DA korupciji: Građani ne treba da dotiraju lekare - OGLASNA TABLA - INFO\nDA korupciji: Građani ne treba da dotiraju lekare\n29 априла, 2019 0497\nAktuelno ozakonjenja korupcije u zdravstvu je veliko poniženje društva ali poenta nije da se ona iz nelegalnih tokova prebaci u legalne, već da teret malih plata lekara padne na građane, smatraju stručnjaci.\nLjudi zaposleni u zdravstvu moraju da budu adekvatno nagrađeni za svoj rad, a ne da po ambulantama nose plastične kese i zembilje sa poklonima, kaže Mario Reljanović iz Instituta za uporedno pravo.\nPotpredsednik vladinog Saveta za borbu protiv korupcije, Miroslav Milićević, ukazuje da je odredba o davanju poklona veliko poniženje. On upozorava da sistemsku korupciju, koja podrazumeva stvaranje uslova u kojima je korupcija moguća, stvara onaj ko rukovodi državom.\n„Ko donosi neprecizne zakone, kao i uredbe sa nadzakonskom snagom koje pogoduju ostvarivanju lične koristi“, objasnio je Milićević i predočio da je posledica toga činjenica da već godinama niko nije osuđen za korupciju.\n„Imate razne centre moći koji nisu uvek u politici, a koji jednostavno tako mogu da rade stvari da se dogodi ono što oni hoće. Njima jedina barijera mogu biti institucije“, izjavio je on u serijalu Kvaka 23 Novinske agencije FoNet.\nMilićević posebno naglašava da je u Srbiji, posle Petog oktobra, trebalo razvijati instititucije, ali su one, umesto toga, ostavljene da budu slabe i lako urušive.\nKako je ukazao, tužioci moraju da rade svoj posao, ali su neophodni i edukacija i ohrabrivanje ljudi, kao i postojanje interaktivnog društva koje ćeu svemu tome učestvovati, umesto društva koje smatra da to nije njegov problem.\nI Reljanović smatra da je za borbu protiv korupcije neophodna, pre svega, reforma pravnog sistema, ali i reforma moralnog sistema normi.\nOn je FoNetu rekao da je korupcija postala deo svakodnevice, dok su ljudi koji su umešani u korupcionaške afere danas ministri koji osmišljavaju državnu politiku.\n„Nije čudo što se govori o zarobljenoj državi. Zarobljeni su i pojedinci koji žele da postupaju pravično, u skladu sa zakonom, a zarobljeni su i svi ostali, oni koji ne žele, i svesni su da krše zakon, ali praktično nemaju nikakvu alternativu“, objašnjava Reljanović.\nPrema njegovoj oceni, danas je teško videti nekoga ko je prošao dobro u životu, a da se pritom držao pravnih i ostalih načela.\nZbog toga, Reljanović napominje da je jedini delotovoran sistem onaj u kojem „onaj ko treba da traži, ne sme da traži, a onaj ko treba da da, da ga je sramota da da“.\nPo njegovom mišljenju, borba protiv korupcije zapravo je borba za sprovođenje zakona, kao osnove jedne države.\n„Korupcija čini ljude nejednakim. Kada su građani nejednaki“, upozorio je Milićević, „onda se i podele, svako se ušanči u svom uverenju“.\n„Razlog nečijem uverenju ne sme biti njegova lična korist“, predočio je Milićević, uz opasku da je pogrešna koncepcija po kojoj je naš narod antropološki sklon korupciji.\nIzvor: mondo.rs Foto: MONDO/P. Vujić\nNema više trajnog oduzimanja licenci lekarima


U prostorijama PKFBiH, 24.10.2018.godine održana je redovna sjednica Udruženja za tekstilnu, kožarsko-prerađivačku i gumarsku industriju. Na sjednici su razmatrani problemi kompanija, plan rada Udruženja kao i zakonska regulativa koja će biti u fokusu rada Udruženja u narednom periodu. Predstavnici FMERI informisali su prisutno rukovodstvo Udruženja o Izvještaju izrade novog Akcionog plana 2019.-2023. godina razvoja Strategije sektora tekstila, kože, odjeće i obuće na području Federacije BiH. Za period 2013.-2023.godina koji je upućen Vladi Federacije BiH.


Šta se dešava sa "starim" računarima?\nTačno vrijeme: 2020-08-11 21:38:20\nObjavljeno nedelja, 23 april 2017 11:06\nPostali ste vlasnik novog računara prije nekoliko godina, a u skorije vrijeme ste primjetili promjene jer vaš računar otežano obavlja neke operacije, sporije radi, neke zahtjevnije aplikacije neće ni da pokrene. Odlučili ste se da računar proslijedite na servis i očekujete da će tehničari omogućiti da sve radi kao što je i ranije radilo. Da li su Vaša očekivanja realna?\nUkoliko je vaš računar redovno održavan, ako neka od komponenti nije počela da "crkava" i ako sistem nije prepun virusa, stručno tehničko lice će omogućiti da Vaš računar funkcioniše približno kao kada ste ga kupili, da mu brzina i mogućnosti ostanu približno iste.\nAli, morate biti svjesni da ćete uskoro prevazići njegove tehničke mogućnosti i da ćete ga morati zamijeniti novom i naprednijom mašinom.\nGlavni razlog što je računar prije nekoliko godina radio savršeno, a danas ne radi ili jedva radi, jesu napredne aplikacije koje trenutno koristite.\nSoftveri su prošli kroz mnoštvo unaprijeđenja i nadogradnji, čime su aplikacije postale sve zahtjevnije kada su u pitanju resursi računara.\nTehnologija je po pitanju hardvera i softvera konstantno napredovala, i današnji računari po snazi i mogućnostima ne mogu da se porede sa deceniju starim računarima.\nDanašnji operativni sistemi i nove verzije skoro svih programa nude mnogo više u odnosu na verzije istih od prije nekoliko godina.\nSa druge strane, Internet je postao mnogo napredniji, sadržaj jedinamičan, bogat sadržajem. Korisničko iskustvo je dovedeno na nivo da imamo socijalne mreže, internet servise koji pružaju mogućnosti kao bilo koji program koji je instaliran na računaru za obrada slika, videa, teksta…\nKoristimo i „cloud“ servise koji nam daju mogućnost korištenja određene veličine prostora na serverima, kako bi isti sadržaj mogli da sinhronizujemo, sa svakim svojim uređajem koji je povezan na Internet mrežu.\nTehnologije na globalnom tržištu se intenzivno i brzo razvijaju. Razvoj IT tehnologija direktno utiče i na poslovanje firmi, jer kao što nove savremene tehnologije mogu poboljšati poslovne procese, isto tako neadekvatni ili zasterjeli poslovno-informatički sistemi mogu imati negativan uticaj na poslovanje.\nStarije računare je jednostavno pregazilo vrijeme u kojem razvoj, kako fizičkih komponenti- hardvera tako i aplikacija- softvera, teče velikom brzinom. Zbog toga trebate dobro razmisliti o kupovini novog računara, ali sa specifikacijama koje će što duže vremena zadovoljavati Vaše potrebe.


IBM SPRINT 2014: Nova era smart tehnologija | PC Press\nIBM SPRINT 2014: Nova era smart tehnologija\n9. septembar 2014. 19. juli 2017. Ana Maksimović\nPo četvrti put u Srbiji, lokalna kancelarija kompanije IBM, organizovala je IBM BusinessConnect – SPRINT 2014, skup koji je okupio preko 200 predstavnika vodećih kompanija koje posluju u Srbiji u oblastima telekomunikacija, bankarstva, finansija, javnog i IT sektora.\nOve godine, IBM BusinessConnect – SPRINT bio je posvećen novoj eri smart tehnologija koje obeležavaju naše doba i prožimaju savremeno poslovanje postajući njegov sastavni deo, kao što su cloud tehnologije, analitika, mobilne i social tehnologije.\nJack Esselink, stručnjak za big data i analitiku u kompaniji IBM u centralnom predavanju je naglasio: “Na potrebu organizacija da se prilagođavaju novim načinima funkcionisanja najbolje ukazuju podaci da je čak 25 odsto globalne populacije prisutno na društvenim mrežama, a 2,7 milijardi ljudi povezano na internet, što generiše 2.5 kvinitliona bajtova podataka svakog dana. Pored toga, predviđanja govore da će do 2016. godine čak 62 odsto poslovnih zadataka biti izvršavano preko cloud tehnologija. Vreme smart tehnologija je stiglo, i ukoliko žele da nastave da traže svoje mesto na kompetitivnom tržištu, kompanije moraju da uvaže ove trendove”\nTagovi: IBM, ibm business connect, ibm sprint, sprint 2014\n← Huawei Demo Truck posetio Beograd\nGlasajte za beogradski FishingBooker na TechCrunch Disruptu →


Naslovna/Politika/Crnadak: Nastavljen nezapamćen politički progon od strane vlasti\nVečerašnjim privođenjem Draška Stanivukovića nastavljen je nezapamćen politički progon od strane vlasti Republike Srpske, saopštila je večeras Partija demokratskog progresa.\n– Nezapamćen politički progon kojem svjedočimo prethodnih dana nastavljen je večerašnjim sramotnim hapšenjem narodnog poslanika Draška Stanivukovića i to u dvorištu crkve dok je palio svijeće, rekao je potpredsjednik Partije demokratskog progresa Igor Crnadak.\nCrnadak je kazao kako su funkcioneri PDP-a učestvovali na skupovima i šetnjama grupe Pravda za Davida isključivo kao roditelji i građani, koji od prvog dana podržavaju napore da se dođe do istine u slučaju ubistva Davida Dragičevića.\n– To je borba za istinu i pravdu za mladog Davida, ali borba za sve buduće generacije, za slobodnu Republiku Srpsku, jake institucije, gdje sve poluge vlasti nisu u rukama isključivo jednog čovjeka, istakao je Crnadak.\n– Ovakve laži, izmišljanja, progoni, zloupotrebe, montirani procesi i sve drugo čemu svjedočimo i doživljavamo prethodnih dana, neće nas pokolebati u borbi za poštenu i čestitu Republiku Srpsku u kojoj nam djecu neće nekažnjeno ubijati, a policija neće raditi protiv vlastitog naroda, zaključio je Crnadak.\nDraško Stanivuković Hapšenja Igor Crnadak PDP\n“Slobodni pad Marka Pavića: Pokušao da sedi na dve stolice, pa ostao bez obe”


BiH: Predstavljen elaborat o stanju u duhanskoj industriji - InStore.ba\nHome DOMAĆE BiH: Predstavljen elaborat o stanju u duhanskoj industriji\nBiH bi trebala da razmišlja o smanjenju akcize na duhan i duhanske proizvode ili o njenom zamrzavanju do daljeg jer bi se tako za nekoliko godina izjednačila sa akcizama u regionu, navodi se u elaboratu o stanju u duhanskoj industriji BiH.\nVeliki poreski teret treba da smanji broj pušača i smanjenje potrošnje duhanskih proizvoda, ali se pokazalo da u BiH nije ostvario željeni rezultat, te je pretjerano oporezivanje duhanskih proizvoda u velikoj mjeri dovelo do izrazitog rasta crnog tržišta.\nSmanjenjem ili zamrzavanjem akciza postepeno bi se smanjivalo nelegalno, a oporavilo legalno tržište duhanskih proizvoda, povećali prihodi od poreza i otvorile mogućnosti primarne proizvodnje duhana u BiH.\nU elaboratu, koji je predstavljen na okruglom stolu u organizaciji Spoljnotrgovinske komore BiH, navodi se i da je od 2008. do 2020. godine ilegalna trgovina cigaretama u BiH generisala kriminalne prihode u rasponu od 2,5 do 3,5 milijardi KM.\nPodaci pokazuju da je ukupni poreski teret najveći u BiH ili čak 12 posto veći od prosjeka svih analiziranih zemalja. Zbog te činjenice ostali učesnici u prometu duhanskih proizvoda su u veoma nepovoljnom položaju, jer im ostaje mali dio koji treba pokriti sve troškove.\nU elaboratu “Presjek stanja u duhanskoj industriji BiH i strateške smjernice revitalizacije” navodi se da je akcizna politika jedan od bitnih parametara, kao i to da porezi na duhanske proizvode svugdje u svijetu igraju veoma veliku ulogu u generisanju budžetskih prihoda, a samim tim i finansiranju određenih javnih politika.\nElaborat, čiji je cilj sveukupna analiza stanja u duhanskoj industriji BiH, obuhvata analitički i komparativni pregled poreza na duhanske proizvode, te presjek stanja u duhanskoj privredi u BiH zaključno sa 2020. godinom. Njegova tri poglavlja posvećena su detaljnim analizama na osnovu raspoloživih, zvaničnih podataka i samostalnih istraživanja.\nPrevious articleVelika Britanija sklopila prvi trgovinski sporazum poslije Brexita\nNext articleEU: Tri miliona eura Jermeniji da se odrekne naziva ‘’konjak’’\nProizvodnja iz Azije seli se u Evropu: Nova šansa za Zapadni...


