio novčanih sredstava.


Prijave za Social Impact Awards do 28. maja - oradio.rs\nOtvorene su prijave za sedmi Social Impact Award, internacionalni program za razvoj društvenog preduzetništva u Srbiji, koji pruža mentorsku i finansijsku podršku mladima u razvijanju inovativnih rešenja za probleme 21. veka.\nSocial Impact Award je jedan od najvećih internacionalnih programa za razvoj društvenog preduzetništva među mladima. Sprovodi se u 14 zemalja na tri kontinenta, a u Srbiji ga organizuje nevladina organizacija "Razlivalište".\nSvi timovi i pojedinci koji se prijave do 28. maja prolaze proces selekcije i ocenjivanje stručnog žirija. Na osnovu njihovih glasova, deset najboljih biznis ideja ulazi u finale. Finalisti zatim prolaze kroz period inkubacije - tri meseca intenzivnog rada na razvoju projekata sa dodeljenim mentorima i ekspertima od jula do septembra.\nSvi finalisti imaće priliku da na zvaničnoj dodeli nagrada u novembru predstave finalne projekte na kojima su radili tokom perioda inkubacije, a tri najbolja tima očekuju nagrade (1.500 evra početnog kapitala, mentorska podrška i poziv na SIA Summit koji okuplja pobednike iz čitavog sveta).\nPravo učešća imaju svi državljani Srbije starosti od 15 do 30 godina. Projekti koji konkurišu ne smeju da prime formalnu start-up podršku pre konkurisanja.\nUkoliko želiš da prijaviš svoju ideju, to možeš uraditi tako što ćeš se registrovati na sajtu organizacije.\nViše informacija o programu možeš pronaći ovde.


A. Joksimovic: U VB trecu dozu dnevno primi 830.000 ljudi\nTanjug 20. decembra 2021. 13:31\nLONDON – Ambasador Srbije u Londonu Aleksandra Joksimović izjavila je danas da Velika Britanija svaki dan beleži novi rekord u broju pozitivnih na korona virus – poslednji je 93.045 u jednom danu, što je više nego u vreme najsnažnijeg talasa kada je zemlja bila u potpunom lokdaunu, ali na sreću ne i broj umrlih.\n„Broj preminulih dnevno ne raste preko 100, što je neuporedivo manje nego u vreme najveće krize kada ih je bilo više od 1.500 u danu“, rekla je Joksimović za Tanjug i naglasila da od omikrnon soja dnevno premine 12 ljudi.\nDodala je i da su hospitalizovani uglavnom oni zaraženi delta virusom, a ne omikronom.\nPodsetila je da su mere pooštrene, ali da je zemlja daleko od svake vrste lokdauna.\n„U ovom trenuktu je preporuka da se radi od kuće. Ponovo su postale obavezne maske u zatvorenim prostorima i postoje kovid propusnice za velike sportske događaje i noćne klubove“, rekla je Joksimović.\nOna je podsetila da je već otkazano nekoliko kola premijer lige, da utakmice nisu održane u nedelju.\nU Britaniji, prema njenim rečima, što se tiče nove varijante – omirkon virusa postoje podeljena misljenja o efikasnosti vakicne na novi soj virusa, ali je zaključak da se što veći broj građana u što kraćem broju vakciniše treci put.\n„U ovom trenutku neohodna je treća doza posle tri meseca od prethodne dve, a broj vakcinisanih beleži rekordne brojeve preko 900.000 u jednom danu, od čega je 830.000 onih koji primaju treću dozu, a za šta se isklučivo koriste Moderna i Fajzer“, navela je Joksimović.\nPrema njenim rečima, u JAR odakle virus potiče, zaključak je da su simptmi nešto blaži i da vakcine deluju, dok su Britaniji mišljenja podeljena, jer je suviše kratak period da bi se došlo do zaključaka.\nPodsetila je da je uvođenje novih mera izazvalo i određenu vrstu političkih turbulencija.\nPrilikom izglasavanja mera oko 100 poslanika vladajuće stanke nije bilo za pooštravanje mera i odluka je izglasana uz pomoć opozicione Laburističke stranke, navela je Joksimović.\nPrema njenim rečima, gradonačelnik Londona Sadik Kan smatra da je situacija u Londonu dramatična i da bi mere morale dodatno da se poostre.\nDok je, kako je dodala, jedno od obrazloženja ministra za bregzit povodom ostavke i to da se ne slaže sa poostravanjem mera, a isto mišljenje deli i mistar finansija.\nPodsetila je da već postoji potencijalna najava da će posle Božića mere biti pooštrene, ali da se još ne zna na koji način i da se pretpostavlja da bi mogle da se odnose na zabranu okupljanja u zatvorenim prostorijama.\nDodala je da su Nemačka i Francuska zabrinute zbog situacije u Velikoj Britaniji donele restriktivne mere na putovanje u tu zemlju. U Londonu gde živi skoro devet miliona stanovnika, kako kaže, život se odvija kao pre pandemije i da ako izađete na ulicu ne možete primetiti ništa neubičajeno u odnosu na vreme pre izbijanja pandemije.


Dodeljene nagrade 31.Amstel Fashion Week-a\n20.04.2012 MS Click 0\nU “Diva Lounge” Grand Casina održan je koktel povodom uspešnog završetka 31.Beogradske nedelje mode. Tim povodom tradicionalno su dodeljene nagrade najuspešnijim učesnicima.\nDr Zorica Karanović, glavna i odgovorna urednica “Bazara” dodelila je nagrade u ime žirija koji je odlučio da nagradu „Mara Kranjc“ za najbolju kolekciju na prolećenom Amstel Fashion Weeku dobije Ana Ljubinković, nagradu za najupečatljiviji revijski prikaz Bata Spasojević, a specijalnu nagradu za ličnost od stila, šarmantna glumica Lena Bogdanović.\nModni studio „Click“ po završetku Nedelje mode tradicionalno dodeljuje nagrade za najbolju manekenku i manekena, a dodeljena je i specijalna nagrada za poseban doprinos očuvanju tradicionalnih modnih zanata - umetnicima koji su organizovali modnu instalaciju „Stari zanati za novo doba“ održanu u Etnografskom muzeju u Beogradu. Ove godine je najbolja manekenka Milica Mihajlović, a maneken Vladan Miljković, dok je nagradu za najbolju produkciju revije na 31.Amstel Fashion Weeku dobio „United Colors of Benetton“,\nPored velikog broja revija afirmisanih i mladih dizajnera, gostiju iz inostranstva, kao i poznatih domaćih i svetskih modnih brendova, ovu Nedelju mode obeležile su brojne prateće aktivnosti. U saradnji sa kompanijom Avon promovisana je akcija „Reci NE nasilju u porodici”, zatim je organizovan program „Osmeh za osmeh” - prodajna izložba modela domaćih dizajnera u korist programa rehabilitacije dece sa smetnjama u razvoju. Zajedno sa Gradom Beogradom u okviru kampanje „Najbolji prijatelj”, odgovornog vlasništva i usvajanja napuštenih pasa, organizovana je modna revija aksesoara za pse pod nazivom „Doggy Style”.\nAmstel Fashion week Nagrade Dodela


Na molbu uredništva dnevnog lista "Pravda" napisao sam kratku kolumnu o knjizi i čitanju u današnjoj Srbiji. Tekst je objavljen u petak, 03. juna 2011, pod naslovom "Spasa nema, propasti nećemo", a ovo je njegova integralna verzija:\nVeć mnogo puta, od Gutenberga naovamo, proricana je skora propast knjige i njena zamena nekim drugim medijem: radio-drame, film, televizija, internet, elektronska knjiga – sve je to u svoje vreme pretilo da knjigu potisne ili sasvim zameni. Ipak, usled dejstva onoga što naučnici nazivaju Principom pećinskog čoveka – genetski usađene duboke sumnje pripadnika ljudske rase u sve što ne može opipati i uzeti u ruku – knjiga je kao proizvod opstala uprkos svim izazovima. Stoga danas, kada vlada moda korišćenja raznih elektronskih čitača i prodaje (ili, češće, krađe) književnih dela u vidu računarskih fajlova, klasična knjiga i dalje je tu i opstaje. Čini se da je ona tvrd orah čak i za onu najveću opasnost od svih – ekonomsku.\nOva vitalnost naročito je neobična u Srbiji, gde se protiv knjige zaverilo gotovo sve. Kupovna moć stanovništva manja je nego ikada u poslednjih pola veka, usled katastrofalne privredne situacije, užasne nezaposlenosti, preskupih namirnica i goriva te – što je možda i najgore – odsustva bilo kakvih izgleda da će ubrzo biti bolje. Opet, knjige se u Srbiji pišu, objavljuju i prodaju. Država ne čini ništa da zaštiti autorska prava pisaca i izdavača pronalaženjem, krivičnim gonjenjem i osudama pirata: oni sada lako mogu doći do fajla sa kompletno prelomljenim i složenim popularnim delom i štampati ga bez plaćanja nadoknade, nanoseći tako ogromnu štetu legitimnim nosiocima autorskih prava. Ista ta država otkupljuje od izdavača njihova nova izdanja zahtevajući rabat kao da knjigama namerava da trguje, umesto što je – kroz javne bibilioteke čiji je osnivač – njihov krajnji korisnik; opet, izdavači pristaju i na to, po principu „bolje išta nego ništa.“ Knjižarska mreža je prepuštena stihiji divljeg kapitalizma i mnogi gradovi u zemlji nemaju niti jednu prodavnicu u kojoj bi zainteresovani čitalac mogao pronaći knjigu, ili je imaju samo nominalno, dok se u njoj prodaju sveske, đačke torbe, sveske i igračke. Tek u poslednje vreme počinje da se tu zavodi nekakav red, ali samo zahvaljujući malobrojnim knjižarskim lancima kojima – u ovoj i ovakvoj ekonomiji – treba držati palčeve, a ne bi bilo zgoreg ni upaliti im s vremena na vreme sveću za zdravlje u najbližoj crkvi kako se ne bi urušili pod teretom rente, taksi i poreza.\nIzdavači su u Srbiji čudna vrsta, nešto između preduzetnika koji se moraju neminovno povinovati ekonomskim zakonima, i idealista koji žele da širokom krugu ljudi stave na raspolaganje tekstove vredne štampanja, čitanja, promišljanja i komentara. Ta njihova dvojaka uloga – uloga poreskih obveznika i činilaca koji snažno utiču na duhovni razvoj nacije – često ih dovodi u shizofrenu situaciju kada zarad jednog cilja, makar privremeno, žrtvuju drugi. Zato mnogi objavljuju bezvredne, a masovnom čitalištu primamljive knjige estradnih „pisaca“, svesni da će im to omogućiti da objave i ona manje komercijalna, ali vredna dela, uz stalnu opasnost da će ta druga jednostavno biti izgubljena i progutana u moru ovih prvih. S druge strane, postoje i izdavači koji pošto-poto objavljuju knjige namenjene veoma uskom segmentu tržišta, iscrpljujući svoje ionako skromne resurse, dovodeći u opasnost i sam opstanak svog malog, idealističkog preduzeća.\nBio sam u prilici – naročito u proteklih nekoliko godina – da dobro upoznam mehanizme koji vladaju na srpskom tržištu knjige, kao pisac, prevodilac i izdavač. Prošlog oktobra je na Beogradskom sajmu knjiga gostovao irski pisac Ijan Mekdonald čije romane prevodim i objavljujem, i rekao mi je tada da je duboko impresioniran vrevom i gungulom, prizorom hiljada i hiljada ljudi koji kupuju knjige. Teška srca sam morao da mu kažem kako je za većinu to jedina prilika u godini kada to čine.\nZaista, kako se i koliko čita u Srbiji? Ako sudimo po tiražima i broju izdanja, vodeći žanrovi jesu tzv. „čiklit“, odnosno književnost namenjena damama, i knjige „samopomoći“ u kojima čitaoci traže načine i savete za to kako da se nose sa teškim svakodnevnim situacijama. Tradicionalno se kupuju (ali je upitno koliko se zaista i čitaju) knjige koje su osvojile NIN-ovu i druge književne nagrade, ali i njihov ugled je srozan neprekidnim nizom skandala i burazersko-klanovskim odnosima u onome što se najčešće naziva srpskom književnošću glavnog toka, ili književnim establišmentom. U međuvremenu, država (konkretno, ministarstvo prosvete) pokazuje hroničnu nesposobnost da se prilagodi savremenimn trendovima i potencijalnim budućim čitaocima u osnovnoj školi nameće domaće „klasike“ čije su teme (uglavnom NOB i II svetski rat) našoj deci apsolutno strane i nezanimljive. Zavodljivi masovni mediji i tehnologija zabave dodatno odvajaju mlade od knjige i nekako mi se čini da te nove generacije tek posle dvadeset i neke polako počinju da „otkrivaju“ svet književnosti, da bi mu se potpuno posvetili u tridesetim i kasnije. Izdavači koji prepoznaju ove trendove uspevaju da dobro posluju, i zahvaljujući njima domaćem piscu danas je srazmerno lako da objavi iole kvalitetan tekst. Fenomeni poput Konstantinovog raskršća Dejana Stojiljkovića (istorijsko-fantastični roman štampan i prodat u više od dvadeset hiljada primeraka, preveden na ruski i francuski, sa ekranizacijom i strip-adaptacijom u toku) pokazuju da postoji kritična masa čitalaca u Srbiji zainteresovana za domaća dela. I moj najnoviji roman, Čovek koji je ubio Teslu, objavljen kod istog izdavača, relativno je dobro prošao u knjižarama, pa mi je veoma zabavna, ali i krajnje indikativna, bila anegdota koju sam nedavno čuo od jednog prijatelja, profesora srpskog jezika i književnosti u srednjoj školi. Pošto mu je u razred došao novi učenik, profesor ga je upitao koje domaće pisce voli da čita, na šta je ovaj kao iz topa ispalio: „Stojiljkovića i Skrobonju.“\nSve u svemu, čini mi se da je današnja situacija sa knjigom i čitanjem u skladu s onim starim „spasa nam nema, ali propasti nećemo.“ Ako se već država ne trudi da pomogne (štaviše. čini se da čini sve kako bi to osujetila), izdavači su tu da omoguće novoj generaciji pisaca da se pokaže i pronađe svoje čitaoce. Moja izdavačka kuća to radi već nekoliko godina, objavljujući serijal tematskih antologija kratke proze (nedavno se pojavila treća od njih – posle priča o televiziji i urbanim legendama, sada je reč o pričama o apokalipsi i smaku sveta), i u tim knjigama se pored poznatih i osvedočenih pisaca glavnog toka i žanrovske književnosti pojavljuju i debitanti čiji će se glas tek čuti. Preostaje nam nada da će sajmovi knjiga ponovo postati ono što su nekada bili – poslovni susreti pisaca, izdavača, prevodilaca i kritičara – i prestati da budu vašari namenjeni rasprodaji uskladištenih tiraža, te da će se prodaja knjiga jednom za svagda preseliti tamo gde joj je i mesto – u nove, moderne, prijatne i dobro snabdevene knjižare kakve zaslužuju generacije sadašnjih i budućih čitalaca.