Erdogan: Ništa neće spriječiti Tursku da štiti svoje jedinstvo i cjelovitost\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Erdogan: Ništa neće spriječiti Tursku da štiti svoje jedinstvo i cjelovitost\nTurska – Predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan poručio je povodom sukoba između pripadnika Oružanih snaga Turske s teroristima na jugoistoku te zemlje, da ništa neće spriječiti Tursku da štiti svoje jedinstvo i cjelovitost\n“Nijedan sukob, niti jedna zasjeda nas neće zaustaviti u namjeri da zaštitimo jedinstvo, teritorijalnu cjelovitost Turske. Hrabri i požrtvovani pripadnici snaga sigurnosti će očistiti zemlju od terorističkih organizacija, od svakog prljavog savezništva, i to sve redom, jer iza vojske stoji narod”, naglasio je Erdogan.\nU pisanoj poruci, turski predsjednik je uputio izraze najdubljeg saučešća porodicama ubijenih vojnika u Hakkariju, na jugoistoku zemlje.\nNaglašavajući odlučnost svih pripadnika Oružanih snaga Turske, pripadnika policije i teritorijalne odbrane u koordiniranoj borbi protiv terorizma, Erdogan je ponovio kako ništa neće zaustaviti Tursku u zaštiti njene cjelovitosti i jedinstva.\n“Zahvalan sam na strpljenju, molitvama i podršci našem narodu u regiji gdje je došlo do sukoba”, poručio je Erdogan istaknuvši kako su sve državne institucije uz sve one koji se bore protiv separatističke, terorističke organizacije PKK.\nNajmanje osam turskih vojnika poginulo je jutros tokom sukoba sa teroristima PKK u jugoistočnom turskom gradu Hakkariju.\nTokom sukoba poginulo je najmanje šest, a ranjeno osam vojnika, dok su dva vojna pilota poginula u padu helikoptera tipa “Kobra”, koji je intervenisao u ovoj regiji. Ustanovljeno je da su pad helikoptera prouzrokovali tehnički problemi, a u vezi ovog događaja pokrenuta je istraga.\nSaopćeno je također kako turska vojska nastavlja sa akcijama u regiji i da je poslano pojačanje.\nPrema dosadašnjim informacijama, ubijeno je najmanje šest pripadnika terorističke organizacije.


Varhelyi u Sarahevu, stiglo prvih 10.000 doza vakcina iz EU | Starmo\nNaslovnica BiH Varhelyi u Sarahevu, stiglo prvih 10.000 doza vakcina iz EU\nVarhelyi u Sarahevu, stiglo prvih 10.000 doza vakcina iz EU\nSarajevo — Komesar Evropske unije za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelyi sletio je na Međunarodni aerodrom u Sarajevu, a Bosni i Hercegovini su isporučene i vakcine protiv korona virusa koje finansira Evropska unija (EU).\nDanas je stiglo nešto više od 10 hiljada doza Pfizer vakcina. U toku ovog mjeseca trebalo bi stići još 40 hiljada doza, a do kraja augusta još 200 hiljada, poručio je predsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija. Naveo je da će vakcine biti raspodijeljene na dva bh. entiteta Federaciju BiH i Republiku Srpsku, te na posebnu administrativnu jedinicu Brčko distrikt.\nPrvi kontingent od ukupno 10.530 vakcina namijenjen je za nastavak imunizacije zdravstvenih radnika i ranjivih kategorija u BiH.\n“U decembru smo izdvojili 70 milliona eura za finansiranje ovih vakcina. Nadam se da ćemo isporuke od danas moći i ubrzati i početi ih isporučivati, isporučivati, isporučivati,” izjavio je na sarajevskom aerodromu Varhelyi, prenosi Radio Slobodna Evropa.\n“Kada su nas pitali da li Austrija može koordinisati pomoć u vidu vakcina za Balkan, mi smo odmah prihvatili. To smo učinili jer shvatamo da naša sigurnost zavisi od sigurnostne situacije u susjednim zemljama. U Austriji živi više od 200.000 porodica porijeklom iz BiH, tako da nam je vaša sigurnost važna”, kazao je Schallenberg.\nPlanirano je da od toga najveći dio ide za BiH (214 hiljada doza), zatim Albaniju (145.000) i Sjeverna Makedonija (119.000). Kosovo će dobiti 95.000 vakcina, a Crna Gora 42.000 doza. Srbija je posljednja sa 36.000 planiranih doza budući da važi za zemlju koja vrlo dobro stoji sa kampanjom imunizacije građana.


Договорен текст посебног колективног уговора за запослене у области правосуђа - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nNaslovnaGranski sindikatiDogovoren tekst posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti pravosuđa\nDogovoren tekst posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti pravosuđa\n29/07/2019 Granski sindikati, Sve vijesti, Sindikat pravosuđa RS\nDanas je u Banjaluci održan sastanak predstavnika Sindikata pravosuđa Republike Srpske predvođenih predsjednikom Sinišom Petrovićem sa delegacijom resornog ministarstva i ministrom Antonom Kasipovićem.\nNa ovom sastanku je usaglašen tekst posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti pravosuđa, koji bi trebao biti potpisan do 19. avgusta, kada prestaje važenje postojećeg kolektivnog ugovora.\nPredsjednik Sindikata pravosuđa Republike Srpske Siniša Petrović istakao je da smatra veoma važnim da je postignut dogovor oko teksta kolektivnog ugovora, i da je potrebno usaglasiti i stavove oko naknade prevoza, te nastaviti pregovore u vezi povećanja plata za zaposlene u ovoj oblasti koje nisu povećavane 11 godina.\n„Imamo i odliv radne snage, čega ni pravosuđe nije pošteđeno, bar što se tiče administracije, imamo odlazak kadra iz pravosudnih institucija te se postavlja pitanje ko će ostati da radi? Smatramo da je krajnje vrijeme ne da se više počne pregovarati, već da se konačno realizuje povećanje plata za zaposlene u pravosudnim institucijama.\nMislim da je takođe važno što smo uveli institut sistematskog pregleda za zaposlene u pravosudnim institucijama, prvenstveno zbog zdravlja radnika, a sredstva za to će biti planirana u budžetu za 2020. godinu.“ izjavio je Siniša Petrović.\nMinistar Kasipović je istakao izuzetno korektnu saradnju sa Sindikatom pravosuđa, te da će biti sačuvana sva prava iz postojećeg kolektivnog ugovora i da će doći i do određenih poboljšanja. Posebno je istakao mogućnost uvođenja redovnih sistematskih pregleda za zaposlene u oblasti pravosuđa.


Schmidt s patrijarhom Porfirijem i Vučićem u Beogradu -\nVisoki predstavnik Christian Schmidt sastao se u srijedu s patrijarhom Srpske pravoslavne crkve Porfirijem, a danas i sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n-Tokom posjete Beogradu, visoki predstavnik je iskoristio priliku s patrijarhom razmijeniti viđenja i mišljenja o regiji. Dogovoreno je da će nastaviti održavati kontakt, neveli su kratko iz OHR-a o prvom sastanku.\nIz Vučićevog kabineta o sastanku s Schmidtom…\nPredsjednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa visokim predstavnikom međunarodne zajednice za Bosnu i Hercegovinu, Kristijanom Šmitom.\nPredsjednik Vučić je istakao da su nerijetko predstavnici međunarodne zajednice jednostrano posmatrali stvari u Bosni i Hercegovini i regionu, te da očekuje od Kristijana Šmita nepristrasan i izbalansiran pristup. Vučić je dodao da Srbija poštuje integritet i cjelovitost BiH, baš kao i cjelokupnost i integritet Republike Srpske u okviru BiH. Vučić je iskazao stav da narodi u BiH bi trebalo da odlučuju o svojoj sudbini uz što manje pritisaka i miješanja sa strane, izrazivši uvjerenje da Srbija i BiH u budućnosti mogu neuporedivo brže da razvijaju svoje ekonomske veze i odnose.\nVučić i Šmit su razmijenili mišljenja o trenutnoj političkoj situaciji u regionu sa naglaskom na napretku Bosne i Hercegovine i drugih zemalja Zapadnog Balkana prema Evropskoj uniji. Šmit je naveo da je funkcionalnost države Bosne i Hercegovine neophodan faktor kako bi se dosegao stepen na kojem joj više neće trebati međunarodna supervizija, kao i za napredak ka EU integracijama. Kristijan Šmit je takođe izrazio podršku inicijativama usmjerenim ka regionalnoj integraciji svih zemalja na Zapadnom Balkanu, koja treba da bude inkluzivna i da predstavlja korak naprijed ka evropskoj integraciji, rečeno je.\nVisoki predstavnik Christian Schmidt sastao se sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu\nVisoki predstavnik Christian Schmidt boravio je danas u zvaničnoj posjeti Beogradu gdje se sastao sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nVisoki predstavnik Schmidt i predsjednik Vučić razmijenili su mišljenja o trenutnoj političkoj situaciji u regionu sa naglaskom na napretku Bosne i Hercegovine i drugih zemalja Zapadnog Balkana prema Evropskoj uniji. Visoki predstavnik Schmidt naveo je da je funkcionalnost države BiH neophodan faktor kako bi se dosegao stepen na kojem joj više neće trebati međunarodna supervizija kao i za napredak ka EU integracijama.\nTokom posjete Beogradu, visoki predstavnik sastao se i sa Njegovom Svetošću, patrijarhom Srpske pravoslavne crkve Porfirijem – naveli su.\nPrevious Telegrami saučešča iz naše zemlje nakon tragedije u Tetovu\nNext Vlada FBiH: Interventnim mjerama bit će obezbijeđeno 105 mil. KM za pomoć privredi


Terminal Gradiška ovog mjeseca, gradnja novog mosta od petka | BL Portal\nTerminal Gradiška ovog mjeseca, gradnja novog mosta od petka\nGRADIŠKA – Preseljenje opreme u novosagrađeni carinski terminal Gradiška trebalo bi da bude završeno do kraja ovog mjeseca, potvrđeno je u Upravi za indirektno oporezivanje (UIO) BiH.\n“U toku su posljednje pripreme i očekujemo da ćemo carinsku ispostavu preseliti do kraja oktobra”, rekli su za “Nezavisne” iz UIO BiH.\nTime će biti ispunjen jedan od preduslova za rasterećenje saobraćaja u Gradišci, čemu će dodatno doprinijeti i most prema Hrvatskoj preko rijeke Save, a čija izgradnja počinje sutra.\nZoran Adžić, gradonačelnik Gradiške, ističe da je početak izgradnje mosta san koji Gradiška godinama sanja.\n“Time će građani i privrednici Gradiške da dobiju rasterećen i uređen grad, jer ćemo izbjeći gužve koje imamo kod postojećeg mosta i na saobraćajnicama koje prolaze kroz centar i dijele grad na dva dijela”, rekao je Adžić za “Nezavisne”.\nPrema njegovim riječima, putnici namjernici koji prolaze kroz Gradišku će ovaj grad nositi u uspomeni kao lijepi, mali, uređeni grad, a ne da ga pamte po gužvama na mostu i graničnom prelazu.\n“Isto tako, izgradnja novog mosta, zajedno sa novim carinskim terminalom i graničnim prelazom, stvoriće šansu za dodatni privredni razvoj Gradiške, pošto se nalazimo na vratima Republike Srpske i Bosne i Hercegovine. Neposredno uz novi most, granični prelaz i carinski terminal, imamo 400 hektara zemljišta u vlasništvu grada Gradiška i Srpske, a to je prostorno-planskom dokumentacijom predviđeno kao pozicija za razvijanje slobodne ekonomske zone”, naveo je Adžić.\nIpak, dodao je, potrebno je uraditi i pristupne saobraćajnice budućem graničnom prelazu odnosno carinskom terminalu, jer bi se, u suprotnom, Gradiška našla u goroj poziciji nego što je to slučaj sada.\nUIO BiH, podsjetimo, planira preseliti carinsku ispostavu i tako olakšati funkcionisanje dijela grada u kojem se sad nalazi carinska ispostava i gdje su konstantno blokade ulica zbog velikog broja kamiona koji ne mogu da stanu u postojeći terminal, već se parkiraju u okolnim ulicama.\n“Preseljenjem na novu lokaciju svi kamioni će se od dolaska u carinski terminal do završetka postupka carinjenja nalaziti na novoj lokaciji izvan grada”, rekao je ranije Ratko Kovačević, načelnik Odjeljenja za komunikacije UIO BiH.\nGradnja mosta na Savi kod Gradiške zvanično počinje sutra, a prisustvo svečanosti najavili su zvaničnici Republike Srpske, BiH i Hrvatske, kao i predstavnici Evropske unije i Delegacije EU u BiH. Ugovorom je predviđeno da radovi, od uvođenja izvođača u posao, treba da budu završeni u roku od 30 mjeseci. Taj most će već izgrađeni autoput Gradiška – Banjaluka povezati sa mrežom evropskih autoputeva.\n“Izgradnja mosta preko rijeke Save, kod Gradiške, jedan je od najznačajnijih projekata koji zajednički realizuju BiH, Republika Srpska i Hrvatska, a projekat finansira i Evropska unija sa 6,8 miliona evra bespovratnih sredstava u okviru Agende za povezivanje preko Investicionog okvira za zapadni Balkan”, saopšteno je juče iz “Autoputeva Republike Srpske”.\nTags: Gradiška, terminal\nU Banjaluci uhapšen Armin Vidović, policija pretresla više lokacija\nNa američkom nosaču aviona zaraženo 700 mornara, mole za pomoć\nVIDEO – Stanivuković o zarazi i zatvaranju fabrike „Bema“\nCrnadak pozvao Radojičića da poništi odluku o zatvaranju Banj brda


Kao spasilac iz ove gotovo bezizlazne situacije pojavila se grupa entuzijasta na čelu sa braćom Slobodanom i Svetislavom Ilićem, Božom Anđelkovićem, Ljubom Srećkovićem i Aleksandrom Janjićem kojoj su se pridružila deca FK Tešnjar Uglješa Janjić, Dragan Srećković, Boško Milovanović, Dejan Tadić, braća Ilić, Milosavljević, Kremić, Kušaković i drugi, nedozvolivši nestajanje njihovog kluba sa fudbalske mape grada Valjeva. Za nepunih mesec dana dovedeno je 20 momaka koji su prihvatili ovu tešnjarsku priču cime je ona dobila svoje naslednike.\nI upravo čime se klub ponosi su ovi momci koji bez ikakve materijalne nadoknade brane njegove boje i koji dovijajući se na razne načine pokušavaju da obezbede njegovu egzistenciju bilo kroz sopstvene novčane priloge ili kroz organizovanje raznoraznih akcija kako bi došli do sredstava kojima bi pokrili visoke troškove takmičenja. Tako su pred početak ovog prvenstva igrači samoinicijativno organizovali akciju skupljanja starog gvozđa po gradu i na taj način prikupili sredstva koja su omogucila klubu da završi prvi deo prvenstva.Ako se tome pridoda i to da je ovaj klub organizovan na čistim amaterskim principima gde igrači pred svaku utakmicu obeležavaju teren, sređuju svlačionice, kače mreže, peru svoju opremu, i stignu da treniraju tri puta nedeljno postavlja se pitanje zašto je takav odnos lokalne vlasti upravo prema onima koji treba da budu primer funkcionisanja sportskih društava i vaspitavanja omladine.\nZato apelujemo na nadležne da pomognu ovakve zdrave gradske priče i da spreče one kojima je lični interes važniji od interesa 30 momaka koji pre svega i iznad svega vole fudbal. Pozivamo nadležne organe u fudbalskom savezu Valjeva i organe u gradskoj\nupravi da pomognu da se fudbal i dalje "pika" među Tešnjarcima.


Izvor: eKapija | Sreda, 23.01.2019.| 16:01\nPredstavljamo vam najzanimljivije projekte u kategoriji POLJOPRIVREDA I PREHRAMBENA INDUSTRIJA:\nPoljoprivreda je i u 2018. godini ostala najveća uzdanica srpske privrede i grana koja tradicionalno ostvaruje najveći rast. Poljoprivredna proizvodnja je u 2018. u odnosu na godinu ranije ostvarila rast fizičkog obima od 16,3%. Za njom je poprilično zaostajala prehrambena industrija, koja je tokom većeg dela godine imala i veliki uticaj na pad industrijske proizvodnje u Srbiji u celini. To ne čudi ako se zna da je poljoprivreda Srbije bazirana na proizvodnji sirovina. Ipak, ostaje nada da će se to promeniti narednih godina, s obzirom na broj akvizicija i grinfild investicija u oblasti prehrambene industrije koje su se desile u 2018.\nUpravo te vesti bile su i najčitanije na našem sajtu kada je reč o ovom sektoru:\nPrvo mesto pripalo je prodaji PKB-a u oktobru 2018. Kupac je međunarodna agrokompanija Al Dahra, koja je i jedina dostavila ponudu na tender za prodaju PKB-a po početnoj ceni od 104,5 mil EUR, koji je država raspisala u avgustu.\nAl Dahra je PKB kupila po ceni nešto višoj od 105 mil EUR, uz obavezu da će u naredne tri godine investirati 30 mil EUR u poslovanje i dodatnih 15 mil EUR u optimizaciju kapaciteta ovog nekadašnjeg poljoprivrednog giganta.\nAl Dahra je ovom kupovinom dobila više od 17.500 hektara poljoprivrednog zemljišta na 8 farmi koje su strateški locirane u neposrednoj blizini centra Beograda i na kojima kompanija planira uzgoj različitih useva uključujući šećernu repu, suncokret, pšenicu, kukuruz, ječam, krmnu smešu i nekoliko vrsta povrća. Osim toga, Al Dahra je preuzela upravljanje mlekarskom i stočarskom proizvodnjom koje snabdevaju industriju mleka i mesa u Srbiji.\nMiodrag Kostić, vlasnik MK grupe\nNa drugoj poziciji naše liste našla se velika akvizicija - MK grupa kupila je u julu Victoria group, jednu od najboljih domaćih kompanija u oblasti agrara, po ceni koja i dalje nije obelodanjena.\nMK grupa kupila je većinski deo ove kompanije od banaka prema kojima je Victoria group imala velika dugovanja.\nOvom transakcijom MK grupa je postala vlasnik i Sojaproteina, šidske uljare Mladost, SP Laboratorije i subotičkog Veterinarskog zavoda.\nTreće mesto zauzela je prodaja Industrije mesa Šid u aprilu. Najpre je plasirana vest da je kupac srpsko-mađarski konzorcijum firmi, da bi se kroz par dedelja saznalo da je reč o sve domaće kompanije - Agropapuk iz Šapca i mesnoj industriji Đurđević iz Pećinaca.\nTako je posle 17 godina i više neuspešnih pokušaja preuzimanja, ovaj nekadašnji mesni gigant iz Srema krajem juna dočekao pokretanje probne proizvodnje, pa i planove za izvoz.\nNa četvrtoj poziciji je vest o postavljanju kamena temeljca za izgradnju pogona za prikupljanje i plasman meda u Rači koji gradi Savez pčelarskih organizacija Srbije (SPOS). To se desilo krajem juna, kada je i najavljeno da je rok za završetak radova 150 dana.\nMeđutim, prema poslednjim dostupnim informacijama, otvaranje ovog pogona kapaciteta najmanje 3.000 tona godišnje, u čiji će u izgradnju biti uloženo 833.988 EUR, a u opremu oko 200.000 EUR, po svoj prilici sačekaće drugu polovinu 2019. godine.\nNaime, u septembru je izvršena dokapitalizacija gradnje ovog pogona, čime je, kako je rečeno, zaokružena finansijska konstrukcija za njegovu gradnju.\nPetoplasirana na našoj listi je još jedna najava - gradnje nove proizvodne linije svetski poznatog brenda, Wai Wai nudli kompanije CG Corp Global iz Nepala, koja je u Rumi 2017. otvorila svoj prvi pogon u Evropi, CG Foods Europe.\nKrajem februara, posle nepunih mesec dana, nepalska fabrika proširila je pogon u Rumi i otvorila novu lliniju za proizvodnju čaša za nudle.\nŠesto mesto zauzela je vest o početku izgradnje mlekare i logističkog centra uvoznika poljoprivredne mehanizacije Kite d.o.o. u industrijskoj zoni u Bačkoj Topoli, koja je objavljena krajem jula.\nKada bude završena, mlekara će, kako je najavljeno, obezbediti posao za 30 radnika i za još 30 snabdevača.\nInače, u industrijskoj zoni Bačka Topola dosad je prodato pet parcela, dve stranim i tri domaćim investitorima, pa se očekuje da će u 2019. u novoj industrijskoj zoni biti otvoreno oko stotinu novih radnih mesta.\nFabrika sladoleda Froneri Adriatic u Staroj Pazovi\nSedma pozicija pripala je otvaranju fabrike sladoleda Froneri Adriatic u Staroj Pazovi krajem juna.\nInvestitor, kompanija Froneri, nastala 2016. godine kao globalno zajedničko ulaganje u oblasti sladoleda, smrznute hrane i hladnih mlečnih proizvoda spajanjem kompanija Nestlé i R&R, uložila je u renoviranje i proširenje Nestle pogona u ovoj vojvođanskoj opštini 20 mil EUR.\nZahvaljujući novim ulaganjima proizvodni kapaciteti pogona u Staroj Pazovi su povećani za 60%, a stara površina fabrike od 12.000m2 je gotovo udvostručena i sada iznosi 23.500m2.\nIlustracija (Foto: nayneung1/shutterstock.com)\nNa osmom mestu našlo se otvaranje nove fabrike kompanije Fermina za proizvodnju hrane u konzervi za kućne ljubimce u Inđiji, sredinom maja.\nNova fabrika nalazi se u prostoru nedaleko od postojećeg postrojenja za suvu hranu, a investicija od oko 10 mil EUR uključuje proširenje postrojenja kompanije za proizvodnju suve hrane i izgradnju novog pogona za proizvodnju hrane za kućne ljubimce u konzervi.\nDeveto mesto zauzela je vest da je Srbija dobila prvu digitalnu farmu.\nReč je o investiciji Instituta BioSens u saradnji sa poljoprivrednim proizvođačem Krivaja d.o.o., u istoimenom mestu kod Bačke Topole.\nZahvaljujući njoj bački paori od marta 2018. umesto vremenske prognoze gledaju u svoje mobilne telefone. Digitalizacija njiva omogućena je pomoću dronova, senzora, robota Lale i Sose, kao i satelitskih snimaka koji poljoprivrednicima omogućavaju da, između ostalog, znaju tačno koliko usevima treba vode i đubriva.\nNa poslednjoj poziciji u TOP 10 vesti naše liste je informacija o otvaranju Fabrike dečije hrane Baby Food Factory u Dobanovcima kod Beograda.\nOva grinfild investicija vredna 34 mil EUR je, prema rečima izvršnog direktora kompanije Željka Ciganovića, reč je o jednom od najvećih domaćih ulaganja 2018. godine u Srbiji.\nCiganović je kazao da je fabrika opremljena najsavremenijom tehnologijom za proizvodnju dečije hrane, u šest različitih kategorija.\nU prvoj fazi u fabrici je zaposleno više od 100 stručnjaka različitih profila, a plan je da do kraja 2020. bude više od 300 radnika.\nNa jedanaestom mestu našlo se formiranje zajedničke kompanije mađarske i srpske privatne firme za proizvodnju i preradu malina u Arilju, o čemu je u februaru potpisan Memorandum o razumevanju.\nDvanaestu poziciju liste zauzima još jedna vest vezana za hranu za životinje. Ovog puta internacionalna kompanija Royal De Heus je početkom jula kupila fabriku hrane za životinje Komponenta iz Ćuprije.\nTrinaestoplasirana je prodaja fabrike kvasca firme Alltech u Senti jednoj od vodećih svetskih kompanija u industriji kvasca i fermentacije, Lesaffre.\nNa mestu broj četrnaest je otvaranje nove linije kompanije Nectar za proizvodnju inovativnih pakovanja u Bačkoj Palanci, vredne 1,5 mil EUR.\nPetnaesto mesto zauzela je najava novih ulaganja Mlekare Spasojević iz Bajine Bašte, koja će u 2019. investirati u novu opremu zahvaljujući kreditu Fonda za razvoj, a planira i ulaganje u siranu i izvoz svojih proizvoda "zapis Tare" u BiH.\nŠesnaesta pozicija na našoj listi pripala je najavi jedne od najpoznatijih italijanskih kompanija za preradu voća, Italian Food, da će uložiti 10 mil EUR u izgradnju svog pogona za kaše, bistre sokove i voćne koncentrate u Priboju, čime će voćarima tog dela Srbije biće rešeno pitanje plasmana proizvoda.\nNa sedamnaestom mestu još jedna vest iz Priboja - sada o prvim koracima ka razvijanju novog brenda Pribojsko pivo u okviru Slobodne zone Priboj, dogovorenim između predstavnika opštine Priboj i Osječke pivovare.\nOsamnaestoplasirana je informacija da su Kinezi zainteresovani za izgradnju industrijskog parka za plasman i preradu voća i povrća u Srbiji, o čemu je potpisan Memorandum o razumevanju tokom samia Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope u Sofiji u julu.\nNa mestu broj devetnaest našla se najava gradnje novog pogona Mlekare Šabac u vrednosti većoj od 5 mil EUR i kapaciteta prerade 250.000 litara sirovog mleka, čija bi gradnja, kako je eKapija saznala, mogla da počne 2019. godine.\nPretposlednja pozicija naše liste pripada turskoj kompaniji ETCII koja se bavi proizvodnjom crvenog mesa i koja je, prema najavama, zainteresovana da u Srbiji otvori klanicu junadi u koju bi uložila između 8 i 10 mil EUR, a moguće lokacije su Čačak i Kragujevac.\nNajzad, na poslednjem mestu ovogodišnje poljoprivredne liste najčitanijih vesti na eKapiji je vest da Delta holding započinje trogodišnji plan razvoja dva sela u okolini Zaječara, sa ciljem da se nivo agrarne proizvodnje dovede na stepen visokorazvijenih evropskih sredina.\nPogledajte kompletnu rang listu investicija u kategoriji POLJOPRIVREDA I PREHRAMBENA INDUSTRIJA i uporedite koliko se ona slaže sa Vašim razmišljanjima, ocenama i procenama.\nI još nešto, da li ste videli koji projekti su izazvali Vašu pažnju u kategorijama TRGOVINSKI CENTRI, NEKRETNINE (stambeni i poslovni prostor), TELEKOMUNIKACIJE I IT, KOMUNALNA INFRASTRUKTURA I ENERGETIKA, SAOBRAĆAJ, INDUSTRIJA, i TURIZAM, ZABAVA I REKREACIJA.\nretrospektiva u oblasti poljoprivrede i prehrambene indsutrije 2018\nretrospektiva poljoprivreda 2018\nakvizicije u agraru\nsnabdevač industrije mleka i mesa u Srbiji\npogon za prikupljanje i plasman meda u Rači\nproizvodnja nudli u Srbiji\nnova mlekara u Bačkoj Topoli\nuvoznici poljoprivredne mehanizacije\nIndustrijska zona u Bačkoj Topoli\nfabrika za proizvodnju hrane u konzervi za kućne ljubimce u Inđiji\nprva digitalna farma u Srbiji\nsrpsko mađarska firma za proizvodnju i preradu malina u Arilju\nfabrika hrane za životinje Komponenta Ćuprija\nfabrika kvasca firme Alltech u Senti\nPribojsko pivo Osječka pivovara\ngradnja kineskog industrijskog parka za plasman i preradu voća i povrća u Srbiji\nnova klanica junadi u Srbiji\nrazvoj zaječarskih sela