RTS :: Završen festival "Radost Evrope"\nKultura Završen festival "Radost Evrope"\nnedelja, 05. okt 2008, 20:48 -> 22:50\nZavršen festival "Radost Evrope"\nU Beogradskoj areni povodom svetskog dana dece priređen je gala koncert manifestacije “Radost Evrope” koju je videlo 13 i po hiljada posetilaca.\nMeđunarodna manifestacija "Radost Evrope" okupila je oko 1.000 dece iz 21 zemlje Evrope i sveta, koji su na završnom koncertu izvodili kratkotrajne performanse i najlepše scenske numere iz svojih nastupa, prikazujući svoju kulturu i tradiciju.\nNa koncertu su učestvovala deca iz Belorusije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Grčke, Italije, Kipra, Mađarske, Makedonije, Poljske, Rumunije, Rusije, Slovačke, Slovenije, Turske, Crne Gore, Češke, Hrvatske i Srbije.\nDeca iz Velike Britanije predstavili su se kratkim filmom, a kao specijalni gost nastupio je mladi izvođač Bobi Andonov iz Australije.\nZavršni koncert je održan na Međunarodni dan deteta 5. oktobra, a bio je posvećen poznatim građevinama Evrope.\nTradicionalni 33. dečji kulturni festival "Radost Evrope" koji se ove godine odvijao pod sloganom "Svi smo ovde zajedno", počeo je 1. oktobra karnevalskom povorkom sa Trga Republike, a u defileu su učestvovali i predstavnici Asocijacije Motociklista Srbije ''BJ Bajkers'' obučeni u pelerine sa simbolima manifestacije.\nU okviru festivala održan je tradicionalni "Susret prijateljstva", gde su deca svih zemalja učesnica izvela desetominutne programe, a u Dečijem kulturnom centru otvorena je izložba radova sa Međunarodnog likovnog konkursa.\nSpecijalni gost festivala bila je i prošlogodišnja pobednica likovnog konkursa "Radost Evrope" Mišel Hui Tung Lau iz Hong Konga.\nFestival "Radost Evrope", od 1969. godine okuplja decu od 7 do 14 godina, a beogradski mališani tokom trajanja te manifestacije u svojim porodicama ugoste više stotina vršnjaka iz cele Evrope koji sobom donose zvuk, pokret, sliku, običaje svoje zemlje i različita umeća koja, tokom programa, pokažu na trgovima, ulicama i u dvoranama Beograda.\nSusret dece u Beogradu organizuje Dečiji kulturni centar pod pokroviteljstvom Skupštine Beograda.


Uskoro konkurs za dodelu praznih kuća mladima - Aleksinačke novine\nMinistar za brigu o selu u Vladi Republike Srbije Milan Krkobabić najavio je danas u Aleksincu raspisivanje javnog poziva za dodelu praznih kuća kojih, kako je istakao, u našoj zemlji sada ima skoro 200.000.\nKrkobabić je nakon sastanka sa rukovdstvom te opštine i begradskim nadbiskupom Stanislavom Hočevarom rekao da će država obezbediti sredstva da bi mladi ljudi mogli da otkupe te prazne kuće.\nHoćemo da te kuće ponovo naselimo i to je epohalan poduhvat u koji ulazimo, istakao je on i dodao da će pomoć u realizaciji javnog poziva dati i lokalne samouprave čiji će zadatak biti valjana procena vrednosti kuća.\nMinistar je podsetio na to da je u Srbiji od 4.700 sela, 1.200 nestalo, a da je 1.000 u fazi nestajanja, kao i da će za ponovno nastanjivanje nekih od njih mladim ljudima biti potrebno „partnerstvo urbanog i ruralnog dela“.\nNe gajimo iluziju da možemo da sačuvamo svako selo i svaki zaselak. Sačuvaćemo ona bitna sela koja imaju bitne pretpostavke da opstanu i da se razvijaju, istakao je Krkobabić i dodao da partnerstvo mora biti zasnovano na zakonu, odnosno da će lokalne samouprave dobiti odgovarajuća sredstva nakon dogovora i procene vrednosti takvih kuća.\nOn je rekao da se zalaže za novu „teritorijalizaciju“ Republike Srbije i da transfer sredstava sa republičkog nivoa bude precizno zakonom određen, a ne koliko koji poslanik, stranka ili poslanik „izboksuje“.\nOvo se zasniva na Lajpciškoj evropskoj povelji održivih gradova do 2030. godine i mi to moramo da sledimo. Samo na taj način će predsednik opštine Aleksinac moći da sredi sve lokalne i atarske puteve i onda možemo da pitamo mladog čoveka da li želi da ostane na selu, poručio je Krkobabić.\nMinistar je podsetio na konkurs zadrugarstva koji je u toku, a čija je vrednost pola milijarde dinara i najavio obuku poljoprivrednika i stočara, kao i angažovanje oko ponovnog otvaranja rudnika uglja u Aleksincu.\nHočevar je rekao da mora da dođe do potpune povezanosti između ljudi koji žive u gradovima i ljudi koji žive na selu.\nPredsednik opštine Aleksinac Dalibor Radičević je preneo da je današnji sastanak bio prilika da se napravi strategija koja će omogućiti da se sela ne gase, i podsetio na to da opština Aleksinac ima 72 naseljena mesta i da dve trećine stanovnika živi na seoskom području.\nIzvor: infobiro.tv / Vlada Srbije\nKrkobabić, kuće, Predsednik opštine, radičević, Selo\nNarodni poslanik sa juga Srbije traži da se vakcinacija odvija i u selima\nNa današnjoj konferenciji za medije u Beogradu, narodni poslanik i predsednik Ujedinjene seljačke stranke Milija Miletić zahvalio je Ministarstvu zdravlja i svim zdravstvenim radnicima zbog\nPrevPrethodna vestPomoći medijima u malim sredinama! (FOTO, VIDEO)\nSledeća vestDAN ŽALOSTI POVODOM SMRTI ČETVORICE ALEKSINČANANext


DRAGAN ČOVIĆ U RAZGOVORU S ANGELOM MERKEL: O uspostavljanju vlasti i evropskom putu BiH! • HAPPYTV.RS\nPredsedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i predsednik HDZ-a BiH Dragan Čović razgovarao je s nemačkom kancelarkom Angelom Merkel o uspostavljanju vlasti i evropskom putu BiH, kao i o reformi izbornog zakonodavstva.\nČović ističe da je razgovor organizovan na marginama izbornog kongresa EPP-a u Zagrebu bio vrlo sadržajan i koristan.\n"Kancelarka je insistirala na razgovoru o stanju u BiH i posebno da joj objasnimo dogovor o deblokadi uspostavljanja vlasti, kao i šta znači usvojeni dokument u odnosu na NATO savez. Naravno, otvorili smo posebnu priču oko Izbornog zakona, jer smo već tri-četiri puta razgovarali na tu temu, a očito je i hrvatski premijer Andrej Plenković pripremio teren za to. Naglasili smo sada kao ključni posao kako da osiguramo da imamo legitimne predstavnike konstitutivnih naroda, a što bez izmena Izbornog zakona nije moguće", kazao je Čović.\nOn je u razgovoru s kancelarkom Merkel istakao potrebu da se iskoristi postojeći trenutak i u narednih mesec ili dva završi priča oko reforme izbornog zakondavstva, "kako bi iduće izbore 2022. godine čekali u raspoloženju koje neće dovesti do toga da godinu dana nakon izbora nemamo sprovođenje izbornih rezultata".\n"Razgovor je bio vrlo ugodan. Interesovali su je detalji, jer ona očito puno zna o situaciji i problemima u BiH", dodao je Čović sumirajući razgovor s nemačkom kancelarkom, a prenose banjaluučke Nezavisne.\nOn je juče u Zagrebu razgovarao i s nizom drugih evropskih zvaničnika, a ističe kako će i današnji nastavak kongresa omogućiti korisne susrete, uključujući one s zvaničicima EU zaduženim za jugoistočnu Evropu.\n"U svim tim razgovorima ja ističem naš evroatlantski put s jedne strane, a sa druge strane strabilizovanje odnosa unutar BiH. To se najbolje može postići kroz vraćanje poverenja, za šta je najbolji put rešavanje pitanja izbornog zakondavstva i otklanjanje pretnji kao poslednji put, kada su Hrvatima drugi birali člana Predsedništva", kazao je Čović.\n"On se uspeo izboriti da nešto više od mesec dana pre hrvatskog preuzimanja predsedanja EU ključni donosioci odluka dođu u Zagreb, uključujući i buduće članove Evropske komisije. Ovo je i nama šansa da BiH ne ostane po strani i duboko verujem da ćemo, ako posao oko izbornog zakona završimo brzo, biti za istim stolom sa Severnom Makedonijom i Albanijom kada se bude govorilo o njihovom kandidatkom statusu. Politika proširenja EU sigurno nije propala", poručuje Čović.\nMalo je toga, kaže, što BiH treba završiti kako bi dobila kandidatski status, a to uključuje imenovanje Saveta ministara i izmene izbornog zakona.\n"Zakonska dinamika diktira uspostavu Veća ministara. U prvoj nedelji idućeg meseca imaćemo poznata imena svih ministara i zamenika ministara, a uz skraćenu proceduru verujem da ćemo za 15, a najkasnije 20 dana imati potvrđeno novo Veće ministara", rekao je Čović.