Broj ljudi koji se pribojava prvih prolećnih dana je svake godine u porastu, a za to su odgovorni virusi i alergije koje mnoge od nas onemogućavaju da normalno funkcionišu. Po nekim procenama, do 2050. godine, svaki treći stanovnik planete će imati neku vrstu alergije. Kod nas još uvek dominiraju čestice polena ambrozije koje su glavni izazivač kijanja, kašljanja, crvenila i svraba, a u kombinaciji sa prolećnim virusima, ne treba da čudi što mnogi sugrađani ne izlaze iz svojih domova.\nTo nije rešenje, jer čestice alergena i virusa zbog svoje veličine lako nađu način da nas napadnu i u zatvorenom prostoru. Srećom, kompanija LG je ponudila jedinstveno rešenje koje će vam omogućiti da zaboravite na broje preparate, kreme, kapi, lekove i ostale vrste terapija protiv alergena i virusa, bar dok ste kod kuće.\nZahvaljujući jedinstvenim modelima klima uređaja kompanije LG, brzo, lako i efikasno stvaramo zaštitu od neželjenih mikroba u našem domaćinstvu. Osim što pružaju efikasnu zaštitu od neželjenih čestica i mikroorganizama, dodatno eliminišu mikrozagađivače, a pored toga brzo stvaraju idealnu temperaturu tokom svakog godišnjeg doba i omogućavaju dodatnu svežinu svakom enterijeru.\nKlima uređaji kompanije LG sa ugrađenim Dual Inverter kompresorom i antibakterijskim filterom su idealan izbor za svakoga ko ima probleme sa alergijama ili je osetljiv na prolećne viruse. Osim filtera koji nude dvostruku zaštitu, neki modeli poseduju i jonizator plazme Plasmaster Ionizer + koji steriliše vazduh prostorije tako što ispušta 3 miliona čestica jona koje za kratko vreme neutrališu štetne čestice, mikroorganizme, kao i neprijatne mirise. Noviji modeli poseduju i UVnano™ tehnologiju koja omogućava dodatnu zaštitu.\nKlima uređaji kompanije LG su i veoma energetski efikasni, zato što Inverter tehnologija omogućava da se brzo dostigne željena temperatura uz minimalnu potrošnju energije. To znači da osim zdravlja, čuvate i planetu, a dodatno smanjujete mesečne izdatke za struju. Modeli poput DUALCOOL & PURE sa Inverter kompresor i prečišćivačem vazduha omogućava do 70% uštede električne energije.\nModeli poslednje generacije klima uređaja kompanije LG omogućavaju i daljinsku kontrolu preko vašeg telefona, ma gde se nalazili, zahvaljujući pametnoj ThinQ aplikaciji. Korisnicima je omogućeno da zadaju komande klima uređaju dok nisu kod kuće tako da svaki put uđu u savršeno rashlađen (ili zagrejan) prostor gde se mogu osećati sigurno i spokojno.\nKlima uređaji kompanije LG su idealan izbor za svakoga ko ima problem sa alergenima u vazduhu, a pružaju i efikasnu zaštitu od neželjenih mikroorganizama, štede energiju i omogućavaju korisnicima da spremno dočekaju svako godišnje doba.\nViše informacija potražite na https://www.lg.com/rs/klime.


Kupi i podigni gotovinu - Addiko Bank Srbija\nPodizanje gotovine prilikom plaćanja karticama je pogodan način da brzo i lako podignete gotovinu sa svog računa dok obavljate kupovinu u Vašem omiljenom maloprodajnom objektu, čime štedite vreme odlaska do bankomata. Addiko Banka ne naplaćuje dodatno korisniku korišćenje ovog servisa, a preporuka je i trgovcima da ovaj servis omoguće bez provizije. Ukoliko se provizija naplaćuje, trgovac je dužan da na prodajnom mestu jasno istakne informaciju o visini te provizije.\nPodizanje gotovine prilikom plaćanja debitnom karticom je usluga koju nude odabrani maloprodajni objekti i koja omogućava potrošačima da kada račun kod trgovca plaćaju svojom debitnom karticom podignu i određenu količinu gotovine sa svog računa.\nIznos gotovine koji možete da podignete varira u zavisnosti od trgovinskog objekta i od raspoloživih sredstava u trenutku kupovine, dok je sa strane Mastercard i DinaCard, limit postavljen na 5.000 dinara. Ukoliko imate pitanja o raspoloživim sredstvima u određenom trgovinskom objektu, potrebno je da kontaktirate trgovca direktno. Iznos gotovine uz kupovinu takođe zavisi i od raspoloživih sredstava na računu koji je povezan sa vašom debitnom karticom.\nObrada vaših kontakt-podataka navedenih iznad, iznos kredita i period otplate sa porukom su neophodni u cilju vršenja radnji pre sklapanja ugovora sa Addiko Bank a.d. Beograd, Milutina Milankovića 7v, 11070 Beograd (rukovalac podataka). Podaci će se čuvati 4 meseca i neće se koristiti ni u koju drugu svrhu. Više informacija o obradi vaših podataka o ličnosti: https://www.addiko.rs/zastita-podataka .


privatna penzija kombo 2 RAS Shutterstock\nTokom predhodnih 15 godina privatni penzijski fondovi nisu opravdali reformska očekivanja, iako su ostvarili realne stope prinosa od 2,2 odsto na godišnjem nivou, navodi se u dokumentu FIskalnog saveta.\n- Dosadašnja investiciona politika koja se dominantno oslanja na državne obveznice nije u stanju da štedišama pruži zadovoljavajuće stope prinosa koji su u 2020. i 2021. godini bili negativni u realnom iznosu (-0,3 odsto i -6,1 odsto) - naveli su.\nUprkos izdašnim i ekskluzivnim poreskim olakšicama, penzijski fondovi nisu uspeli da se probiju na tržištu rada – manje od 10 odsto radnika ima otvorene račune, dok svega 3 odsto iole redovno štedi u penzijskim fondovima.\nFiskalni savet izneo je i niz predloga za unapređenje postojećeg sistema. Kako bi se građanima omogućili bolji uslovi za štednju i bolje stope prinosa. Kao što su:\nUkinuti limit da samo 10 odsto imovine sme biti investirano u inostranstvo.\nIZRAČUNAJTE KOLIKA ĆE VAM BITI PENZIJA Za 40 godina rada i minimalac, mesečno oko 21.000 dinara\nSledeći predlozi Fiskalnogsaveta su :\n-Omogućiti garancije pozitivnih nominalnih prinosa fondovima koji žele da isključivo investiraju u državne obveznice, uz višestruko smanjenje naknada koje naplaćuju od štediša.\nPostojeće regresivne i izdašne poreske olakšice bi trebalo zameniti skromnijim i progresivnijim direktnim budžetskim subvencijama.\nPodsetimo, Republika Srbija je od 2005. godine zakonski regulisala rad dobrovoljnih privatnih penzijskih fondova, a glavni cilj je bio mogućnost obezbeđivanja dodatnih novčanih sredstava u starosti. Kao i dodatak državnom sistemu koji ostaje glavni ivor penzijskih prihoda.\nprivatni penzijski fondovi Srbija Razvoj Preporuke Analize\nSlovenački "NLB Lease" POSTAJE VLASNIK Zastava Istrabenca iz Beograda\nNEMCI SADA VIŠE STRAHUJU OD INFLACIJE NEGO OD RATA! Istraživanje Mekinzija: Brzi rast cena cena sada im je najveća briga\nSUNČANO I VETROVITO Danas do 24 stepena


Gnjilane: Obijen višenamenski objekat u Stanišoru pre njegovog otvaranja\nIzvor: KMnovine.com, 05.Okt.2018, 16:47\nZgrade Višenamenskog smeštajnog objekta, za potrebe centra kulture i obrazovnih institucija opštine Gnjilane u Stanišoru, obijena je od strane nepoznatih počinioca i pre nego što je otvoren.\nOvo je takozvanoj "kosovskoj policiji" prijavio Predsednik Privremenog organa opštine Gnjilane Srđan Mitrović.\nKako se navodi u saopštenju koje je taj organ prosledio medijima, >> Pročitaj celu vest na sajtu KMnovine.com << prilikom posete delegacije Kancelarije za Kosovo i Metohiju opštini Gnjilane konstatovano je da su nepoznati počinioci obili ulazna vrata u objekat čime su ugrozili imovinu i izvršili atak na instituciju.\n„Višenamenski smeštajni objekat za potrebe centra kulture i obrazovnih institucija opštine Gnjilane, izgrađen sredstvima Kanecelarije za KiM i u režiji Privremenog organa opštine Gnjilane, trebalo je da nakon unutrašnjeg opremanja uskoro bude otvoren i u potpunosti funkcionalan za potrebe dočeka, smeštaja različitih delegacija iz oblasti kulture, obrazovanja i sporta iz drugih područja Republike Srbije“, navodi se u saopštenju, prenosi RTV Puls.\nPolicija je obavila uviđaj i istraga je u toku, kako je navedeno. Inače, takozvana "kosovska policija" rekorder je po nepronalaženju počinioca pa čak i kada oni budu uhvaćeni u retkim prilikama kada svedoci ili kamere zabeleže počinjeni zločin ili prekršaj, počinioci odmah bivaju oslobođeni a do javnosti nikada nije dospela vest o njihovom sankcionisanju od strane bilo koga.\nKM Novinama je potrebna vaša podrška - KLIK\nIzvor: KM Novine :: © 2014 - 2018 :: Hvala na interesovanju\nRTS: Obijen višenamenski objekat kod Gnjilana\nIzvor: Blic, 05.Okt.2018\nPredsednik Privremenog organa opštine Gnjilane Srđan Mitrović, prijavio je danas policiji slučaj obijanja zgrade višenamenskog smeštajnog objekta za potrebe Kulturnog centra i obrazovnih institucija opštine Gnjilane, u Stanišoru.


Dan online - Srbija: Kad ukinu takse, razgovaraćemo - 2020-01-27\nSrbija MARKO ĐURIĆ O EVENTUALNOM NASTAVKU DIJALOGA S PRIŠTINOM\nMarko Đurić Kad ukinu takse, razgovaraćemo\nNe bavimo se novim Dejtonima bavimo se ekonomskim pitanjima i time kako da se građanima Srbije na KiM olakša život, a o političkim odnosima Beograda i Prištine razgovaraćemo kada i ako Priština ukine takse, izjavio je direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić.\nSrbija, prema njegovim riječima, zato pozdravlja fokus na ekonomska pitanja koja je donio izaslanik predsjednika SAD Ričard Grenel.\n-Svaki doprinos tome da se takse ukinu, da se dijalog odmrzne na način koji nije zasnovan na jednostranim gestovima i potezima je dobrodošao, kazao je Đurić.\nOn je dodao da Beograd, dok se ne steknu uslovi za nastavak političkog dijaloga sa Prištinom, želi da se fokus stavi na praktične modalitete za olakšavanje komunikacije među ljudima, kao u slučaju avio- linije Beograd - Priština.\nĐurić je najavio da danas, u tom duhu, predstoje razgovori o željezničkom saobraćaju, i objasnio da smatra da bi bilo dobro da se taj vid saobraćaja između centralnog dijela Kosova i Metohije i centralne Srbije obnovi, jer u okolini Prištine živi oko 20.000 Srba i oko 35.000 u Sirinićkoj župi i Kosovskom pomoravlju.


Reforma službi bezbednosti u Srbiji u kontekstu evropskih integracija - Praktične politike\nReforma službi bezbednosti u Srbiji u ...\nReforma službi bezbednosti u Srbiji u kontekstu evropskih integracija\nPredrag Petrović i Jelena Pejić Nikić iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku analizirali su ulogu i mesto reforme službi bezbednosti u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji, izdvojili ključne probleme i dali preporuke kako ih rešiti.\nEvropska unija treba da obrati veću pažnju na bezbednosno-obaveštajni sektor u okviru pristupnog procesa država Zapadnog Balkana, imajući u vidu veliki potencijal (zlo)upotrebe ovog sektora u svrhu zarobljavanja države, jedna je od glavnih preporuka novog predloga praktične politike koalicije prEUgovor.\nReforma službi bezbednosti veoma je izazovan zadatak. Svakoj vlasti teško pada da se odrekne nasleđenih, makar i neprimerenih, mehanizama kontrole i uticaja na bezbednosno-obaveštajni sektor, koji svoju moć temelji na tajnom i ekskluzivnom pristupu informacijama. Zato je, na prvom mestu, neophodno uspostaviti delotvorne mehanizme koji onemogućavaju zloupotrebu tajnog prikupljanja podataka, a omogućavaju nadzor i kontrolu u skladu sa standardima demokratije i vladavine prava. Ovaj proces treba da prati i sveobuhvatna reforma ljudskih resursa tako da zaposleni u službama internalizuju ove standarde i vrednosti.\nU ovim opsežnim naporima državama je često potrebna pomoć spoljnih aktera. Za Srbiju u procesu pristupanja Evropskoj uniji, EU i njene države članice deluje kao partneri, ali i kao uzori i podsticaji za delotvorne reforme.\nDo sada se EU u okviru pristupnih pregovora samo marginalno bavila radom službi bezbednosti u Srbiji. To je posledica nedostatka pravnih tekovina EU u ovoj oblasti. Međutim, EU je bila primorana da se ovim pitanjima pozabavi kada je izbila duboka kriza vladavine prava u Severnoj Makedoniji u čijoj je srži bila partijska zloupotreba civilne obaveštajne službe. Sve ogoljenije zarobljavanje sektora bezbednosti na koje ukazuje civilno društvo u Srbiji ozbiljan je razlog za EU da proaktivno deluje u sličnom smeru i u drugim zemljama regiona, koje se, rečima Evropske komisije, suočavaju sa elementima zarobljene države.\nKlijentelizam i lično-partijski odnosi postali važniji regulator odnosa između politike i službi bezbednosti od Ustava i zakona Srbije. Dok se transparentnost službi smanjuje, a diskreciona ovlašćenja njihovih čelnika rastu, obesmišljen je rad institucija koje po Ustavu i zakonu treba da nadziru njihov rad. U tom kontekstu službe sve više) prekoračuju svoja ovlašćenja te se (sve češće) ponašaju kao politička policija. Zaštita ustavnog poretka i borba protiv špijunaže se transformiše u zaštitu partije na vlasti i borbu protiv unutrašnjih neprijatelja, dok se toleriše ili čak štiti organizovani kriminal i korupcija koji su povezani sa partijskim funkcionerima.\nKako bi adekvatno odgovorila na ove procese, EU treba da naruči izradu nezavisnih dubinskih pregleda stanja vladavine prava u svim zemljama regiona po uzoru na Pribe izveštaj za Severnu Makedoniju. Dva su glavna razloga zašto EU treba da se uključi: a) službe bezbednosti su ključne poluge zarobljavanja države, kojom se urušava vladavina prava i osujećuje napredak zemlje u pristupnom procesu; b) zarobljena služba bezbednosti nije pouzdan partner za razmenu osetljivih obaveštajnih informacija u borbi protiv prekograničnih bezbednosnih izazova, rizika i pretnji. Evropska unija mora da bude sigurna da se podaci koje dobija od službi iz regiona nisu stekli nezakonitim putem, kršenjem prava građana, kao i da podaci koje dostavlja tim službama neće otići u pogrešne ruke.\nPrva celina u ovom radu osvrće se na ulogu Evropske unije u praćenju i podsticanju delotvorne reforme službi bezbednosti država Zapadnog Balkana u okviru politike proširenja. Potom se detaljno prikazuje kako urediti oblast tajnog nadzora komunikacija kao i ljudske resurse u službama bezbednosti kojim bi se smanjile mogućnosti njihove zloupotrebe. Preporuke autora sažeto su popisane umesto zaključka, a relevantne preporuke iz Pribe izveštaja su priložene na kraju.\nBroj preuzimanja 547


Norveški stabilizacioni fond objavio je svoju prvu direktnu investiciju u projekat obnovljivih izvora energije, nove kategorije imovine u koju od ove godine planira usmeriti svoja ulaganja.\nNajveći državni fond u svetu kupio je za 1,375 milijardi evra od danske kompanije Orsted 50-procentni udeo u vetroelektranama Borssele 1 i 2 uz obale Holandije, navodi se u odvojenim saopštenjima fonda i danske firme.\nSporazum je potpisan u utorak, a završetak transakcije očekuje se u drugom, odnosno trećem tromesečju ove godine.\nBorssele je druga najveća vetroelektrana na moru u svetu, podseća Rojters.\nTakva direktna ulaganja su novina za norveški fond, koji je do prošle godine smeo da ulaže samo u deonice, obveznice i nekretnine.\nFond upravlja imovinom vrednom 1.300 milijardi dolara, a za period od 2020. do 2022. godine zacrtao je oko 100 milijardi norveških kruna (9,94 milijardi evra) ulaganja u projekte obnovljivih izvora energije koji nisu izlistani na berzi, poput vetroparkova i solarnih farmi.\nFond je najviše zainteresovan za projekte u Severnoj Americi i Evropi.\nU oktobru je izvršni direktor fonda Nicolai Tangen izjavio da fond teško pronalazi prihvatljive investicije jer je projekata malo, a konkurencija je žestoka.


Najvrednija osobina potencijalnog partnera - WANNABE MAGAZINE\nNauka nas ne ohrabruje mnogo u pogledu mudrog izbora partnera – razna istraživanja pokazuju da se stvari odvijaju nesvesno i na organskom nivou, da zapravo ono najprimitivnije u nama odlučuje o tome da li ćemo nekome pokloniti svoje srce (i dozvoliti mu da ga slomi).\nSve je hemija, kažu zagovornoci feromona i ostalih oblika razmena informacija ispod radara naše svesti. Možda su u pravu, možda je sve već odlučeno i pre nego što se prvi put poljubimo sa nekim, ali to što je hemija tako moćna sila, ne znači da ne treba da uključimo mozak i razmislimo pre nego što joj se prepustimo.\nA post shared by Couple Goals (@couplegoals) on Aug 30, 2017 at 11:13am PDT\nUvek postoji taj trenutak kad možemo da se odupremo onome što nas privlači i kad imamo jasan osećaj o tome u koliko komplikovano iskustvo ulazimo i da li nam to treba ili nam je bolje da se povučemo. Taj lucidan trenutak obično nam ne posluži da odustanemo i poštedimo sebe teškog iskustva, nego da ga se kasnije setimo, kad počnemo da se pitamo šta nam je to sve trebalo, da bismo bili svesni da smo ipak birali i da smo mogli da izaberemo drugačije.\nSa prihvatanjem odgovornosti, lakše se oprašta brže se prihvata i hrabrije se ide dalje.\nDakle, pre nego što se upustiš u vezu sa nekim ko te privlači, znaj da ćeš to verovatno učiniti, bez obzira kakve zaključke budeš izvela razmišljanjem, znaj da će hemija verovatno nadvladati razum i nastoj da budeš svesna svakog momenta, jer ćeš kasnije (kako god se stvari odvijale) biti sebi zahvalna zbog toga.


Toplana na biomasu u Mionici doprinosi smanjenju aerozagađenja\nMionica, 9. mart 2021.\nMinistarka zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Irena Vujović istakla je danas da je Mionica prva lokalna samouprava u Srbiji čija je toplana prešla na biomasu kao energent, ocenivši da je taj važan korak doprineo da građani imaju čistiji vazduh, a samim tim i bolji kvalitet života.\nVujović je, nakon obilaska ovog objekta, istakla da ima još posla kako bi se dostigao bolji ekološki standard u Mionici, pri čemu je uputila poziv kompanijama i građanima da se priključe na ovu kotlarnicu.\nMinistarka je objasnila da je prelazak sa grejanja na ugalj i mazut na obnovljiv izvor energije uticao na smanjenje štetnih čestica u vazduhu i do 10 puta.\nPrema njenim rečima, ova toplana je napravljena po najmodernijim standardima, a građani su zadovoljni zbog toga što je na ovaj način smanjeno aerozagađenje.\nOna je ukazala na to da je na toplanu priključeno 18 javnih objekata, dodavši da i ostali koji se greju na mazut ili ugalj sada mogu da pređu na ekološki prihvatljiv način grejanja, čime ujedno podižu i kvalitet života građana.\nVujović je rekla da je resorno ministarstvo raspisalo javne konkurse kako bi i druge lokalne samouprave imale mogućnost da se prijave, zamene svoje kotlove i tako smanje aerozagađenje.\nResorno ministarstvo će, kako je najavila, podržati takve projekte, a njihova realizacija je moguća i kroz Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima Vlade Srbije.\nOna je izrazila zahvalnost toj kancelariji koja je podržala i finansirala projekte kojima je cilj smanjenje zagađenja, naglasivši da ima više lokalnih samouprava u kojima su kotlarnice na ekološki prihvatljive energente već u funkciji, a negde je zamena u toku.\nVujović je danas razgovarala i sa predsednikom Opštine Mionica Bobanom Jankovićem o drugim projektima koji su u planu, a čija je realizacija važna za podizanje standarda životne sredine.\nOna je na sastanku, kojem je prisustvovao i savetnik direktora Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Đorđe Vuković, navela da to ministarstvo intenzivno radi na projektovanju regionalnog sistema za upravljanje čvrstim otpadom „Kolubara – Kalenić“, a da će Mionica biti jedna od 11 opština obuhvaćenih tim projektom.\nOpština se prijavila i na javni poziv Ministarstva za uklanjanje divljih deponija koje su popisali, a videćemo koji je način za njihovo uklanjanje, navela je Vujović.\nMinistarka je ukazala na to da će se raditi i dva prečistača za otpadne vode sa kineskim partnerima u Mionici i Banji Vrujci, dodavši da su projekti već pripremljeni i biće realizovani u saradnji sa Ministarstvom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nMinistarstvo zaštite životne sredine će podržati sve aktivnosti koje će unaprediti standard u ovoj oblasti i kvalitet života. Pokreću se veliki projekti, za koje je u toku izrada dokumentacije. Sve će biti rađeno po evropskim standardima, a ključno je da ćemo imati pozitivnih pomaka i zdraviju životnu sredinu, poručila je Vujović.