Sigurna kuća urbane kulture… Kultni studentski klub KST slavi 66. rođendan | Headliner\nHome»Kult»Sigurna kuća urbane kulture… Kultni studentski klub KST slavi 66. rođendan\nRođendansko slavlje je zakazano za subotu, 29. februar, od 16.30 časova.\nHeadliner.rs / 27/02/2020 /\t0\t/\t504\nKoncert BABE 2019 na otvaranju Baste KST-a 2/Photo: KST\nKlub studenata tehnike (KST) je jedan od najstarijih studentskih i noćnih klubova u ovom delu Evrope. I nakon više od šest decenija postojanja, KST je i danas sinonim za mladost, entuzijazam i dobar provod. Zbog velike posvećenosti osmišljavanju kvalitetnih, žanrovski raznovrsnih programskih sadržaja, insistiranju na profesionalnom pristupu realizaciji programa, zbog stalne brige o bezbednosti- klub ima besprekoran imidž popularnog mesta za večernji izlazak i zagarantovano dobar provod.\nDo sada je u ovom klubskom prostoru, koji se nalazi u prizemlju kompleksa zgrada Arhitektonskog, Građevinskog i Elektrotehničkog fakulteta i obuhvata otvoreni (Bašta KST) i zatvoreni klubsko-koncertni prostor, održano više od 500 koncerata i svirki, više od stotinu pozorišnih predstava a isto toliko ili više- čuvenih KST kvizova. Svojevrsni programski fenomen, KST maskenbal koji je pravi kulturološki fenomen- u kontinuitetu traje i atraktivan je generacijama mladih i danas. Do sada je realizovano 46 izdanja, uoči svake Nove godine…\nMnogi danas poznati i renomirani bendovi prve svirke imali su upravo u KST-u. Organizovane su i pozorišne večeri, a u KST-u su se održavale i održavaju i najveće “Brucošijade”. Najčuveniji program KST- a je “Prednovogodišni maskenbal”, ujedno i najdugovečniji maskenbal kod nas, od 1973.godine se tradicionalno održava svake godine. KST je iznedrio i izuzetne profesionalce koji danas organizuju značajne kulturno-umetničke manifestacije. Osim zvučnih imena, KST redovno pruža podršku i mladim muzičkim nadama.\nUz KST Hor(osnovan 2010.), školu gitare i školu fotografije, Klub studenata tehnike više od pola veka kontinuirano i značajno doprinosi ne samo klupskom, nego i kulturno- umetničkom životu Beograda i ovog dela Evrope.\nKST HOR 2019 Otvaranje Baste KST/Photo: KST\nUz sve navedeno, KST nije samo mesto za zabavu: u skladu sa svojim kriterijumima za članstvo, organizuju se različite radionice i kursevi kako bi se pomoglo studentima da steknu iskustvo. Klub je i svojevrsna zamena za porodicu, pogotovo onima koji dolaze iz unutrašnjosti. Takođe, ovo je i klub koji “pravi di-džejeve”. Postoji zvanični kurs, na kojem oni iskusniji obučavaju zainteresovane i talentovane.\nOve, 2020. godine, u 66. godini postojanja i rada, KST je nedvosmisleno pravo, kultno gradsko mesto smislene zabave i žanrovski raznovrsnih, kvalitetnih programskih sadržaja. To je mesto gde dolaze samosvesni ljudi, otvorenog uma i izgrađenog sistema vrednosti.\nKlub Studenata Tehnike, nezvanično je otvoren 1952. godine, kao klub studenata Arhitektonskog, Građevinskog i Elektrotehničkog fakulteta. Smešten u laboratoriji, bio je svojevrsno utočište u pauzama između predavanja ili vežbi.\nDve godine kasnije, 24. februara 1954. godine, rektorat Visoke tehničke škole ovom prostoru daje legitimitet kluba i on tada dobija ime i zvanični status. Osnivanjem kluba KST, Beograd počinje da se prilagođava studentskom društvenom životu, pa se otvaraju SKC (1956) i Dom omladine (1958).\nNarednih desetak godina, KST klub je funkcionisao poput mnogih sličnih prostora- većinu vremena posetioci su provodili igrajuci šah ili preferans. Od 1962. beleže se prvi raznovrsniji programski sadržaji, ozbiljnije se pristupa organizaciji kulturnog, sportskog i zabavnog života studenata, što je uključujučivalo predavanja poznatih ličnosti, tematske igranke i slično.\nKoreni današnjeg besprekornog klubskog imidža KST- a, sežu od 1969. godine, kada je ostvaren jedan od najvećih iskoraka- otvaranje diskoteke. U eri samoupravljanja i udruženog rada, studenti tog doba su vredno i posvećeno osmišljavali večernje programe i ostale sadržaje, aktivnosti. Od tada je KST prepoznat kao mesto koje nudi specifične, dobro osmišljene i zabavne programe poput tradicionalnog “Prednovogodišnjeg maskenbala” , koji je postao pravi kulturološki fenomen grada. Organizovani su i pešacki reliji, kvizovi, tribine i predavanja, izložbe, projekcije filmova sa FEST- a, koncerti najznačajnijih muzičara bendova u zemlji, pa čak i pozorišne predstave.\nKST istorija/Photo: KST\nKao posebno izazovan ali i dinamično period u istorijatu KST-a ostaće upamćeno i delovanje kluba u vreme NATO bombardovanja Srbije, 1999. godine Uz veliku pomoć sastava Del Arno Bend, tada su održavani svakodnevni matinei pa je klub bio pravo sklonište i utočište za mlade u tim teškim trenucima neizvesnosti i neposredne opasnosti- makar tokom tih nekoliko časova mogli su da zaborave na surovu realnost koja je čekala napolju. Matinei su bili vrlo posećeni i programi su se održavali čak i kada nije bilo struje. KST je bio aktivno uključen i u aktivnosti tokom studentskih protestima ’96-’97. kao i u eri demokratskih promena 2000. godine\nIzmeđu ostalog i zbog toga što je u minulim godinama alternativna muzika gubila snagu koju je imala u borbi za promenu režima- postepeno je opadalo i interesovanje publike za KST, koji je propagirao takav način razmišljanja. Ipak, serijal uspešnih žurki, programski naslonjenih na ponovnu afirmaciju muzike osamdesetih, uspešno je vratio popularnost KST- a i klub uspeva da povrati imidž jednog od značajnijih mesta u Beogradu, koji posećuje urbana populacija.\nNa temeljima tih prvih programa, KST je sve do našeg doba, kontinuirano uzlaznom putanjom unapređivao, gradio i održao renome bezbednog prestoničkog mesta sa sadržajnom, smislenom i vrhunskom zabavom.\nVećina, trenutno najeminentnijih organizatora velikih i značajnih muzičkih, umetničkih manifestacija u Beogradu, a i šire- svoje iskustvo sticali su upravo u KST-u.\nOno, na šta je tim Kluba studenata tehnike takođe ponosan je i činjenica da su uspešno odoleli i odolevaju najrazličitijim izazovima i poteškoćama, od finansijskih, produkcionih pa do pokušaja razlicitih interesnih grupa da preuzmu ovaj sada već nedvosmisleno kultni gradski klub.\nTajna uspeha i trajanja\nMnogi danas poznati i renomirani bendovi prve svirke imali su upravo u KST-u.. Klub je bio izuzetno popularno mesto za večernji izlazak, zbog nastupa sastava kao što su Partibrejkersi, Riblja Čorba, Haustor, Poslednja igra leptira…\nU KST-u je održan i prvi “unplugged” koncert na Balkanu- koncert Bijelog dugmeta, u vreme kada su bili na vrhuncu popularnosti. Takođe, mnogo jugoslovenskih bendova je na ovom mestu svojevremeno snimalo svoje live albume, čime se KST naročito ponosi. Klub je važio i za mesto koje lansira i uspostavlja muzičke trendove a bio je i “druga kuća” skoro svih muzičara tadašnje rok i pop scene. Uz koncerte, KST je bio (i ostao) nezaobilazno i vrlo atraktivno mesto za žurke.\nU KST- u su organizovane i pozorišne večeri, a publika je uživala u umetnosti velikana poput Ljube Tadića, Olivere Marković, Snežane Savić, Tanje Bošković, Petra Kralja i mnogih drugih. Beograđani koji su tada bili studenti, i dalje sa žarom i setom prepričavaju ove događaje i rado ih se sećaju. Nije bilo nejednakosti, mržnje. Poenta je bila u ujedinjenju i druženju bez opterećenja politikom.\nKST-ovci su izmišljali najrazličitije performanse i događaje, pa je tako jedno vreme postojalo i “Veče poezije i mode”. Dok su najlepše cure Beograda šetale improvizovanom modnom pistom duž Kluba, momci sa tehničih fakulteta su recitovali ljubavne stihove.\nIpak kako tad, i sada je Klub najpoznatiji između ostalog i po najvećim “Brucošijadama”. To su bile masovne žurke koje su pomagale novonastalim studentima da razbiju svoju tremu, i shvate kako studiranje nije bauk. Mnogi pamte KST po najlepšim žurkama, gde su se prvi put zaljubili, poljubili…\nKST nije samo mesto za zabavu\nKST je ponekad i zamena za porodicu, pogotovo onima koji dolaze iz unutrašnjosti. Brine o svojim članovima koji imaju obavezu da redovno daju ispite, a obnova godine i loše ocene ne dolaze u obzir. U skladu sa svojim kriterijumima za članstvo, organizuje različite radionice i kurseve kako bi pomogao studentima da steknu iskustvo.\nTags:Klub studenata tehnikeKSTkultrođendan\nAlanis is Back... "Smiling" je njena druga pesma s novog albuma\nBest Belgrade Blues... Texas Flood 28. februara u Domu omladine\nSpecijalne cene ulaznica za koncert Karo Emerald u Beogradu


VLADA DO LETA DOBIJA PREPORUKE O PRODAJI "TELEKOMA SRBIJE"\nMinistar privrede u Vladi Republike Srbije Željko Sertić izrazio je očekivanje da će privatizacioni savetnik za prodaju "Telekoma Srbije" do leta dati preporuke Vladi u kom pravcu treba da ide proces privatizacije te kompanije i koji su poželjni strateški partneri.\nSertić je podsetio na to da je za privatizacionog savetnika za prodaju "Telekoma Srbije" ponudu dostavila francuska kompanija "Lazard Freres SAS".\nOn je naveo da je veliki broj kompanija zainteresovan za privatizaciju ove domaće kompanije, pri čemu one već imaju angažovane konsultantske kuće koje rade za njih.\nS obzirom na to da ovaj proces traje već izvesno vreme, veliki broj kompanija ne može da učestvuje na ovom tenderu jer bi tada bilo onemogućeno da učestvuju u procesu privatizacije u drugom koraku, objasnio je ministar.\nOn je napomenuo da će privatizacioni savetnik za prodaju "Telekoma" imati zadatak da uradi ekonomsku i pravnu analizu poslovanja te kompanije i opštih uslova na telekomunikacionom tržištu, pre svega Evrope, i da u skladu sa tim da preporuke Vladi Srbije.\nPrema njegovim rečima, biće potrebno dvadesetak dana za utvrđivanje svih činjenica i upoznavanje sa dokumentacijom kako bi moglo da dođe do zaključenja ugovora sa privatizacionim savetnikom.\nSertić je, kada je reč o trošenju novca koji će biti dobijen od prodaje "Telekoma", istakao da Vlada Srbije u načelu ima dogovor sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) da jedan deo sredstava, odnosno polovina, ode na isplatu zaostalih dugova, dok će ostatak biti uložen u velike infrastrukturne investicije.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 08,03.2015.


У Немачкој највећа инциденција инфекција ковидом од маја\nHomeVestiU Nemačkoj najveća incidencija infekcija kovidom od maja\nU Nemačkoj najveća incidencija infekcija kovidom od maja\n23/10/2021Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta0\nBERLIN, BUKUREŠT –\nNemačka je danas zabeležila najveću incidenciju infekcija korona virusom od polovine maja, stigavši prag od 100 slučajeva na 100.000 stanovnika u prethodnih sedam dana.\nOva brojka obolelih je ranije bila „okidač“ za uvođenje striktnog lokdauna, podseća Rojters.\nIzvor: Tanjug (Kay Nietfeld/Pool via AP)\nMinistar zdravlja Jens Špan ocenio je da se Nemačka može nositi sa kovidom mnogo bolje nego ranije zbog vakcinacije, iako je dodao da će mere za revakcinisane, poput nošenja maski i ograničene aktivnosti u zatvorenim prostorijama, ostati na snazi do proleća.\nSedmodnevna incidencija, koja je do avgusta bila merilo da li da se uvedu strože mere, povećala se danas na 100, u odnosu na 95 u petak, saopštio je Institut „Robert Koh“.\nDanas je prijavljeno 15.145 novih slučajeva kovida, što je povećanje za 4.196 u odnosu na prošlu nedelju.\nPreminulo je 86 ljudi, pa je ukupan broj mrtvih od korona virusa sada 95.077.\nPorast dolazi u trenutku kada premijeri 16 nemačkih pokrajina razmatraju kako da nastave dalje nakon što će vanredno stanje u celoj zemlji isteći 25. novembra, što znači da će restriktivne mere automatski prestati ukoliko se ne produže u parlamentu.\nŠpan je poručio da bi bilo moguće ukinuti vanredno stanje, ali će biti potrebno nošenje maske i dokaz o vakcinaciji, oporavku od kovida ili negativnom testu, kako bi se ušlo u većinu zatvorenih javnih prostorija.\nOko 66 odsto nemačkih državljana je revakcinisano, u poređenju sa prosekom Evropske unije od 63,3 odsto.\nVlada Rumunije ponovo uvodi noćni policijski čas\nPored ovih mera, doneta je odluka da se u školama proglasi dvonedeljni raspust kako bi se zaustavio porast broja novoinficiranih korona virusom, ali i smanjio broj smrtnih ishoda među kovid pacijentima, prenosi Rojters.\nOve mere koje su već na snazi u nekim lokalnim sredinama, a privremena vlada Rumunije proglasiće ih od ponedeljka na celoj teritoriji te zemlje.\nRumunija je ovog meseca više puta evidentirala rekordan broj smrti od korona virus i rekordne brojke novoinficiranih, a zdravstveni sistem je doveden do krajnjih granica izdržljivosti.\nRumunija ima drugu najnižu stopu imunizacije protiv koronavirusa u Evropskoj uniji.


Počinje suđenje Bubalu za Luku Beograd : Nadlanu.com\nObjavljeno 6. jul 2014. / 11:16:10\nNa početku suđenja , koje će za razliku od pripremnog ročišta biti otvoreno za javnost, nakon što tuzizlac pročita optužnicu , Bubalo bi trebalo da detaljno izloži svoju odbranu pred sudskim većem, a potom i ostali optuženi.\nBublao je u maju na početku pripremnog ročišta negirao optužbe za zloupotrebu službenog položaja prilikom prodaje paketa državnih akcija u Luci Beograd preduzeću Milana Beka "Vorldfin" iz Luksembruga, koji je takođe predložen kao svedok Tužilaštva za organizovani kriminal.\nNjegova odbrana predložila je da se tokom suđenja kao svedoci saslušaju tadašnji premijer Vojislav Koštunica, kao i tadašnji potpredsednik Vlade Miroljub Labus i ministar za upravu i lolaknu samoupravu Zoran Lončar.\nTužilaštvo je predložilo saslušanje vlasnika Delta holdinga Miroslava Misksovića, koji je na početku bio zajedno sa Bekom u poslu oko Luke Beograd i u maloprodajnom lancu C-market, ali se kasnije povukao iz Luke, a Beko iz C-marketa.\nOptužnica iz decembra prošle godine tereti Bubala za krivično delo zloupotreba službenog položaja.\nZa isto delo se tereti i izvršnog direktora Agencije za privatizaciju Miodraga đordevića i Gorana Mrđu, direktora Centra za tržište kapitala Alekseja Misailovića, direktora Akcijskog fonda Aleksandra Gračanca i direktora Sektora za analizu, pripremu i organizaciju prodaje u Akcijskom fondu Jasmine Dragutinović.\nVlasnik "Delta holdinga" Miroslav Mišković i Milan Beko na pocetku su bili zajedno u poslu oko Luke Beograd i u maloprodajnom lancu C-market, ali se Mišković povukao kasnije iz Luke, a Beko iz C-marketa.\nluka beogradpredrag bubalosuđenje


Otac ministra policije Neše, dobio od ministra vojnog dozvolu za proizvodnju oružja - Novinar.rs\nFirma “Junajted BG”, koja je u vlasništvu Branka Stefanovića, oca ministra unutrašnjih poslova Srbije, dobila je ove godine dozvolu da se bavi proizvodnjom oružja, navodi magazin Nedeljnik.\nFoto: Beta, MC, KTV,rs, Printscreen\nU novom broju, koji će izaći u četvrtak 26. septembra, taj nedeljnik donosi informaciju da je dozvola firmi “Junajted BG” izdalo Ministarstvo odbrane 9. aprila, sa rokom važenja od godinu dana.\n“Tako se Junajted BG sada nalazi u Registru proizvođača naoružanja i vojne opreme Ministarstva odbrane pod brojem 47, od ukupno 50 firmi koje imaju dozvolu da se bave proizvodnjom oružja. Ovaj registar objavljen je na sajtu Ministarstva odbrane”, navodi taj list.\nPrethodno su mediji pisali da je Branko Stefanović umešan u prodaju minobacačke municije Saudijskoj Arabiji, koja je kasnije završila kod islamskih ekstremista u Jemenu.\nPosted in DRUŠTVOTagged #ALEKSANDAR VULIN #BRANKO STEFANOVIĆ #MINISTARSTVO ODBRANE #MUP SRBIJE #NEBOJŠA STEFANOVIĆ #NEDELJNIK #ORUŽJE\nBorko gnjura a dupe mu se vidi, dok je Vulin k'o strašilo poboden na livadu


SANKCIJE SU VAŽNE I BIĆE IH JOŠ! Amerika će intezivirati angažman na Balkanu\nAutor: Glas javnosti 17.01.2022. u 13:53\nSankcije nisu primarno sredstvo američkog angažmana u regionu Zapadnog Balkana, ali imaju efekta i biće ih još, rekao je danas zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara i specijalni izaslanik za region Gabrijel Eskobar.\nESKOBAR DOPUTOVAO U SARAJEVO: Dobio posebnu preporuku, da POJEDE ĆEVAPE i vrati se u Ameriku živ i zdrav\n„Dakle, u tom pogledu politika je bila veoma konzistentna poslednje četiri administracije. Ono što mogu da kažem da se malo promenilo jeste obim pažnje koju Zapadni Balkan dobija u ovoj administraciji. Dakle, postoji obnovljeni napor da se ponovo angažujemo na svim mehanizmima koji su bili uspešni, a to je da se ojača Dejton, da se podrži i obnovi dijalog između Srbije i Kosova, i da blisko saradjujemo sa našim partnerima iz NATO-a, kako bi se osiguralo da mogu da ispune svoje NATO obaveze. I rekao bih da smo u većini toga bili veoma uspešni“, rekao je Eskobar.\nBONUS VIDEO:SANDA RAŠKOVIĆ-IVIĆ: Naš zdravstveni sistem baguje!\nsankcije Amerika Gabrijel Eskobar


Svi bismo vozili električni automobil, kada bi država platila pola cene – Plodna Zemlja\n“Prema različitim procenama, u Srbiji je instalirano između 50 i 150 punjača. Prosečno vreme punjenja je oko 4,5 sata što bi značilo da se na jednom punjaču dnevno može napuniti najviše pet automobila. Na autoputevima je postavljeno svega osam punjača, a do kraja ove godine biće ih najviše 18. Pored obezbeđivanja većeg broja punjača izazov će biti i regulisanje naplate punjenja koje je sada besplatno. Naš proračun je da bi i u slučaju uvođenja naknade, trošak punjenja, bez naknade za korišćenje punjača i drugih troškova, bio nekoliko puta niži nego kod konvencionalnih vozila kod kojih iznosi u proseku 1.300 dinara na 100 kilometara”, istakla je Irena Đorđević, menadžerka za regulatornu reformu u NALED-u i podsetila da je, prema podacima MUP-a, u 2020. bilo registrovano 2,2 miliona vozila od čega tek 1.416 hibridnih i 102 električna.\nTagoviBiljana Vuksanović Dušan Vasiljević Irena Đorđević NALED StarTech


Vesić: JDP počinje večeras sa radom, tender za projektovanje Teatra „Bojan Stupica” do kraja godine| Grad Beograd\nVesić: JDP počinje večeras sa radom, tender za projektovanje Teatra „Bojan Stupica” do kraja godine\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić i gradski sekretar za kulturu Ivan Karl obišli su danas Jugoslovensko dramsko pozorište (JDP), koje večeras počinje sa radom posle šest meseci pauze zbog virusa korona.\nVesić je istakao da se na osnovu odluke Vlade Srbije polako obnavlja kulturni i pozorišni život.\n– Danas smo se uverili da su u JDP-u u preduzete sve mere u skladu sa epidemiološkim preporukama. Kako bi posetioci i glumci bili bezbedni, broj sedišta je sa 600 sveden na 172 mesta. To je jedini način da se vratimo normalnom životu dok traje epidemija virusa korona. Srećan sam što jedno po jedno beogradsko pozorište počinje sa radom, jer su se i publika i glumci uželeli predstava – ukazao je Vesić.\nOn je precizirao da će večeras posetioci JDP-a imati priliku da gledaju predstavu „Lorencaco”, koja je trebala da se igra na stadionu Tašmajdan.\n– Tada je predstava otkazana zbog loše epidemiološke situacije. Nadam se da više neće biti prekida u radu pozorišta – rekao je zamenik gradonačelnika.\nVesić je istakao da je drugi veliki razlog obilaska JDP-a i rekonstrukcija Teatra „Bojan Stupica”.\n– Trebalo je puno napora da se uloži kako bismo rešili administrativno-pravne odnose i došli u situaciju da uđemo u proceduru rekonstrukcije „Stupice”. Postoji idejno rešenje za rekonstrukciju i do kraja godine Grad Beograd će raspisati tender za njeno projektovanje. Kada se završi taj proces, realni rok je da 2022. godine krenemo sa rekonstrukcijom „Stupice” – istakao je Vesić i zahvalio direktorki JDP-a Tamari Vučković, kao i gradskom Sekretarijatu za kulturu na uloženom ogromnom naporu da se ti odnosi pozitivno reše.\nOn je istakao da će rekonstruisana scena „Bojan Stupica” biti urađena po svim standardima.\n– To će biti potpuno nova scena na radost gledalaca i glumaca. Takođe, Grad Beograd će rekonstruisati i samo Jugoslovensko dramsko pozorište, naše najreprezentativnije pozorište. Mi smo ponosni na sva naša pozorišta, ali posebno na JDP. Svake godine ulagaćemo novac u skladu sa mogućnostima, kako bi JDP zadržao status koji ima – ukazao je Vesić.\nKada je reč o ulaganju u kulturu, Vesić je najavio da sledeće godine počinje obnova Muzeja grada Beograda, a takođe i izgradnja Gradske galerije na Kosančićevom vencu, koju će, prema njegovim rečima, finansirati Vlada Republike Srbije.\n– Verujem da sa povećanim gradskim budžetom možemo da izdvajamo više novca za kulturu. Grad sada izdvaja više od tri odsto od svog budžeta za kulturu, inače mnogo više nego što izdvajaju i neke evropske države. Smatram da svake godine treba da ulažemo sve više novca u kulturu, jer se prepoznajemo po beogradskom duhu i kulturi – zaključio je Vesić.\nDirektorka Tamara Vučković istakla je da se svi zaposleni u JDP-u raduju prvoj predstavi posle šest meseci pauze.\n– Preduzete su sve mere u želji da se svi osećaju sigurno, posebno publika. Važno je istaći da su sve predstave u septembru rasprodate. Takođe, željno iščekujemo i plan za rekonstrukciju „Stupice”. U proteklom periodu smo prošli težak administrativno-pravni put i taj posao se sada privodi kraju na zadovoljstvo svih – navela je Vučkovićeva.\nDogađaju je prisustvovala Gordana Goncić, podsekretarka za kulturu Grada Beograda.


Dačić: Hapšenje Šarića u rukama stranih službi - Vijesti.me\nDačić: Hapšenje Šarića u rukama stranih službi\nUprava policije je juče objavila da se prema njihovim saznanjima Šarić ne nalazi u Crnoj Gori, i da će ako bude lociran biti uhapšen.\nPremijer i ministar policije Srbije Ivica Dačić izjavio je da je hapšenje optuženog za šverc kokaina Darka Šarića sada u rukama inostranih službi.\nDačić nije želio da potvrdi informacije medija da se Šarić krije u Crnoj Gori, a nije želio ni da spekuliše o datumu njegovog hapšenja.\n"Čak i da je tačno to o Crnoj Gori, sigurno vam ne bih rekao da je tačno, bilo je takvih informacija u proteklom perodu, imali smo informacije da je u regionu, da je u Južnoj Africi, pa čak u nekoj zemlji centralne Azije", rekao je Dačić.\nOn u razgovoru za TV "Pink" nije hteo da potvrdi ni ranije medijske navode da će Šarić biti uhapšen u prvih šest mjeseci ove godine.\n"Postoji tim koji se time bavi, ako bude uhapšen, to će biti veliki uspjeh", ocijenio je Dačić.\njoe 5 godina i 6 mjeseci\nNajprije ce biti u Cg - imaju racuna da ga kriju-samo para.obicno vlast u CG obezbijedi mjesto skrivanja pojedincima pa onda raspisu POTJERNICU>PRAVA DEMOKRATIJA>\nMajx 5 godina i 6 mjeseci\nKupio je drzave sto ne bi kupio i policiju..od kad raspisase potjernicu za njim CG u nevjerovatnoj krizi..\nLocirali ga..rekli da je na Zabljak..Ameri reklii "maa nijee" ii izio vuk magarca...banane drzave..banana narod..banana buducnost..mada smo mi ipak majmuni..ne banana..koliko je zgrada bash na tom Zabljaku....finansirano iz narkobiznisa..ne Sarica..Saric je mangup..pa svi cute...a oni jajare izigravaju boosove...obezbedjenje..a metka nijesu opalili ni na svadbu..


Amazon razvija sistem za plaćanje dlanovima – Bankar.rs\nHome/BANKE/INOVACIJE/Amazon razvija sistem za plaćanje dlanovima\nKompanija Amazon razvija terminale za plaćanje u maloprodajnim radnjama koji će umesto kreditnih kartica ili drugih sistema bezgotovinskog plaćanja očitavati dlan korisnika prilikom transakcije.\nVol strit džurnal navodi da tehnološki gigant svoj sistem koji povezuje otisak dlana korisnika sa njegovim platnim računom već nudi kafeterijama, restoranima brze hrane i drugim firmama koje imaju stalne mušterije, prenosi Nova ekonomija.\nAmazon navodno takođe već sarađuje sa Vizom i pregovara sa Masterkardom kako bi testirao svoje poslovanje.\nNijedna od navedenih kompanija nije odgovorila na upite novinara o novom sistemu.\nNjujork post je prošlog septembra izvestio da Amazon testira biometrijske skenere za plaćanje dlanom na automatima u svojim kancelarijama, a da sličan sistem planira da uvede u svoje Whole Foods supermarkete tokom 2020. godine.\nJedna od podružnica Amazona iz Indije je takođe krajem prošle godine podnela zahtev za patent koji bi identifikovao biometrijske karakterstike dlana, koja bi analizirala sve odlike tog dela tela, poput bora i vena.\nAmazon Dlan Plaćanja


Savet EU raspravlja o Izveštaju o skriningu i usvaja Rezultate skrininga - Progovori o pregovorima\nSavet EU raspravlja o Izveštaju o skriningu i usvaja Rezultate skrininga\nSavet EU raspravlja o izveštaju o skriningu koji je pripremila Evropska komisija i na osnovu njega usvaja dokument koji se zove rezultat skrininga (eng. Outcome of the Screening). U rezultatu skrininga Savet EU ocenjuje da li je država kandidat dostigla dovoljan nivo usklađenosti sa pravnim tekovinama EU, takav da mogu početi pregovori o konkretnom poglavlju. Ovaj dokument sadrži preporuke za otvaranje pregovora u određenom pregovaračkom poglavlju, tj. merila koje država kandidat treba da ispuni kao preduslov za otvaranje pregovora u datom poglavlju. EK u konsultacijama i saradnji sa državom kandidatom prati realizaciju planova za ispunjavanje merila i podnosi Izveštaj Savetu EU.