Kolina u borbi protiv 'mesara': Stop divljaèkim startovima! - B92.net\nKolina u borbi protiv 'mesara': Stop divljaèkim startovima!\nEvropska fudbalska unija (UEFA) podsetila je arbitre da zaštite igraèe i kazne one koji u evropskim takmièenjima prave ozbiljne i grube prekršaje.\nNÐIzvor: B92 utorak, 13.02.2018. | 13:23 -> 14:05\nUEFA je navela da je dužnost arbitara da "zaštite imidž fudbala".\n"Nama su potrebni fudbaleri koji igraju, pa oni moraju biti zaštiæeni. Ne želimo situacije u kojima je buduænost fudbalera ugrožena zbog ozbiljne povrede izazvane startom protivnièkog igraèa, bez obzira da li je postojala namera", rekao je šef za suðenje UEFA Pjerluiði Kolina.\nUEFA je takoðe podsetila sudije na obaveze pošto je menadžer Manèester Sitija Pep Gvardiola tražio od èelnika Fudbalske asocijacije Engleske da zaštiti igraèe od grubih prekršaja jer je Liroj Sane povreðen u utakmici protiv Kardifa u FA kupu u januaru.\n"Fudbaleri moraju da shvate da treba da poštuju svoje protivnike i da pokažu isto pozitivno ponašanje kakvo žele da dobiju od drugih igraèa", naveo je jedan od najboljih glavnih arbitara svih vremena.\nKolina kaže i da u UEFA ne tolerišu pritisak grupe fudbalera na donošenje odluka za vreme utakmice.\n"Kada vidim da mobinguju sudiju, to nije prihvatljivo, to nije poruka koju želimo da fudbal prenese".


“Razgovarali smo i o položaju investitora i mogu reći da je zajednički stav da mi u radu u lokalnim zajednicama najviše vremena moramo posvetiti privlačenju investitora po svim oblastima jer je način povećavanja broja zaposlenih. Iskazana je bezrezervna podrška svemu onome što je u zakonskim okvirima da se ti investitori privuku, da se održe na našim prostorima, u svakoj općini, i dogovoreno da ćemo u narednom periodu pokušavamo iznaći način da svi zajednički djelujemo pozitivno na te stvari, da iznalazimo rješenja u konkretnim problemima kao što je ovaj aktuelni u Bosanskom Petrovcu sa gospodinom Arifagićem”, naglašava načelnik Buzima.\n“Glavni je problem što smo svjetski rekorderi po broju ministara, poslanika, savjetnika, pomoćnika ministara, na broj stanovnika. U Federaciji je 111 premijera, 142 ministra, 300 pomoćnika ministara, 300 savjetnika premijera i ministara, na stotine poslanika, preko 1000 članova komisija kad su u pitanju skupštine kantona, a kad su u pitanju vanbudžetski fondovi isto tako blizu 1000. Hoćemo da umjesto 35 vanbudžetskih fondova bude 5, da se obezbijede uštede, a da u tim fondovima svaki kanton bude podjednako zastupljen”, pojašnjava gradonačelnik Tuzle.\nDosadašnje inicijative oko izmjene ustavnog sistema, kako kaže Imamović, propale su jer se odmah išlo na Dejtonski sporazum što je nemoguće.\nU nastavku je Gradonačelnik Imamović rekao kako ce nastaviti razgovarati i obilaziti ostale gradove, vjerske zajednice i interesne grupe na podrucju Federacije BiH.


NACRT ZAKONA O KLIMATSKIM PROMENAMA: Zakonom će biti uspostavljen sistem za monitoring, izveštavanje i verifikaciju (MRV) podataka i informacija od značaja za oblast klimatskih promena, kao ključni preduslov za održivo planiranje i smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan upozorio je na to da se Srbija nalazi u pojasu koji će biti najpogođeniji klimatskim promenama, jer će srednja godišnja temperatura u našem regionu rasti brže nego u većini ostalih delova sveta, zbog čega je ovu oblast neophodno zakonski regulisati.\nTrivan se na četvrtoj javnoj raspravi o Nacrt zakona o klimatskim promenama, u organizaciji Ministarstva zaštite životne sredine, založio za to da se brzo donese zakon o klimatskim promenama.\nAko su prognoze međunarodnih stručnjaka tačne, onda imamo sve razloge da požurimo sa donošenjem ovog zakona i primenom svih mera, od ograničenja emisije gasova sa efektom staklene bašte do pošumljavanja, koje je jedan od najefektnijih načina da rešimo pitanje klimatskih promena, rekao je ministar.\nOn je istakao da je zakon o klimatskim promenama jedan od najznačajnijih koji će biti doneti u predstojećem periodu, dodavši da je Srbija već napravila puno koraka u pravcu prilagođavanja međunarodnim i svim drugim standardima, koji su važni da bismo zaista počeli da vodimo računa o klimatskim promenama.\nSvi segmenti rada i života u Srbiji moraće, kako je podvukao, da budu prilagođeni međunarodnim standardima i potrebama, da se, na primer, konačno i definitivno ograniči emisija ugljen-dioksida i svih drugih "staklenih" gasova.\nTrivan je ocenio da je naša srećna okolnost to što, recimo, ne proizvodimo i ne emitujemo veliku količinu gasova sa efektom staklene bašte, tako da još imamo prostora po međunarodnim standardima.\nDušan Stokić iz Službe Privredne komore Srbije za životnu sredinu objasnio je da zakon o klimatskim promenama dotiče praktično sve ključne sektore privrede Srbije – industriju, saobraćaj, energetiku (posebno termoenergetiku) i poljoprivredu.\nOn je dodao da će sve državne institucije morati da se stave u funkciju ovog zakona, imajući u vidu obim investicija koje se očekuju u oblasti smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte i brojnih drugih mera koje se očekuju u pogledu adaptacije na klimatske promene.\nJavna rasprava organizovana je u Privrednoj komori Srbije, u prisustvu predstavnika diplomatskog kora, međunarodnih organizacija i poslovne zajednice.\nMinistarstvo sprovodi javnu raspravu od 15. marta do 20. aprila, a zakonom će biti uspostavljen sistem za monitoring, izveštavanje i verifikaciju (MRV) podataka i informacija od značaja za oblast klimatskih promena, kao ključni preduslov za održivo planiranje i smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte.\nDonošenje tog zakona predstavlja ispunjenje obaveza prema međunarodnoj zajednici, tačnije Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime i Sporazuma iz Pariza, i usklađuje domaće zakonodavstvo sa pravnim tekovinama Evropske unije.


Donacija reproduktivnih ćelija konačno dostupna u Srbiji - Zdrava i prava\nStupanjem na snagu novih pravilnika, parovima iz Srbije omogućena je donacija polnih ćelija i embriona, kao i mogućnost ženama bez partnera da postanu majke.\nJasno su definisani uslovi koje davalac mora da ispunjava, a uspostavljen je i novi sistem evidencije – državni registar, koji će sadržati sve podatke o svim korisnicima u bilo kom segmentu postupka biomedicinski potpomognute oplodnje.\nPravilnici se ne odnose na finansiranje iz Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje već samo definišu način kako će se izvoditi donacija.\nDonacija reproduktivnih ćelija\nUz dozvolu za obavljanje te delatnosti, biće dozvoljen uvoz/izvoz reproduktivnih ćelija iz banaka koje ispunjavaju međunarodne uslove i kriterijume, ukoliko u Srbiji ne bude obezbeđen potreban materijal.\nEmbrioni se ne mogu uvoziti, odnosno izvoziti.\nOvo je osetljiva procedura koja otvara mnoga pitanja, posebno etička i zakonska\n– Sa novim pravilnicima jeste definisamo mnogo toga, ipak i dalje ostaju neka nerešena pitanja koja pravilnici nisu obuhvatili. “Nadamo se da će svi detalji u vezi sa samom donacijom uskoro biti rešeni”, istakli su iz Udruženja.\nUdruženje Šansa za roditeljstvo podseća na važnost stroge kontrole ove procedure, jasno uokvirene zakonske regulative, kao i na neprestano praćenje od strane nadležnih ustanova.\nPrva poznata trudnoća iz doniranih jajnih ćelija bila je 1984. godine. Danas je procena da se godišnje u svetu rodi 10.000 beba iz doniranih jajnih ćelija. Razlog ovakvog trenda je i činjenica da sve više žena planira zasnivanje porodice u poznijim godinama, što rezultira neplodnošću koja je uslovljena starošću ćelija.\nNovi Zakon o lečenju neplodnosti


Većina ljudi koji imaju alergije može da primi vakcinu – Portal Kolašin\nVećina ljudi koji…\nVećina ljudi koji imaju alergije može da primi vakcinu\nAmerička uprava za hranu i lijekove je danas saopštila da će većina građana koji imaju alergije moći da primi vakcinu protiv kovid-19 koju su razvile kompanije Fajzer i Biontek.\nSvi građani, osim onih koji su ranije imali snažne reakcije na vakcine ili na sastojke ove konkretne vakcine, mogu da se vakcinišu, saopštilo je Piter Marks, direktor odjeljenja Američke uprave za hranu i lijekove koje je izdalo dozvolu za Fajzerovu vakcinu.\nZaista ne bismo voljeli da tako veliki broj ljudi ne može da primi vakcinu, istakao je on.\nU Velikoj Britaniji je od početka vakcinacije dvoje ljudi imalo tešku alergijsku reakciju kao neželjeno dejstvo. Britanska Regulatorna agencija za lijekove i medicinska sredstva je zbog toga upozorila da svi oni koji su nekada imali tešku alergijsku reakciju na lijekove ili hranu ne bi trebalo da prime vakcinu koju su razvile kompanije Fajzer i Biontek.\nAmerička uprava za hranu i lijekove je savjetovala ljude koji imaju alergije da se konsultuju sa svojim ljekarima kako bi bili sigurni da nisu alergični ni na jednu komponentu vakcine.\nRukovodstvo Fajzera je u petak saopštilo da tokom posljednje faze kliničkih ispitivanja, kojom je bilo obuhvaćeno blizu 44.000 dobrovoljaca, nisu zabilježeni slučajevi teških alergijskih reakcija na vakcinu. Ovo se odnosi i na oko 6.000 učesnika ispitivanja s poznatim alergijama, naveli su iz kompanije.


Jokić će igradi za Reprezentaciju\nOn je poručio da će dati sve od sebe da ekipa u Kini osvoji medalju.\n„Veoma sam zadovoljan sa svim što sam uradio u NBA protekle sezone. Imao sam sjajnu godinu, u kojoj sam nastupao na Ol-staru i bio izabran u prvu petorku NBA. Za mene bi krunu ove cele sezone predstavljala medalja koju sam siguran da reprezentacija Srbije može da osvoji na Svetskom prvenstvu u Kini i potpuno sam spreman da dam sve od sebe da se taj cilj ostvari“, rekao je Jokić Tanjugu.\nSigurna igra Srbije za plasman u četvrtfinale EP\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije, aktuelni prvak Evrope, plasirala se u četvrtfinale XXXI EP 2019. u Ankari. Srbija je u Ankara Areni, u osmini finala, savladala Rumuniju sa 3:0, po...