Nogometni savez GŽ obezbjedio vlastite prostorije | Zivinice.ba\nNogometni savez GŽ obezbjedio vlastite prostorije\nAutor: Šefik Gadžo 30.12.2020 18:48\nNogometni savez Grada Živinice postigao je značajne rezultate u godini koja je na izmaku.Želja je svih da ti rezultati naredne, 2021.godine, budu još bolji.Tokom prethodnih godina činjeni su napori poboljšanja materijalnog stanja klubova, a ove godine finalizirane su aktivnosti na obezbjeđenju prostorija za rad Nogometnog saveza Grada Živinice.\nPredsjednik NS Grada Živinice Ćazim Omić i sekretar Mirsad Džuzdanović ističu da će naredna godina biti još uspješnija za klubove.Novac od kotizacije za III ligu TK-jug, za područje Kladnja, Banovića i Živinica uložen je za kupovinu prostorija za sjedište Saveza.\nProstorije se nalaze u objektu kraj Gradskog bulevara, a prema riječima Omića i Džuzdanovića odrekli su se tokm dva mandata još i naknada na ime svog rada, kako bi dali doprinos obezbjeđenu vlastitih prostorija.\nSvi u Savezu su zaslužni za postignute rezultate, Grad Živinice ima 15 klubova, koji se takmiče od Treće lige TK do Premijer lige BiH, gdje se nalazi Ženski nogometni klub Fortuna.Slaven je u Prvoj ligi FBiH, dok je za sada jedino NK Priluk u Drugoj ligi FBiH. Već od naredne sezone još dva kluba mogu izboriti prelazak iz Prve lige TK u Drugu ligu Federacije BiH.\nOsim 15 klubova s područja Grada Živinice, u Savez su primljena još dva tima omladinske škole nogometa, a to su Eurogol i Kolibri./Š.G./


Blokirano proširenje EU, Crna Gora i Balkan na čekanju – Portal Podgorica\nBlokirano proširenje EU,…\nBlokirano proširenje EU, Crna Gora i Balkan na čekanju\nZaključci ministara EU o proširenju zemalja Zapadnog Balkana blokirani su i oni danas neće definitivno biti usvojeni na sastanku Savjeta za opšte poslove EU (GAC), iako se to očekivalo, saznaje Pobjeda.\nIzvor iz Savjeta EU objasnio je da GAC ne može da usvoji zaključke koji su doneseni na video-konferenciji, a pisana procedura traje od 24 do 48 sati. Odluka o donošenju zaključaka bi, kako nam je objasnio izvor, morala da prođe i Odbor stalnih predstavnika EU (Coreper) da bi se o njoj moglo raspravljati na Savjetu, što sa ovim zaključcima nije slučaj.\nNaime, Savjet opštih poslova usvaja zaključke o proširenju u decembru, ali ovaj put je, osim toga, trebao da se odobri pregovarački okvir za Sjevernu Makedoniju i Albaniju. To znači da niti će biti usvojeni zaključci o proširenju, niti će dvije balkanske zemlje dobiti pregovarački okvir.\nBugarska je stavila veto na pregovarački okvir za Skoplje zbog bilateralnog spora istorijske prirode. Kako je Pobjedi objasnio diplomata iz Brisela, pojedine države članice nijesu dozvolile da Albanija napreduje u ovom kontekstu bez Sjeverne Makedonije, već smatraju da ove zemlje treba u pregovorima da budu zajedno.\nSagovornik Pobjede kazao je i da se pitanje proširenja neće naći ni na agendi sastanka lidera EU 27 koji na samit u Brisel dolaze 10. i 11. decembra, već će, kako je kazao, sastanak biti posvećen temama kao što su MMF, Bregzit…\nU nacrtu zaključaka koji su ministri EU trebalo da usvoje na današnjem sastanku navodi se da će Savjet Evropske unije ponovo potvrditi svoju posvećenost proširenju evropske porodice, za koje se smatra da ostaje ključna politika evropskog bloka.\n„Proširenje i dalje predstavlja strateško ulaganje u mir, demokratiju, prosperitet, sigurnost i stabilnost u Evropi. Savjet EU ponavlja da je prihvatanje i zalaganje za osnovne evropske vrijednosti i evropsku perspektivu čvrst strateški izbor, od suštinskog značaja za sve partnere koji teže članstvu u EU“, stoji u nacrtu zaključaka.\nU dokumentu se podvlači da je potrebno nastaviti sa poštenim i rigoroznim uslovljavanjem i principom sopstvenih zasluga i u tom kontekstu se naglašava važnost obezbjeđivanja da EU može da održi i produbi sopstveni razvoj, uključujući kapacitet za integraciju novih članica.\nMinistri opštih poslova EU trebalo je da upozore zemlje regiona da je hitno potrebno da se usredsrede na temeljne reforme kako bi se otklonili brojni trajni strukturni nedostaci u oblastima vladavine prava, osnovnih prava, jačanja demokratskih institucija i reforme javne uprave, kao i u odnosu na ekonomske kriterijume.\nU nacrtu zaključaka se poručuje da je neophodno riješiti sva otvorena pitanja, uključujući bilateralne granične sporove, kao i pitanja sukcesije i preostale slučajeve nestalih osoba.\nDODATNI ANGAŽMAN U POGLAVLJIMA 23 i 24\nU dijelu zaključaka koji se odnose na Crnu Goru navedeno je da naša zemlja mora dodatno da se angažuje u ispunjavanju prelaznih mjerila iz poglavlja 23 i 24 ako želi da napreduje u pristupnim pregovorima, odnosno u zatvaranju otvorenih poglavlja.\n„Savjet ponavlja da cjelokupan sistem vladavine prava mora da donese opipljive rezultate i ojačane i održive rezultate. Napredak u ovim poglavljima je, kako je utvrđeno u Pregovaračkom okviru, od suštinskog značaja i nastaviće da određuje ukupni tempo pristupnih pregovora“, navodi se u nacrtu zaključaka.\nMinistri će, kako se navodi u dokumentu, upozoriti Crnu Goru da će tek kada se ispune navedeni kriterijumi EU biti u mogućnosti da postavi zahtjeve vladavine prava kao mjerila za zatvaranje, koja će Crna Gora morati da ispuni prije zatvaranja ovih poglavlja.\n„Savjet EU će snažno podstaći Crnu Goru da pokaže jasnu političku volju i uloži značajne dodatne napore, posebno u kritičnim oblastima slobode izražavanja i medija i borbe protiv korupcije i da poboljša postupanje u slučajevima organizovanog kriminala“, piše u zaključcima.\nOsvrćući se na izbore koji su održani 30. avgusta 2020. i nakon formiranja Vlade, planirano je da Savjet naglasiti da očekuje da Crna Gora odlučno nastavi svojim pristupnim putem i preduzme hitne reforme koje je identifikovala EU.\nĐurović: Blokada kao upozoravajući znak\nProfesorica Ekonomskog fakulteta i bivša ministarka evropskih integracija Gordana Đurović smatra da je usvajanje ovih zaključaka i otpočinjanje pregovaračkog procesa sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom trebalo da bude pozitivni eho onoga što se zove usporavanje procesa u našoj regiji.\nĐurović (Foto: EU Western Balkans)\nTo što na današnjem sastanku nijedne od dvije tačke nema na dnevnom redu, Đurović vidi kao upozoravajući znak.\nĐurović podsjeća da su pregovaračke pozicije za Albaniju i Sjevernu Makedoniju pripremljene još u junu, ali da je odlaganje ustavnih promjena u Albaniji i oktobarska blokada Bugarske prema Skoplju zakomplikovala situaciju.\n„Dosta je inicijativa pokrenuto koje su trebale da naprave most između vlada Bugarske i Makedonije u smislu smirivanja tenzija i unapređenja dijaloga. Njemačko predsjedavanje je sarađivalo na obje strane, uz tezu da proces pristupanja ne može riješiti probleme različitih pogleda na istorijska pitanja“, pojasnila je Đurović za Pobjedu.\nKroz istoriju EU proširenja blokade su, kako kaže, bile česte.\n„Ali, nama sa Balkana svakako djeluje u ovom slučaju Sjeverne Makedonije da se previše puta odlaže proces da bi se doveo u jednu situaciju apsurda gdje se zazire u bit identiteta makedonskog naroda, kulture i istorije“, ocjenjuje Đurović.\nU takvim situacijama, kaže ona, uz sve političke turbulencije, svakako da ne možemo govoriti o dobrim uslovima za dinamičan proces pristupanja.\n„Ne možemo za to stalno kriviti EU. Moramo pogledati i svoje dvorište. Mislim da i evropsko i balkansko trenutno imaju druge liste prioriteta, ali to ne znači da je proširenje kao takvo nemoguće i da je obustavljeno. Prosto je takav spoljno-politički i balkanski kontekst da sada su druge stvare došle na red, to su ekonomska pitanja i upravljanje zdravstvenom krizom. U Crnoj Gori to je i politička tranzicija, formiranje novog liderstva, a taj proces je vrlo zahtjevan i traži pažnju ukupne vlasti državnog aparata da se time pozabavi. Ovaj decembar, koji je obično dobra vijest za integracije, to sada nije. Jednostavno – niti je odgovornost stare Vlade, niti je obaveza nove Vlade. Tako da u decembarskom kontekstu, zemlje koje pregovaraju, prvenstveno Crna Gora i Srbija, ne očekuju ništa od ovog sastanka“, zaključila je Đurović


Bivši britanski premijer Toni Bler ne planira da se vrati u “prve političke redove”, ali će govoriti o Bregzitu sa trenutno upražnjene pozicije centra, prenosi AFP.\nProšlog meseca Bler je apelovao na Britance koji su glasali za ostanak te zemlje u Evropskoj uniji na referendumu u junu da promene mišljenje, opisujući ih kao “nove pobunjenike” i izjavljujući da je moguć drugi referendum o EU.\nBivši lider Radničke partije trenutno traži novu bazu u Londonu, čime je podstakao medijske spekulacije da traži novu ulogu u političkom životu Britanije.\n“Bler se niti vraća u politički život, niti traži ulogu u Bregzitu. On želi da učestvuje u javnoj debati, a jedan od bitnih razloga je to što je pozicija centra trenutno upražnjena”, rekao je Blerov portparol.\nSandej tajms je ranije pisao da Bler planira da ima “centralnu ulogu” u oblikovanju britanskog Bregzita.\nBlerov portparol demantovao je da je Bler izjavio da nije impresioniran premijerkom Terezom Mej, jer smatra da je “blaga”, da je lider Radničke partije Džeremi Korbin ludak, a da torijevci (Konzervativna stranka) može da zezne Bregzit.\nBler, koji je bio premijer Velike Britanije od 1997. do 2007. godine, rekao je da zna da njegova politika izaziva burne reakcije, ali da “centristi” moraju da uzvrate.\n“Mislim da je prerano reći da je centar pobeđen”, rekao je on.


Latinski jezik zaslužan za uspeh savremene Elene ĆućeSavremena gimnazija\nVeliki uspeh Elene Ćuće na republičkom takmičenju iz latinskog jezika\nMay 30, 2018 Comments Off on Veliki uspeh Elene Ćuće na republičkom takmičenju iz latinskog jezika\nUčenica prvog razreda Kombinovanog – bilingvalnog programa Elena Ćuća je u subotu, 19. maja, ostvarila veliki uspeh i na republičkom takmičenju iz latinskog jezika, održanom na FIozofskom fakultetu. Elena je osvojila 90% poena i zauzela deveto mesto među 75 učesnika.\nPer aspera ad astra – Intenzivne pripreme uz odlično znanje kao recept za uspeh\nSavremena Elena se takmičila u grupi učenika gimnazije prvog razreda, a za ovakav uspeh zaslužni su njen vredan rad, istrajnost, ali i odlične i intenzivne pripreme koje je talentovana učenica imala sa profesorkom latinskog jezika Natalijom Stanković.\nLekcije iz udžbenika po kojem radi i iz onog koji je predviđen za pripremu nisu Eleni predstavljale nikakav problem.\nKao da koristi Cezarov šifrarnik da dešifruje tajnu poruku – sa takvom lakoćom je prevodila tekstove sa latinskog na srpski jezik, otkrivajući sa svakim novim elemente kulture i civilizacije o kojima je učila, istakla je profesorka Natalija. Ali Elena svoja znanja latinskog obogaćuje i na na časovima istorije, srpskog jezika i književnosti, likovne i muzičke kulture.\nOna je pokazala da je latinski jezik veoma živ, da je prisutan svuda i da se kao takav lako može savladati i još lakše zavoleti. Time je Elena ubedila svoje vršnjake da latinski nije „mrtav jezik”, kako mnogi misle, kao i da su časovi latinskog u Savremenoj gimnaziji, uz zanimljiv i kreativan pristup učenju, među omiljenijima.\nOkršaj učenika u znanju latinskog\nAsocijacija za klasične studije Srbije, u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i sa Odeljenjem za klasične nauke Filozofskog fakulteta u Beogradu, organizovala je takmičenje iz latinskog jezika koje je na Filozofskom fakultetu okupilo učesnike i takmičare iz cele Srbije, među kojima se našla i savremena Elena.\nIza svakog uspeha stoji i naporan rad, kako kaže izreka Per aspera ad astra, a Savremena gimnazija je izuzetno ponosna na Eleninu istrajnost, posvećenost i uspeh.\nČestitamo joj na ovom rezultatu i želimo još mnogo sreće u daljem radu koji će je, sigurni smo, sledeće godine dovesti do još boljeg plasmana!


Vesti online / Vesti / Srbija / Vučić sa Leankom: Hvala što niste priznali Kosovo\n14:18 >> 16:27h\nVučić sa Leankom: Hvala što niste priznali Kosovo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se s potpredsednikom Vlade Moldavije zaduženim za evropske integracije Jurijem Leankom.\nVučić je tom prilikom istakao da je neophodno podstaći unapređenje političkog dijaloga i ekonomske saradnje dveju zemalja, jer su bilateralni odnosi prijateljski, ali ne i dovoljno razvijeni.\nVučić je izrazio zahvalnost zbog principijelne pozicije Moldavije da ne priznaje jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i podrške po tom pitanju u regionalnim i međunarodnim organizacijama.\nOn je istakao i da Srbija podržava suverenitet i teritorijalni integritet Moldavije, zalažući se za princip poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta međunarodno priznatih država.\n* Novi Sad osvanuo u grafitima: Podrška Maduru (FOTO)\n* Vučić i Šib: Zahvalnost nemačkim investitorima\n* Kosorova se obrušila na predsednika Evropskog parlamenta napadom na - Vučića\nPredsednik Vučić je svog sagovornika upoznao i sa zastojem u dijalogu Beograda i Prištine, izazvanim uvođenjem takse na proizvode iz centralne Srbije, što je protivno CEFTA sporazumu, čiji je potpisnik i Moldavija.\nPredsednik Vučić je moldavskom zvaničniku predstavio i spoljnu politiku Srbije, koja podrazumeva nameru naše zemlje da postane članica Evropske unije, ali uz negovanje i dalje unapređenje tradicionalnog prijateljstva i saradnje sa Rusijom, kao i razvoj odnosa sa ostalim zemljama.\nDvojica sagovornika su se saglasili da nivo ekonomske saradnje ne odgovara mogućnostima i da je jačanje trgovinske razmene, investicione i svake druge ekonomske saradnje zajednički interes.\nOni su pozvali privrednike dveju zemalja da uspostave nove modalitete saradnje u okviru CEFTA sporazuma, kao i da učestvuju na privrednim manifestacijama i sajmovima, koji se organizuju u Srbiji i Moldaviji.\nNa sastanku je, takođe, konstatovano da je neophodno ubrzati unapređenje ugovorno-pravne osnove bilateralne saradnje, posebno potpisivanje Sporazuma o uzajamnom podsticanju i zaštiti investicija.\nPomenuta je i mogućnost skorog uspostavljanja Programa saradnje u oblasti obrazovanja, nauke i inovacija.\nLeanka je izrazio zahvalnost Srbiji za politiku poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta Moldavije.\nOn je izrazio interes svoje zemlje, kao učesnice programa Evropske unije "Istočno partnerstvo", čiji je spoljnopolitički prioritet članstvo u EU, da koristi naša iskustva u evrointegracijama, navodi se u saopštenju Pres-službe predsednika Srbije.\n"Moldavija će i ubuduće biti podrška Srbiji"\nPredsednica Vlade Ana Brnabić razgovarala je sa potpredsednikom Vlade za evropske integracije Moldavije Jurijem Leankom o unapređenju sveukupnih bilateralnih odnosa dveju zemalja i iskustvima Srbije u procesu evrointegracija.\nNa sastanku je zaključeno da su odnosi dve zemlje prijateljski i da postoji prostor za unapređenje političkog dijaloga i saradnje, pre svega, u oblasti ekonomije.\nPotpredsednik moldavske vlade pohvalio je reforme koje Srbija istrajno sprovodi i istakao da bi razmena iskustava, u ovom domenu, kao i procesu priključenja Srbije Evropskoj uniji, bila od izuzetnog značaja za njegovu državu, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nLeanka je potvrdio podršku Moldavije suverenitetu i teritorijalnom integritetu Srbije, privrženosti poštovanju međunarodnog prava i pronalaženju rešenja za Kosovo i Metohiju kroz dijalog Beograda i Prištine.\nOn je istakao da će Moldavija i ubuduće biti podrška Srbiji na njenom putu.\nEvropska perspektiva je od posebne važnosti za našu zemlju, ali brzina sprovođenja reformi i njihov efekat na životni standard građana, za nas je važnija od brzine otvaranja poglavlja, ocenila je predsednica Vlade.\nLeanka je izrazio zainteresovanost i za model saradnje regiona Zapadnog Balkana i njegovo povezivanje sa Evropskom unijom, kroz održavanje zajedničkih samita i zahvalio premijerki Brnabić na pozivu da Moldavija prisustvuje predstojećem Digitalnom samitu Zapadnog Balkana, koji se održava u Beogradu u aprilu.\nPremijerki Brnabić preneo je poziv predsednika Vlade Moldavije Pavela Filipa da poseti ovu zemlju, kaže se u saopštenju.\nSRBIJA Vučić: Kosovski Albanci žive u prošlosti\nSRBIJA Mediji: Vučićevom sinu prete "vešanjem", oglasio se MUP\nSRBIJA Sindikat RTS-a: Vučić uvredio sve zaposlene na javnom servisu\nSRBIJA Vučić o odluci Euleksa: Kadija te tuži, kadija ti sudi


Pokrenut postupak protiv kompanije "Premium Čiken" - RTV Santos\nPokrenut postupak protiv kompanije „Premium Čiken“\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović pohvalila je zajedničku akciju republičke i pokrajinske inspekcije nadležne za poslove zaštite životne sredine.\nOne su nakon prigovora građana obavile kontrolu i pokrenule postupak protiv kompanije Premium Čiken d.o.o Žitište zbog nepravilnosti u radu i nepoštovanja propisa koji se tiču upravljanja otpadnim vodama.\n„Apelujem na sve da se odgovorno ponašaju prema životnoj sredini, jer je to u interesu svih nas. Želim da pohvalim brzu reakciju i timski rad republičke i pokrajinske inspekcije, koje su odmah po prijavi građana izašle na teren, utvrdile problem i pokrenule postupak. Nama nije cilj da kažnjavamo, već da jačamo svest o značaju odgovornog postupanja prema prirodi, ali nećemo tolerisati propuste u pogledu obaveza vezano za zaštitu okoline“, rekla je Vujović, navodi se u saopštenju resornog ministarstva.\nOna je dodala da od kompanije Premium Čiken očekuje da što pre otkloni sve nepravilnosti i da ubuduće bude samo dobar primer za druge. Inspektori su, prilikom kontrole kompanije utvrdili da klanica i prerada rade sa 40 odsto kapaciteta i da se ostaci životinjskog porekla i voda kojom se konfiskat dovodi iz klanice razlivaju po okolnom platou i ulivaju u internu kanalizaciju.\nUtvrdili su i da je uređaj za prečišćavanje otpadnih voda samo delimično u funkciji, s obzirom na to da se ne koristi biološko prečišćavanje već samo taloženje i aeracija. Takođe, izveštaji pokazuju prekoračenja graničnih vrednosti za HPK, BPK, suspendovane materije i fosfor.\nOd ostalih nepravilnosti utvrđeno je da izveštaji o ispitivanju otpadnih voda nisu u propisanoj formi, nije ugrađen merač protoka otpadnih voda i ne vodi se dnevnik uređaja za prečišćavanje.\nNadležni inspektor će preduzeti zakonom predviđene mere. O stanju vezanom za korišćenje objekta za konfiskat obaveštena je veterinarska inspekcija, navodi se u saopštenju.\nPrethodnoNedeljko Šujica, pobednik 135. ciklusa kviza „Slagalica“ doniraće deo novca od nagrade u humanitarne svrhe\nSledećeObjavljeno kada kreću prijave za isplatu 60 evra pomoći građanima


Novi neredi na grčko-makedonskoj granici, bačen suzavac\nM. D.\t 2. decembra 2015. 14:02\nDo nereda je došlo pošto je oko 200 ljudi zabranjen ulazak u Makedoniju, koji su zatim krenuli da hodaju nekoliko kilometara, duž novopodignute ograde na granici, tražeći alternativni prolaz.\nGrčki ministar za migracije Janis Muzalas izjavio je da grčka vlada pokušava da ubedi migrante koji se nalaze na granici da dođu u Atinu i potraže azil u Grčkoj, navodeći da za njih postoji smeštaj.\nMuzalas je rekao da se njegova država našla pod “intenzivnim pritiskom nekih država članica Evropske unije koje pogrešno veruju da priliv izbeglica možze da bude kontrolisan iz Grčke”, preneo je AP.\nReagujući na pisanje lista “Fajnenšel tajms” o optužbama neimenovanih evropskih zvaničnika, Muzalas je kazao da nikakva zvanična pretnja da se Grčka iskuljuči iz zone Šengena nije upućena, nazivajući tu priču mešavinom “realnosti i mita”.\n“Stoga, ukoliko priliv (izbeglica) ne bude kontrolisan u Turskoj, sa obale Turske, nemoguće je kontrolisati priliv iz Grčke ili bilo koje druge članice EU”, dodao je Muzalas.


Stop diskriminaciji žena sa invaliditetom -One imaju pravo na roditeljstvo i porodicu | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Stop diskriminaciji žena sa invaliditetom -One imaju pravo na roditeljstvo i porodicu\nStop diskriminaciji žena sa invaliditetom -One imaju pravo na roditeljstvo i porodicu\nŽene sa invaliditetom suočavaju se sa višestrukim barijerama kada žele da osnuju porodicu. Ove barijere kreću se od položaja žena sa invaliditetom u društvu, do toga da žene sa invaliditetom u periodu odrastanja i sarzrevanja nisu imale sa kim da razgovaraju i informišu se u vezi reproduktivnog zdravlja, uticaja trudnoće na invaliditet, a i kada bi se odlučile na trudnoću, suočavaju se nizom prepreka u zdravstvenom sistemu. O svemu ovome je bilo reči na predavanju koje je danas organizovano u prostorijama Preventivnog centra zaječarskog Doma zdravlja na kome su prezentovani rezultati istraživnja o pravu na roditeljstvo žena sa invaliditetom, koje je 2015. godine sprovela organizacija „Iz kruga“ iz Beograda.\nPrema rečima Snežane Mađarčić iz te organizacije, žene sa invaliditetom se susreću sa mnogobrojnim problemima kada je u reč o roditeljstvu, posebno je prisutna diskriminacija kako u društvu, tako i u zdravstvu, pa i ne čudi podatak, da su mnoge žene sa invaliditetom, prvi put otišle na ginekološki pregled tek u pedesetoj godini života.\n„Godinama žene sa invaliditetom trpe dvostruku diskriminaciju na osnovu svog invaliditeta i na osnovu pola. Žene sa invaliditetom se ne uče od malih nogu rodnim ulogama, tako da imamo situacije da su prvi ginekološki pregled žene uradile sa 50 godina starosti. Mlade devojčice sa invaliditetom nemaju mogućnost da posećuju savetovališta koja su namenjena za reproduktivno zdravlje ili roditeljstvo. Cilj ovog istraživanja je i bio da pokažemo stavove žena sa invaliditetom u odnosu na roditeljstvo i da damo preporuke našim donosiocima odluka, šta treba da urade da bi se diskriminacija žena sa invaliditetom u zdravstvenom sistemu smanjila i koje su to usluge koje su njima potrebne da bi mogle da se ostvare kao majke. Diskriminacija je stalno prisutna i stalno moramo da podižemo svest svih nas o položaju žena sa invaliditetom, o načinu zadovoljenja njihovih potreba i da je pravo na roditeljstvo osnovno ljudsko pravo, zagarantovano Ustavom“, istakla je Mađarčić.\nNa osnovu istraživanja koje je sprovedeno, došlo se do zaključka da stavovi porodice predstavlju jedan od odlučujućih faktora koji utiču na partnerske odnose osoba sa invaliditetom. Isto tako, jedan od velikih problema je slaba opremljenost zdravstvenih ustanova kako bi se žene sa invaliditetom na adekvatan način pregledale. Sve ovo utiče na odluku žena sa invaliditetom da se odreknu roditeljstva.\n„Stavovi osoba sa invaliditetom su da bi se one vrlo rado usudile u proces ostvarivanja kao majke ali da nailaze na razne prepreke. Počev od toga da Zdravstvene ustanove u Srbiji, nisu arhitektonski dostupne. U mnogim gradovima Srbije ne postoje ginekološki stolovi i oprema koja je omogućena i koju bi mogla da koristi žena sa invaliditetom, a to nije neka posebna oprema, mogu je koristiti i sve druge žene, i trudnice, i starije žene, i mlade žene. Ono što je najveći problem je nedostatak servisa podrške za žene sa invaliditetom koje se ostvare kao majke. Kad izađu iz bolnice imaju patronažnu sestru, kao i sve druge žene i posle toga su prepuštene sebi ili svojim članovima porodice. Onda dolazi do drugih problema, članovi porodice na neki način njih eliminišu i oni preuzimaju ulogu majke, roditelja i oni vaspitavaju decu. Da bismo tu ulogu dodelili stvarno ženama sa invaliditetom, mi hoćemo da napravimo uslugu koja će njima davati podršku do nekih godina detetovog života, gde će ona sama odlučivati na koji način će podizati i vaspitavati svoje dete“, dodala je Mađarčić.\nUdruženje građana „Rime“ iz Zaječara kao organizator ovog predavanja, godinama pruža podršku deci i omladini sa invaliditetom a od ove godine se bavi i problemima žena sa invaliditetom.\n„Udrženje Rime se bavi podrškom deci i mladima sa invaliditetom a od ove godine je član Mreže koja se bavi podrškom ženama sa invaliditetom. Cilj ovog skupa je da pričamo o pravima žena sa invaliditetom, o formiranju njihovih porodica i o smanjenju diskriminacije žena sa invaliditetom, posebno onih žena koje žele da se ostvare kao majke“, istakla je Suzana Ilić iz tog udruženja.\nIstraživanje koje je sprovela organizacija „Iz kruga“ iz Beograda, a koje je danas prezentovano u Zaječaru, je realizovano u okviru projekta „Unapređenje prava žena sa invaliditetom na roditeljstvo – od života do politike“, koje je finansijski podržala Kancelarija za ljudska i manjinska prva.