ProSize® program za povećanje muških seksualnih performansi pored najjačih prirodnih kapsula koje povećavaju seksualnu želju i poboljšavaju erekciju, sadrži i adekvatan sistem vežbi koje, uz pravilnu i upornu primenu, mogu omogućiti povećanje penisa za neverovatnih 20%!\nUz naručenu kutiju ProSize kapsulama dobijate i besplatan priručnik koji sadrži najmodernije vežbe za povećanje penisa.Ove vežbe koje su dugo bile tajna najuspešnijih ljubavnika sveta, a u čijoj osnovi leže principi korišćeni od pojedinih naroda afričkih i azijskih kultura da bi povećali određene delove tela pa i sam penis, stručno su evaluirane i dizajnirane tako da ne predstavljaju nikakav rizik po Vaše zdravlje ukoliko ih pravilno praktikujete.\nSamo uz ProSize program dobijate besplatan priručnik sa najsavremenijim vežbama za povećanje penisa uz koje će te, bez hirurških intervencija ili nezgrapnih aparata, efektno povećati polni organ!\nProSize kapsule vremenom pojačavaju seksualnu želju i poboljšavaju cirkulaciju čime se omogućava brži i jači dotok krvi do penisa i jača erekcija, te maksimalno širenje komora unutar penisa čime on postaje i vizuelno veći. Uz kombinaciju sa ProSize vežbama ovaj pojačan dotok krvi u penis može vremenom povećati komore kavernoze i izdužiti penis čime dobijate na obimu i dužini polnog organa!!!


Android zabeležio najveći porast u Evropi u poslednje dve godine – Android Market\nAndroid zabeležio najveći porast u Evropi u poslednje dve godine\nMay 13, 2016 - by android - Leave a Comment\nAnalitičari iz Kantar Worldpanel-a su objavili listing na kome se nalazie rezultati učešća mobilnih operativnih sistema na tržištu za prvo tromesečje 2016. godine, koji ukazuje na do sada najveći rast Android platforme u poslednje dve godine. Google-ov mobilni operativni sistem je porastao za 7.1% na zavidnih 75.6%, u EU5 državama (Ujedinjeno Kraljevstvo, Nemačka, Francuska, Italija i Španija), dok je u Kini taj broj povećan za 6% na 77%, a u Americi za 7.3% – na ukupnih 65.5%.\nMobilni analitičar Kantar Worldpanel-a, Loren Guenver, izjavila je da rast Android-a nije postignut samo od strane jednog-dva igrača mobilnog monopola, već je u pitanju daleko veći diverzitet brendova i mobilnih ekosistema koji koriste Android platformu.\nŠto se tiče Apple-a, situacija se malo pogoršala, budući da je udeo u EU5 državama opao sa 20.2% na 18.9% u poslednja tri meseca, a skoro svih 3.3% novih Android korisnika se upravo prebacilo sa iOS platforme. U Kini situacija nije nimalo bolja za Apple, jer je zabeležen pad u poslednjem tromesečju sa 26.1% na 21.1% udela\nMeđutim, najveći gubitnik u prethodnom periodu je – Microsoft, koji trenutno gubi najviše i ima svega 4.9% tržišnog udela, a skoro 7% novih Android korisnika dolazi sa Windows Phone-a.\nDirektor analitičke kompanije Dominik Sunebo navodi da je Microsoft izgubio od Android-a na francuskom i italijanskom tržištu, gde je u prethodnim godinama ostvarivao odlične rezultate, dok se u ovom tromesečju čak 10% korisnika sa tih prostora odlučilo za Android modele proizvođača kao što su Huawei, Wiko i Asus.\nApple Mac mini osvežen sa više jezgara, RAM-a i ko...\nPrevious Article NOVO NA FEJSU! Uskoro ćete gledati fotke na potpuno DRUGAČIJI način…\nNext Article Youtube dodaje razmenu poruka u aplikaciju


Saudijska Arabija gura Bliski istok u još veći haos - 07.02.2016, Sputnik Srbija\nUkoliko Saudijska Arabija pošalje kopnene trupe u Siriju, region Bliskog istoka biće uvučen u još dublji haos, piše nemački list „Velt“. 07.02.2016, Sputnik Srbija\nBilo bi nakon ovakvih izjava lepo znati koji je stav germana, da li bi oni odobrili ili ne bi angažovanje saudijaca u Siriji, kad već tako dobro znaju ko ne bi odobrio. Očigledno je Velt duboko ubeđen da bi celi ostatak sveta sem ove tri države podržao još veću klanicu na tlu Sirije sve u nameri da se likvidira jedno ljudsko biće jer kako znamo nisu nemci ratovali ni činili zločine i genocid sve je to činio samo Hitler, koje licemerje od potomaka onih koji su pola sveta zavili u crno.\nsaudijska arabija, sirija, vesti\n15:45 07.02.2016 (Osveženo: 16:02 07.02.2016)\n© Flickr / Wajahat MahmoodSaudijska Arabija\nUkoliko Saudijska Arabija pošalje kopnene trupe u Siriju, region Bliskog istoka biće uvučen u još dublji haos, piše nemački list „Velt“.\nUAE spremni da šalju vojsku u Siriju\n7 Februar 2016, 13:07\nNamera Saudijske Arabije da interveniše u sirijskom sukobu iznenadila je sve uključene strane i primorale SAD da razmotre koliko daleko su spremne da idu u svojoj podršci Rijadu, navodi se u članku.\n„Velika Britanija je spremna da učestvuje u kopnenoj operaciji međunarodne koalicije u Siriji“, izjavio je ranije vojni portparol Saudijske Arabije Ahmed Asiri u izjavi za kanal El Arabija. Samo vazdušni udari nisu dovoljni za eliminaciju DAEŠ–a, tvrdi Asiri.\nZašto je turska vojna invazija na Siriju izvesna\n6 Februar 2016, 21:57\n„Potrebna je kombinacija vazdušnih i kopnenih operacija“, rekao je vojni predstavnik.\nMeđutim, Vašington, koji je bio spreman da podrži sve svoje saveznike u borbi protiv terorista DAEŠ–a, odbio je da komentariše planove Saudijske Arabije.\nPrema pisanju nemačkog „Velta“, zapadne zemlje su svesne činjenice da bi učešće Riada u Siriji još više iskomplikovalo situaciju.\nList napominje da bi raspoređivanje kopnenih trupa Saudijske Arabije bez saglasnosti Vlade Sirije bilo kršenje međunarodnog prava. Štaviše, Rijad je u stvari glavni „autor“ sirijskog sukoba s obzirom da je Saudijska monarhija postala glavni izvor finansiranja i snabdevanja oružjem islamističkih pobunjeničkih grupa u regionu.\nTeheran: Saudijska Arabija neće imati hrabrosti za operaciju u Siriji\n6 Februar 2016, 11:57\nNamere i motivi Rijada su pod velikim znakom pitanja. Verovatnije je da zvaničnici Saudijske Arbije pre žele da podrže pobunjenike, nego da se bore protiv terorizma, što će region Bliskog istoka uvući u još dublji haos, zaključuje se u članku nemačkog „Velta“.\nVojno angažovanje Saudijske Arabije u Siriji nikada neće odobriti Iran, Sirija i Rusija, navodi „Velt“.\n7 Februar 2016, 18:54


Predstava palanačkog Gradskog pozorišta „Kako su se volele dve žabe“ na Međunarodnom festivalu u Bečeju – Palanačke novine\nPredstava palanačkog Gradskog pozorišta „Kako su se volele dve žabe“ na Međunarodnom festivalu u Bečeju\nMeđunarodni festival scenskog stvaralaštva dece i mladih „Majske igre“ ove godine održava se u Bečeju 57. put.\nSelektorka Gordana Đurđević Dimić, prvakinja drame Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu, od 41 prijavljene predstave odabrala je 12 najboljih – po šest u dečijoj i omladinskoj konkurenciji. Predstave će publika moći da pogleda u Gradskom pozorištu u Bečeju od 12. do 16. maja.\nMeđu izabranim predstavama je i „Kako su se volele dve žabe“, Dečije scene palanačkog Gradskog pozorišta, u režiji Radeta Mihailovića\nEvo izbora selektorke:\n-Za decu i mlade uzrasta od 5 do 15 godina:\n1. „BAJKE MOG DETINJSTVA“ – Školica glume Kreativnog centra Gradskog pozorišta Bečej\n2. „KAD JE DŽUNGLA, NEK’ JE SA MUZIKOM“ – Gradsko pozorište Jagodina\n3. „KAKO SU SE VOLELE DVE ŽABE“ – Kulturni centar Gradsko pozorište Smederevska Palanka\n4. „U CARA TROJANA KOZIJE UŠI“ – Kreativni studio i teatar ,“Gartel“ Sremska Mitrovica\n5. „GUSARSKI SAN“ – COTK „TENT“ Obrenovac\n6. „MAGAREĆE GODINE“ – Kolašinsko amatersko pozorište, Crna Gora\n-Za omladinu uzrasta od 15 do 27 godina:\n1. „ROVAROK“ (Bube)/ MMK Népkör – „Fabula Rasa“ Színjátszó Grund, Subotica\n2. „KAD JE PETAR PAN SREO KRISTIJANU F.“ -Gradsko pozorište Ruma, Dramski studio-omladinska scena\n3. „SVINJOGRAD“ – Dramski studio Doma omladine Kragujevac\n4. „POLA-POLA“ – Dom kulture Crvenka, Pozorište „Stevan Sremac“\n5. „LEONS I LENA“ – Dramski studio mladih, Gradsko pozorište Bečej\n6. „ANTIGONA“ – JU Katolički školski centar „Sveti Franjo“ Opća gimnazija, Tuzla, Bosna i Hercegovina.\n„TETOVIRANE DUŠE“ U TREBINJU\nNova Škola glume u Kreativno-obrazovnom centru „Krug“ (TV prilog)\nNext story Palanački pesnik Miroslav Jozić dobitnik nagrade „Đurin šešir“\nPrevious story Izložba ikona Jovice Nikodijevića u galeriji Kreativno obrazovnog centra „Krug“


„Po zvaničnim podacima, na jučerašnji dan, u samoizolaciji se nalazi 47 osoba i ne postoji niti jedan zabilježen slučaj korona virusa u Plavu. Zadovoljni smo stepenom odgovornosti građana koji u najvećoj mjeri poštuju preporuke i upustva nadležnih državnih organa“ – saopštio je predsjednik Opštine Mirsad Bajraktarević na sjednici Opštinskog tima za zaštitu i spašavanje.\nPotpredsjednik Nihad Canović je informisao prisutne o donaciji koju je opredijelila Fondacija Gusinje za kupovinu namirnica stanovništvu koje se nalazi u stanju socijalne potrebe na teritoriji opština Plav i Gusinje. „Po ko zna koji put naši ljudi u dijaspori pokazuju svoju humanost i veličinu, uvijek su tu kada su potrebni zavičaju“ naglasio je potpredsjednik Canović.\nDirektor Doma zdravlja dr Omer Šahmanović je upoznao sagovornike sa preventivnim mjerama koje su preduzeli, te istakao uvjerenje da što se tiče Doma zdravlja i zdravstvenih stanica u Gusinju i Murini, poštuju se sve utvrđene procedure i nivo zdravstvene zaštite je na najvećem mogućem nivou.\nPrema riječima načelnika OB Plav Džemala Šabotića šest krivičnih prijava podnijela je policija na teritoriji Plava onim osobama koje su kršile propisane mjere u borbi protiv korona virusa, dok je komandir Stanice granične policije u Plavu Radenko Simonović saopštio da je granični prelaz u Grnčaru zatvoren 13. marta, a da u međuvremenu nije bilo ilegalnih prelazaka granice, ali je bilo nezakonitog boravka zbog čeka su izrekli više prekršajnih naloga.\nDirektorica Centra za socijalni rad Branka Đukić navela je da su u Centru organizovali rad u formi dežurstava od 09-12h kako bi i dalje bili na usluzi građanima, dok je direktorica Crvenog krsta Elvira Mulić saopštila koje sve mjere preduzimaju kako bi pomogli lokalnom stanovništvu, te istakla da je na broj telefona 069194475 moguće pozvati ukoliko je nekome potrebna pomoć volontera Crvenog krsta.\nPredsjednik Skupštine Šefket Jevrić pohvalio je poteze Vlade Crne Gore donijete u cilju brobe protiv virusa, ocijenivši da su donijete mjere bile pravovremene i adekvatne.\nSvi učesnici sastanka su izrazili zahvalnost Fondaciji Gusinje na finansijskoj pomoći, te konstatovali da je najbolji i najtransparentiji način da ta pomoć dođe do onih kategorija kojima je najpotrebnija tako što će se formirat Komisija koja će odlučivat o svakom pojedinačnom paketu podrške, nakon čega će sačiniti Izvještaj o učinjenom.\nTakođe, učesnici sastanka uputili su zajednički apel građanima da se pridržavaju svih propisanih mjera kako bi zaštili sebe i druge.