Bezbedno do škole\nIzvor: Press, 02.Sep.2009, 00:52\nKako bi povećao bezbednost dece u saobraćaju, Sekretarijat za saobraćaj uradio publikaciju "Deset lekcija koje život znače". Poučna slikovnica osvanuće danas na klupama đaka prvaka\nBesplatan priručnik o bezbednosti u saobraćaju "Deset lekcija koje život znače" danas će osvanuti na klupama svih 15.710 đaka prvaka u prestonici. Publikaciju o bezbednom ponašanju mališana u saobraćaju uradio je Sekretarijat za saobraćaj i podelio je svim osnovnim školama, jer je utvrđeno da su najugroženija deca od osam do 11 godina....\nNaDlanu.com: Počinje nova školska godina\nŠta deca treba da znaju?\nIzvor: Radio 021, 01.Sep.2009, 08:39\nSvi novosadski prvaci će, odlukom gradske Uprave za obrazovanje, dobiti fluorescentne prsluke i narukvice da bi bili što bezbedniji u saobraćaju na putu do škole. Juče je u većini osnovnih škola bio organizovan prijem prvaka, za koje su ove godine prvi put obezbeđeni besplatni udžbenici.\nIzvor: B92, 01.Sep.2009\nBeograd -- Nova školska godina počela je za oko 900.000 đaka osnovnih i srednjih škola u Srbiji, a prvi put u školske klupe je selo oko 80.000 učenika prvog razreda...Školska godina za oko devetsto hiljada đaka počela je danas, a pred Ministarstvom prosvete je pitanje viška zaposlenih i racionalizacija...


Pokloni za sve učesnike - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Beograd » Pokloni za sve učesnike\n0Piše: K. Ž. 28. decembra 2008. 23.23\nManifestacija je tačno u podne počela „Mini-trkom deda mrazića“ u kojoj su učestvovali mališani od dve do sedam godina, a trka za starije deda mrazeve održana je u 13 časova. Start trke za mališane označio je pesnik Ljubivoje Ršumović. Najmlađim učesnicima trebalo je i po nekoliko minuta da pretrče stazu od Palate Albanija do hotela Moskva, dužine 120 metara. Sve mališane, bez obzira na plasman, na cilju su čekali – slatkiši.\n– Ovo je prva novogodišnja trka Deda Mrazeva organizovana u Beogradu, međutim, nameravamo da ona postana tradicionalna i da svake godine bude uvod u novogodišnje praznike. Želja nam je da organizujemo što više manifestacija za Beograđane, u kojima mogu da dobiju prigodne nagrade. Svi učesnici novogodišnje trke dobiće kape i odelo Deda Mraza, a tri prvoplasirane devojčice i dečaka dobiće paketiće – rekao je član Gradskog veća Goran Kreclović. On je za početak godine najavio niz sportskih događaja, kako za najmlađe, tako i za starije.\n– Tradicionalni Beli kros održaće se krajem januara na Košutnjaku. Ono što je novo i što ćemo prvi put pokušati da uradimo jeste organizovanje skijaške trke u samom centru grada. Naime, napravićemo prvu skijašku stazu, najverovatnije u Francuskoj ulici. Trku planiramo da održimo prvog vikenda po završetku zimskog raspusta, a ukoliko tada ne bude bilo snega, napravićemo veštački – dodao je Kreclovićuz napomenu da će posebne trke biti organizovane i za predstavnike medija, te će za najbolje skijaše među novinarima nagrada biti „šankanje“ a za novinarke, nešto od zimske opreme.


Merkelova potvrdila da će Nemačka slediti zabrane za konvencionalne motore - Auto Republika\nNije precizirano kada će se to desiti.\nUprkos nastojanjima nemačke automobilske industrije da spasi dizel tehnologiju nakon samita u Berlinu, vlasti su priznale, a kancelarka Angela Merkel javno potvrdila, da prodaja automobila s motorima s unutrašnjim sagorevanjem na kraju mora biti zabranjena. U intervjuu datom za nemački magazin SUPERillu, Merkelova je izjavila da najveće automobilsko tržište u Evropi treba da se oslobodi dizel i benzinskih motora u jednom trenutku u budućnosti.\n„Ne želim da navedem tačnu godinu“, rekla je kancelarka.\nMerkelova je takođe izjavila da proizvođači automobila treba blisko da sarađuju s vlastima da bi se osiguralo da kupci budu zadovoljni a ne ponovo „prevareni“. Tokom govora u Dortmundu prošlog vikenda, ona je insistirala da kompanije treba da priznaju da su činile greške ali da zaposleni nisu krivi.\n„Automobilska industrija treba da osigura da se isprave greške koje su napravljene“, rekla je ona. „Međutim, na drugom mestu, država, vlada, treba da osigura da oni koji su kupili automobile poklonivši svoje poverenje, ne budu kažnjeni na kraju sa zabranama vožnje.“ Baš kao i velika trojka nemačke automobilske industrije, Merkelova se složila da će dizel motori odigrati glavnu ulogu u držanju zagađenja pod kontrolom. Vlasti treba da podrže napore industrije kroz promociju novih tehnologija i poboljšanje infrastrukture.\n„Mi treba da organizujemo neprimetnu tranziciju u novu eru, tako da ljudi zadrže svoja radna mesta. To je izazov sa kojim će se suočiti CDU i CSU“, prokomentarisala je nemačka kancelarka, misleći na demohrišćane i bavarsku sestrinsku partiju Socijal-hrišćansku uniju .\nNavodno, Daimler, Volkswagen i BMW su takođe otvoreni za nove sastanke i saradnju u vezi sa poboljšanjem efikasnosti modernih dizel motora. „Mi smo bili i uvek smo spremni da se angažujemo u konstruktivnom dijalogu“, izjasnio se Daimler, dok je VW dodao da „radi na rešavanju budućih problema“.\ntags: Angela Merkel izdvojeno nemačka automobilska industrija zabrana SUS motora\nprevious Mekša karoserija u slučaju neizbežnog sudara sa pešakom\nnext Novi (kratak) tizer video novog BMW-a M5\nNemacka treba da otera Merkelovu u 3 pm!\nLotus istovremeno poslao u penziju tri modela\nOpoziv: Sve i jedan primerak Mercedesove X klase sa 2,3-litarskim motorom mora u servis\n17/12/2021 - 10:55


Pandemija povećala dug u EU, mnoge države već premašile 100 posto BDP-a – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Pandemija povećala dug u EU, mnoge države već premašile 100 posto BDP-a\nJavni dug iskazan udelom u BDP-u dodatno je porastao u EU i evrozoni u trećem tromesečju 2020. godine, odražavajući kontinuirano velike potrebe zemalja za finansiranjem i ekonomske posledice pandemije korona virusa.\nNa nivou EU javni dug iskazan udelom u BDP-u porastao je u trećem prošlogodišnjem kvartalu na 89,9 posto, sa 87,7 posto u prethodna tri meseca, saopštio je u četvrtak evropski zavod za statistiku.\nU trećem tromesečju pretpandemijske 2019. godine iznosio je 79,2 posto, piše portal SEEbiz.\nU evrozoni je dug iskazan udelom u BDP-u porastao na kraju septembra 2020. na 97,3 posto. Na kraju juna iznosio je 95 posto, a na kraju septembra 2019. bio je 85,8 posto.\nVlade su u drugom prošlogodišnjem kvartalu znatno povećale zaduživanje kako bi ublažile ekonomske posledice protivpandemijskih mera, a pojačana potreba za finansiranjem ogledala se i u podacima za treće tromesečje, napominju evropski statističari. Brojke odražavaju snažno povećanje javnog duga i pad BDP-a, objašnjavaju.\nNajviši nivo duga iskazanog udjelom u BDP-u u periodu od jula do septembra 2020. godine beležila je Grčka, dvostruko veći od BDP-a.\nZnatno je premašena vrednost BDP-a i u Italiji, gde je iznosio 154,2 posto, kao i u Portugalu, sa dugom iskazanim udelom u BDP-u od 130,8 posto. Na Kipru, u Francuskoj, Španiji i Belgiji bio je 20 do 10 posto veći od BDP-a.\nU Hrvatskoj je bruto dug opšte države iskazan udelom u BDP-u prema provizornim procenama Eurostata na kraju prošlogodišnjeg septembra iznosio 86,4 posto, odnosno 325,2 milijarde kuna. Na kraju prošlogodišnjeg jula iznosio je, prema revidiranim podacima Eurostata, 84,8 posto odnosno 329,1 milijardu kuna.\nNajniži nivo javnog duga iskazanog udjelom u BDP-u beležile su na kraju prošlogodišnjeg septembra Estonija, 18,5 posto, Bugarska 25,3 posto, i Luksemburg, 26,1 posto.\nViši nivo duga iskazanog udelom u BDP-u na kraju septembra u poređenju sa krajem jula beležilo je ukupno 20 zemalja EU, utvrdili su u Eurostatu. Daleko je najviše porastao dug u Grčkoj, za 8,5 procentnih poena. Slede Kipar, sa povećanjem za 6,2, Italija, gde je porastao za 4,9 poena i Portugal sa 4,8 procentnih bodova.\nHrvatska je sa povećanjem duga na kraju septembra za 1,6 procentnih poena u odnosu na kraj jula ispod evropskog proseka, u društvu Letonije i Švedske. U Holandiji i Estoniji zadržao se na nivou sa kraja jula, a smanjen je u Austriji, Finskoj, Češkoj, Belgiji i Irskoj.\nU poređenju sa krajem septembra pretpandemijske 2019. godine javni dug je porastao u svim zemljama EU, a najviše na Kipru, za 22,9 procentnih poena. Slede Italija i Grčka sa povećanjem udela za 17,4, odnosno 17,3 posto, te Španija i Francuska sa 16,6 odnosno 16,5 procenata.\nU grupi je i Hrvatska sa povećanjem duga za 12,1 posto u odnosu na kraj septembra 2019. godine, prema podacima Eurostata. Blizu su i Slovačka i Belgija sa povećanjem za 11,9 odnosno 11,6 procentnih poena.\nNajblaže je javni dug iskazan udelom u BDP-u porastao u Estoniji, za 0,7 posto, pokazuje Eurostatov izveštaj.\nEvropska unija Javni dug zemlje EU


Addiko Banka smanjuje period čekanja na odobravanje kredita na tri dana – Bankar.rs\nHome/BANKARSKI PROIZVODI/Krediti/Addiko Banka smanjuje period čekanja na odobravanje kredita na tri dana\nAddiko Banka smanjuje period čekanja na odobravanje kredita na tri dana\nAddiko banka a.d. Beograd je lansirala dve nove savremene platforme (Digital Lending i Trade Finance) za upravljanje poslovnim procesima pomoću Appian tehnologije, koja će dovesti do značajnog ubrzanja, pojašnjavanja i povećanja efektivnosti digitalnih procesa u vezi sa odobravanjem zajmova i trgovinskih finansijskih transakcija za svoje korporativne i SME klijente.\nU okviru jednostavne Addiko procedure odobravanja zajmova, banka je u mogućnosti da ponudi odobrenje zahteva klijentima u roku od svega tri radna dana, na taj način skraćujući prosečno vreme čekanja za 50 odsto.\nAddiko banka je prva u čitavom regionu južne i jugoistočne Evrope koja je obezbedila kompletno digitalizovan Trade Finance proces podnošenja prijave. Appian čini ovaj proces bržim i efikasnijim, kreirajući potpuno novo iskustvo za klijenta. Tokom 2018. godine platforma će se dalje razvijati i u ostalim zemljama u kojima posluje Addiko grupa.\nAppian BPM platforma obezbeđuje sledeće funkcionalnosti: visok nivo automatizma, kraće vreme za odobrenje procedure i sredstava, transparentnost procesa kroz praćenje u realnom vremenu i bolji kvalitet podataka, što doprinosi jednostavnijem donošenju odluka i za banku i za klijente, kao i unapređenom iskustvu klijenata. Zahvaljujući tome, korporativni i SME klijenti Addiko banke sada mogu u tri jednostavna koraka da podnesu zahtev za pozajmicu u iznosu do 250.000 EUR.\nADDIKO BANK AD BEOGRAD Period obrade kredita Trade Finance proces\nNajviši predstavnici evropske železničke industrije u Beogradu\nMudis: Beograd nadmašio Zagreb\nŠef Sberbanke u Davosu: Jasno je da prodajemo Agrokor


GFSS izabrao i proglasio najbolje fudbalere u Smederevu u 2020. godini – LIPE.rs\nSMEDEREVO, 25. decembar 2020 – Gradski fudbalski savez za najbolјeg igrača u Smederevu izabrao je kapitena FK Smederevo 1924 Marka Bačanina, koji je u jesenjem delu Srpske lige grupa Zapad postigao 14 golova na isto toliko utakmica za svoj klub.\nZa najbolјeg igrača koji dostojno reprezentuje Grad Smederevo proglašen je futsal reprezentativac Jovan Lazarević, koji je sa reprezentacijom izborio plasman na Svetsko prvenstvo u futsalu sledeće godine u Litvaniji i koji je u odlučujućoj utakmici protiv Finske postigao tri gola.\nZa najperspektivnijeg igrača izabran je Mateja Bačanin, trenutno kapiten u omladinskoj ekipi FK Crvena zvezda. Britanski list „Gardijan“ objavio je listu 60 najtalentovanijih mladih fudbalera rođenih 2003. godine među kojima je ofanzivac Mateja Bačanin.\nDodela pehara i priznanja biće organizovana u januaru 2021. Godine, anvodi se u saopštenju Gradskog fudbalskog saveza.\nThe post GFSS izabrao i proglasio najbolje fudbalere u Smederevu u 2020. godini appeared first on podunavlje.info.\nPrevious ZZJZ: U Podunavskom okrugu 96, u Smederevu 52 nova slučaja\nNext У ПОДУНАВСКОМ ОКРУГУ ЈОШ 96 ПОЗИТИВНИХ


Uključivanje što većeg broja mikro privrednih subjekata jedan od izazova - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uključivanje što većeg broja mikro privrednih subjekata jedan od izazova\nMirjana Kovačević, direktorka Centra za dualno obrazovanje Privredne komore Srbije\nPodatak da je broj učenika obuhvaćenih dualnim obrazovanjem skočio sa 400, koliko je bilo registrovano školske 2013/2014. godine, premašio 6.000, kao i činjenica da dualni model čini 10 odsto celokupnog srednjeg stručnog obrazovanja, govori u prilog konstataciji da se ovaj, uslovno rečeno, pelcer primio i u Srbiji.\n0Piše: Mirjana Stevanović 30. januara 2020. 07.30\nDa li možemo biti zadovoljni dinamikom implementacije i efektima primene modela dualnog obrazovanja pitamo Mirjanu Kovačević, direktorku Centra za dualno obrazovanje Privredne komore Srbije.\n– Broj učenika, škola i kompanija uključenih u sistem dualnog obrazovanja kroz pilot projekte koje realizujemo od 2013. godine uz nemačku, austrijsku i švajcarsku podršku, kao i „dualnih“ zanimanja za koje se deca školuju, rastao je iz godine u godinu i značajno je uvećan. Srbija je, na inicijativu privrede i uz veliko angažovanje Privredne komore Srbije, prva zemlja u regionu koja je, 2017, usvojila Zakon o dualnom obrazovanju (u primeni od školske 2019/2020), sa svim, u međuvremenu donetim, podzakonskim aktima. Treba naglasiti da ovaj Zakon ispunjava svih 14 kriterijuma iz preporuka Evropskog saveta za kvalitetno i efikasno učenje kroz rad. Ove godine je realizovana i manja izmena Zakona, sa ciljem da regulatorni okvir za implementaciju dualnog obrazovanja bude još kvalitetniji i primamljiviji za uključivanje što većeg broja poslodavaca. Puno posla je i dalje ispred nas, ali možemo reći da smo zadovoljni do sada postignutim, kao i činjenicom da se na dualni model stručnog obrazovanja u Srbiji više ne gleda kroz prizmu predrasuda, već kao na jedan od načina za izgradnju konkurentne privrede, ali i mogućnost za mlade da se brže osamostale i imaju pred sobom više opcija za razvoj svoje karijere.\n* Koliko škola, i u koliko gradova/opština, je uključeno u ovaj sistem?\n– U tekućoj školskoj 2019/2020. godini, u dualno srednje stručno obrazovanje uključeno je više od 6.000 učenika koji se za neki od 37 obrazovnih profila obučavaju, učeći kroz rad, u 880 kompanija, u 48 opština i gradova. Dualno obrazovanje je najzastupljenije u sektorima metalske i mašinske industrije (posebno auto industrije), zatim prehrambene, tekstilne i drvne industrije, kao i građevinarstva, turizma i ugostiteljstva, trgovine i saobraćaja (logistika i špedicija, avio saobraćaj).\n* Zanimljivo je da je na samom početku primene modela dualnog obrazovanja odnos domaćih i stranih poslodavaca koji su bili spremni da uđu u taj projekat bio je 50:50 odsto. Kakva je sada situacija? Ima se utisak da raste broj domaćih preduzeća zainteresovanih za tu priču?\n– Iako su se velike kompanije, posebno strane, koje imaju iskustva sa dualnim obrazovanjem u zemljama iz kojih dolaze, među prvima uključile u pilot projekte, otvorile vrata đacima i učestvovale u kreiranju obrazovnih profila, ipak danas dualno obrazovanje u Srbiji nose najmnogobrojnija, mala i srednja preduzeća. Značajan je i broj mikro privrednih subjekata, koje će morati da se povežu u trening alijanse, kako bi mogli da prođu proces akreditacije, tj. provere ispunjenosti uslova za organizaciju učenja kroz rad. Te kompanije su voljne da uđu ili, ako su se već uključile, da ostanu u tom procesu. S druge strane, u praksi se suočavaju sa slabijim kapacitetima da odgovore propisanim uslovima i izazovima. To, praktično, znači da nemaju dovoljan broj zaposlenih pa im je teže da obezbede radnike koji će biti spremni da se posvete obuci đaka, a i neke zakonske odredbe, na primer one kojima je propisano obavezno fizičko prisustvo časovima – obukama za instruktore, otežavaju im uključivanje u dualno obrazovanje. To je jedan od izazova razvoja dualnog obrazovanja na kojem će se intenzivno raditi u narednih par meseci, kako bi se omogućilo da se što veći broj mikro privrednih subjekata uključi u taj projekat.\n* U ovom trenutku aktuelno je 37 dualnih profila. Da li se prilikom utvrđivanja profila osluškuju potrebe privrede i tržišta rada i šta se još od novih profila, kakav je recimo e-trgovac, može očekivati?\n– Lista obrazovnih profila uvek se utvrđuje u dogovoru sa privredom, uz uvažavanje ne samo njihovih potreba za određenim kadrovima, već i mogućnosti da podrže dualni način obrazovanja iz ugla bezbednosti i zaštite zdravlja na radu, kapaciteta za realizaciju plana učenja kroz rad, ali i drugih uslova propisanih Zakonom. Tako će se, recimo, na inicijativu privrednika, na listi novih „dualnih“ profila na čijem će razvoju raditi Agencija za kvalifikacije i Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja naći, na primer, gumar, modelar odeće, mehaničar tekstilnih mašina, monter telekomunikacionih mreža, tehničar za oblikovanje nameštaja i enterijera, plastičar. Ovih dana se intenzivno radi na finalizaciji te liste, kao i na izradi Plana za uključivanje poslodavaca u dualno obrazovanje u narednoj školskoj godini. Pored toga, sa kolegama iz Agencije i ZUOV se kontinuirano sagledavaju mogućnosti unapređenja obrazovnih profila koji su već u sistemu kao dualni, polazeći od postojećih iskustava privrednika u njihovoj realizaciji.\n* Koliko je, posmatrano iz perspektive potencijalnih investitora, važno da znaju da su njihovi budući radnici prošli kroz ovakav model obrazovanja?\n– Postojanje dualnog modela, kako u srednjem tako i u visokom obrazovanju, kao i regulatornog okvira, jedan je od faktora koji opredeljuje strane investitore pri izboru lokacija za ulaganja. Činjenica da postoje kadrovi koji su sticali praktično, primenljivo znanje i razvijali veštine za rad u realnom radnom okruženju, pokazatelj je da se u Srbiji ozbiljno razmišlja o privrednom i društvenom razvoju a na duži rok preduzimaju se neophodne aktivnosti za dostizanje postavljenih ciljeva.\n* Ovaj model obrazovanja u Srbiji se razvija uz podršku Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju (GIZ), Austrijske privredne komore i Nemačko-srpske privredne komore (AHK). U kojoj meri se iskustva Austrije, Nemačke i Švajcarske u oblasti dualnog obrazovanja, ali i digitalizacije privrede, mogu primeniti u Srbiji?\n– Partneri iz Nemačke, kroz GIZ projekat „Reforma stručnog obrazovanja“, su među prvima pružili podršku školama i kompanijama u unapređenju saradnje u pravcu uvođenja dualnog modela obrazovanja. Potom su se uključili partneri iz Austrije, pre svega Privredne komore Austrije koja uz finansijsku pomoć Austrijske razvojne agencije i ekspertsku podršku Instituta za razvoj obrazovanja IBW, daje doprinos jačanju kapaciteta Privredne komore Srbije, kako bi bila na usluzi privrednicima spremnim da se uključe u realizaciji dualnog obrazovanja. Doprinos Švajcarske ogleda se kroz uvođenje Masterplana, akta namenjenog boljem upravljanju i koordinaciji celokupnog reformskog procesa, koji je razvio Švajcarski ekonomski institut i nacionalni istraživački institut – Centar za obrazovne politike (COP) u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i PKS. U toku je priprema za realizaciju Cost benefit analize uticaja i efekata dualnog obrazovanja na kompanije koju će, kako je najavljeno, finansirati Švajcarska. Srbija koristi iskustva i primere dobre prakse partnerskih zemalja kako bi razvila i unapredila sopstveni model dualnog obrazovanja. Primenjujući ta iskustva možemo umanjiti rizike i izbeći greške, a svako od ponuđenih rešenja partnerskih zemalja se razmatra u kontekstu domaćeg društveno-ekonomskog ambijenta i planova rasta i razvoja. Od velike koristi je i značajan broj kompanija iz tih partnerskih zemalja koje posluju u Srbiji i time, pored tehnološkog know-how, prenose i ova model, relevantan za razvoj kadrova.\nDualno obrazovanje kao izvozni proizvod\n* Predsednik AHK Srbija Martin Knap izjavio je nedavno da je dualno obrazovanje doprinelo razvoju nemačke privrede naglašavajući da je to, u periodu posle 2008, bio jedan od najboljih izvoznih proizvoda. Dobro zvuči, ali da li je realno da u nekom trenutku dualno obrazovanje postane značajan izvozni proizvod Srbije?.\n– Ne samo da je realno, nego je i izvesno i već se na tome radi. Naime, u pripremi je projekat Komorskog investicionog foruma, koji okuplja privredne komore zemalja Zapadnog Balkana. Ekspertsku podršku realizaciji tog projekta, čiji je cilj da utvrdi mogućnosti za razvoj zajedničkih obrazovnih profila za formalno obrazovanje kadrova po modelu dualnog obrazovanja u skladu sa potrebama privrede regiona, treba da pruži Privredna komora Austrije, a finansijsku Austrijska razvojna agencija. Zajednički standardi zanimanja bi omogućili lakše kretanje radne snage u regionu i mogućnost priznavanja kvalifikacija. Uvažavajući rastuće tendencije digitalizacije radnih procesa, nastavni planovi i programi tih obrazovnih profila podrazumevaju i razvoj digitalnih kompetencija. Osim jačanja kapaciteta regionalnih privrednih komora još jedna važna komponenta projekta je i razvoj virtuelne regionalne poslovne akademije. PKS prednjači u svim tim aktivnostima, jer ima najrazvijeniji model dualnog obrazovanja u regionu i uspostavljen zakonodavni okvir. Ima i višegodišnju tradiciju u neformalnom obrazovanju i oformljenu Poslovnu akademiju, kao i razvijenu platformu za onlajn obučavanje.\ndualno obrazovanje, Mirjana Stevanović, Obrazovanje, Privredna komora Srbije


RTS :: Makron: EU mora da pruži jasnu perspektivu Zapadnom Balkanu u razumnom vremenskom roku\nPolitika Makron: EU mora da pruži jasnu perspektivu Zapadnom Balkanu u razumnom vremenskom roku\nsreda, 19. jan 2022, 13:02 -> 13:10\nAutor: Dušan Gajić, dopisnik RTS-a iz Brisela\nU govoru u Evropskom parlamentu francuski predsednik Makron rekao je da Evropa mora da pruži jasnu perspektivu članstva Zapadnom Balkanu u razumnom vremenskom roku, ali je naglasio da EU mora da promeni način funkcionisanja da bi primila nove članove.\nGovoreći o prioritema francuskog predsedavanja pred evropskim poslanicima, Makron je rekao da Evropa ne može da okrene leđa regionu "koji je svojom geografijom i istorijom u srcu evropskog kontinenta".\n"Zapadni Balkan nosi ožiljke koji nas podsećaju na važnost mira i značaj EU. Zato je naš zadatak da redefinišemo odnose sa zemljama Zapadnog Balkana i da im na jasniji i iskreniji način damo perspektivu članstva u EU", rekao je Makron.\nPredsednik Francuske je naglasio da prijem Zapadnog Balkana ne treba samo da bude odgovor na pokušaje "spoljnih aktera da destabilizuju situaciju", već "iskren projekat koji bi se desio u razumnom vremenskom roku".\n"Jasno je da Evropa sa aktuelnim pravilima funkcionisanja ne može imati 32 ili 33 člana. Zato u okviru konferencije o budućnosti Evrope moramo da nađemo jasnija pravila koja će omogućiti brže odlučivanje", naglašava francuski predsednik.\nMakron je rekao da je potreban iskren odnos prema unutrašnjoj reformi EU u i prema "karti Evrope u kojoj Balkan ima svoje mesto".\n"Zato ćemo posle konferencije o budućnosti Evrope održati i konferenciju o Zapadnom Balkanu na kojoj ćemo se baviti ovim ključnim pitanjem", poručio je Makron.\nU govoru u Evropskom parlamentu Makron je izneo stavove Francuskog presedavanja o izgradnji evropske strateške autonomije u ekonomiji i odbrani i zaštiti evropskog modela zasnovanog na demokratiji i vladavini prava.


Vojvodina poražena od Spartaka iz Subotice u Novom Sadu\nFudbaleri Spartaka iz Subotice pobedili su Vojvodinu u drugom kolu plej-ofa sa 2:0.\nSpartak ovom pobedom pokazuje kvalitet svoje igre i dokazuje da može do mogućeg plasmana u Evropu. Subotičani su tako došli do trećeg mesta sa tri boda prednosti u odnosu na četvrtoplasirani Radnički iz Niša.\nSpartak je poveo golom Đuričina u 28. minutu i tim rezultatom su otišli na poluvreme, dok Novosađani nisu uspeli da pogode nijednom od sedam udaraca ka okviru gola. Spartak je uzvratio preko Šimure u 81. minutu golom za 2:0, što je bio krajnji rezultat.\nVojvodina ostaje osma sa 22 boda +na poslednjem mesu plej-of tabele.\nPrevious articleSunčano i toplo vreme, temperatura čak do 30 stepeni\nNext articleOd 1. maja naplata parkinga u ulicama oko Socijalnog