“Otvoreni Balkan“ se može pokazati kao loša ideja\nUmjesto “Otvorenog Balkana“, evropski lideri bi trebali vršiti pritisak na početak pregovora o pristupanju EU s Albanijom i Sj. Makedonijom, dodjeljivanje statusa kandidata BiH, liberalizaciju viznog režima i status kandidata za Kosovo.\nBosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora − oklijevale su da se pridruže ovom projektu. Foto: AA\nU sklopu inicijative, tri države su u decembru prošle godine potpisale pet novih sporazuma. Lideri osnivači “Otvorenog Balkana“ vide ovu regionalnu saradnju kao dopunu, a ne alternativu integraciji u Evropsku uniju. Ipak, tri druge balkanske države − Bosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora − oklijevale su da se pridruže ovom projektu. Glavni razlog je to što postoji zabrinutost za pravu namjeru “Otvorenog Balkana“.\nDok su neki analitičari pozdravili inicijativu kao korisnu za region, drugi stručnjaci, poput Jasmina Mujanovića, objasnili su razlog skepticizama u vezi s “Otvorenim Balkanom“: ambicije srbijanske vladajuće elite u regionu. Bosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora sumnjaju da je “Otvoreni Balkan“ fasada za regionalnu hegemoniju Srbije. Ideja o “srpskom svetu“ − koju najžešće zastupa srbijanski ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin − uveliko se pojavljuje u svakoj raspravi o “Otvorenom Balkanu“. Mnogi vide ovaj “srpski svet“ kao reinkarnaciju “Velike Srbije“ iz 1990-ih godina, koja je donijela krvoproliće, i zabrinuti su za stvarne ciljeve Srbije. Iako njen predsjednik Aleksandar Vučić otvoreno ne promoviše tu ideju, do sada je nije ni javno odbacio.\n“Vjerovatno nisu htjeli da izrazimo podršku inicijativi Beograda da realizuje projekat 'Otvoreni Balkan', u interesu zdravijih, čvršćih odnosa između svih država regiona.“\nMinistar vanjskih poslova Rusije kritikovao je, također, EU i NATO zbog pokušaja da "pretvore Balkan u svoj projekat pod nazivom 'zatvoreni Balkan'". Mnogi u regionu podršku Lavrova “Otvorenom Balkanu“ shvatili su kao znak da su kritičari inicijative bili u pravu od samog početka.\nNijedna regionalna inicijativa ne bi trebala biti alternativa EU\nDok bi regionalna saradnja, u principu, trebalo da bude od koristi svima, ranije regionalne inicijative nisu dale značajne rezultate. Uz toliko protivljenja “Otvorenom Balkanu“, nejasno je hoće li više ijedna inicijativa uopšte biti efikasna. Sada je u regionu široko rasprostranjeno shvatanje da punopravno članstvo u Evropskoj uniji ostaje udaljeni cilj. Razlozi za to su brojni i različiti, ali optimizma o EU, koji je vladao prije deset godina, više nema. Čak se i privrženost ključnih evropskih lidera uzima s rezervom.\nNjemački kancelar Olaf Scholz, naprimjer, završio je dvodnevno putovanje Balkanom i obećao da će oživjeti evropsku perspektivu regiona. Pretpostavimo da kancelar ispuni svoje obećanje i njegova Vlada se založi za članstvo u EU u regionu. U tom slučaju, to bi moglo ubrzati zamrznuti proces evropskih integracija Balkana. Ovo bi bilo mnogo korisnije za region od podrške regionalnim inicijativama.\nUmjesto da podržavaju regionalne inicijative poput “Otvorenog Balkana“, ključni evropski lideri treba da se zalažu za: 1. Početak pregovora o pristupanju EU s Albanijom i Sjevernom Makedonijom; 2. Davanje statusa kandidata za Bosnu i Hercegovinu; 3. Viznu liberalizaciju i status kandidata za Kosovo.\nNijedna regionalna inicijativa ne bi trebala biti alternativa članstvu u EU. Ako punopravno članstvo ostane izvan stola, balkanske države treba da rade na razvoju i unapređenju svojih bilateralnih odnosa s ključnim globalnim silama. Ovo se posebno odnosi na izgradnju čvrstih veza sa Sjedinjenim Američkim Državama i rad na osiguravanju snažne američke posvećenosti Balkanu.\nZa Bosnu i Hercegovinu i Kosovo, pridruživanje NATO-u je primarni cilj, a članstvo u NATO-u ostaje najvažniji strateški cilj, bez obzira na stanje u procesu evropskih integracija. Bosna i Hercegovina je platila najveću cijenu nezavisnosti od svih jugoslavenskih država nasljednica, a slijedi je Kosovo. Nije slučajno što ove dvije države oklijevaju da se pridruže “Otvorenom Balkanu“. Njihovu teško stečenu nezavisnost ne bi trebalo ugroziti udruživanjem u inicijative sa sumnjivim političkim ciljevima.\n* Mišljenja iznesena u ovom članku su autorska i ne odražavaju nužno uređivačku politiku TRT Balkan.\nVanredni profesor na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nOtvoreni Balkan analiza Srbija Bosna i Hercegovina Kosovo


Ruski Nordgold zatvara rudnik zlata u Burkini Faso\nTanjug 11. aprila 2022. 17:41\nJOHANESBURG – Ruska kompanija Nordgold saopštila je danas da zatvara rudnik zlata Taparko u Burkini Faso zbog, kako kaže, više sile, navodeći da se bezbednosna situacija u toj zapadnoafričkoj zemlji pogoršala, prenosi Rojters.\nBurkina Faso, kao i susedne države Mali i Niger, bori se protiv naoružanih militantnih grupa povezanih sa Al Kaidom i Islamskom državom, u čijim je napadima ubijeno više hiljada ljudi i raseljeno više od dva miliona stanovnika iz regiona Sahel u zapadnoj Africi.\nRuski proizvođač zlata se svakodnevno suočava sa sve većim pretnjama u pogledu poslovanja i bezbednosti zaposlenih, naveo je Aleksander Hagan, generalni direktor Nordgoldovog ogranka Somita, u saopštenju u koje je uvid imao Rojters.\nPristup rudniku je poslednjih nedelja postao „praktčno nemoguć“, a čitava situacija dovodi u ozbiljnu opasnost živote osoblja, dodaje se u saopštenju.\nRudnik Taparko nalazi se u provinciji Namantenga u Burkini Faso, otprilike 200 km severoistočno od glavnog grada Uagadugua.\nPrema poslednjem izveštaju Nordgolda, u periodu januar-septembar prošle godine u tom rudniku je proizvedeno 53.500 unci zlata. Podaci o proizvodnji za celu 2021. godinu još nisu objavljeni.


Džombić: Sankcionisati kreditne prevare | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Džombić: Sankcionisati kreditne prevare\nDžombić: Sankcionisati kreditne prevare\nMinistar finansija Republike Srpske (RS) Aleksandar Džombić rekao danas da nijedna finansijska institucija ne može biti oslobođena odgovornosti ukoliko je bilo falsifikovanja dokumenata ili drugih prevara prilikom podizanja kredita, te da ne treba odustajati od kategorije jemstva.\nDžombić je rekao u toku rasprave u Narodnoj skupštini RS o izvještajima o stanju u bankarskom sistemu da, ukoliko je bilo falsifikovanja dokumenata ili drugih prevara prilikom podizanja kredita, to mora biti sankcionisano i procesuirano.\n„Molim vas da zbog takvih pojedinačnih slučajeva ne odustajemo od kategorije jemstva jer će to dovesti do određenih problema. Ako bi sada oslobodili jemce njihovih obaveza, desilo bi se da bi banke imale dodatne rezervacije na svoj portfelj, da bi taj portfelj pao, da bi te banke ušle u gubitke i da bi prestale davati kredite onim klijentima koji to zaslužuju“, rekao je Džombić.\nOn je naglasio da je ključno pitanje ko je prevario žirante – onaj ko je digao kredit ili banka?\nPerica Bundalo iz PDP-a predložio je da parlament RS usvoji zaključak kojim se zadužuje Vlada RS da pokrene izmjene Zakona o izvršnom postupku i Zakona o obligacionim odnosima u dijelu supstidijarnog jemstva.\nBundalo je rekao da izmjene Zakona o izvršnom postupku treba da se odnose na to da se od dužnika traži izmirenje obaveza dok ima sredstva i imovinu, a preostali dio potraživanja može pokrenuti prema sudužniku i jemcu.\nPoslanik DNS-a Spomenka Stevanović pitala kako je moguće da se, uprkos postojanju centralne evidencije komitenata, licima koja su već prezadužena odobravaju novi krediti i šta Agencija za bankarstvo RS namjerava uraditi da zaštiti prevarene žirante uz učešće službenika banaka i mikrokreditnih organizacija.\nŠef poslaničkog kluba PDP-a Branislav Borenović smatra da Agencija za bankarstvo RS nije adekvatno reagovala u slučajevima kada su banke za kredite koji su u toku nezakonite mijenjale kamatne stope.\nPoslanik SDS-a Tomica Stojanović rekao je da se izmjenama zakonske regulative što prije mora stati u kraj prevarama i malverzacijama prilikom dizanja kredita.\nU ime Kluba poslanika SDS-a on je predložio nekoliko zaključaka u kojim se traži da Agencija za bankarstvo analizira naplate potraživanja od žiranata, da Vlada napravi izmjene zakonske regulative, a potom o tome dostave izvještaj Narodnoj skupštini RS.\nPoslanik SDP BiH Mehmed Kopić rekao je da bi poslanici trebali biti složni kada je u pitanju donošenje propisa kojima bi se stalo u kraj prevarama prilikom dizanja kredita i podržati zaključke u kojima se to traži.\nPoslanik SNSD-a Perica Rajčević rekao je da ne treba miješati tržište i socijalnu politiku jer još niko u toj kombinaciji nije postigao uspjeh, ta naglasio da je i bogata Amerika spašavala banke, a ne dužnike.\n„Ako se vaši žiranti, prijatelji, kumovi, rođaci oslobode obaveze vraćanja kredita ako vi ne vraćate, zašto bi vi vraćali isti. To bi u praksi značilo i da u roku od deset dana ne bi imali banaka ni finansijskog sektora“, rekao je Rajčević.\nOn je naglasio da pitanje žiranata treba rješavati pažljivo, vodeći računa da je određen broj žiranata svojom voljom po važećim zakonskim propisima pristao da vraća dug umjesto nekog drugog u slučaju da taj isti ne vraća kredit.\nU Narodnoj skupštini RS u toku je razmatranje Informacije o privatizaciji državnog kapitala u Akcionarskom društvu Novi rudnik mrkog uglja „Miljevina“ kod Foče.


Ugradnja prirodnog kamena - Prirodni Kamen Ugradnja prirodnog kamena - Prirodni Kamen\nPrirodni kamen ugradnja je usluga koju sa velikim uspehom radimo godinama unazad. Ugradnja prirodnog kamena za nas predstavlja zadovoljstvo ali i obavezu prema klijentima jer se i najmanje greška skupo plaća.\nUgradnju kamena vrše vrhunski majstori koji se veoma dugo bave poslovima ugradnje prirodnog struganičkog kamena za različite namene i koji su pre svega pravi profesionalci u svom poslu.\nPrirodni kamen se može ugraditi gotovo na svim površinama, a u zavisnosti od namene u građevinarstvu, vrši se njegova obrada.\nSečene, lomljene, obrađene ili prirodno lomljene ploče imaju veliku primenu prilikom ugradnje na objektima i kod uređenja enterijera i eksterijera.\nKamen možete u objektu ugrađivati u procesu zidanja objekta, zidanja temeljnh konstrukcija, oblaganja fasada, cokli, zidova, oblaganja postojećih zidova, stepeništa, zidanje i oblaganje šankova, kamina, popločavanje i slično. Izrađuju se ograde, lukovi, kupole, staze, stepenice, terase, bazeni, česme, fontane, mini vodopadi, žardinjere, ograde itd.\nStoga je jako vazan Vaš pravilan izbor da bi postupak ugradnje prirodnog kamena dostigao zeljeni cilj. U ponudi je velika kolekcija prirodnog kamena , sečeni i prirodno lomljeni, kamene ploče, sečeni elementi, štanglice, klesani kamen-bujani, siga itd.\nUslov za dobro izvrsenje posla karakteriše i prati odgovarajući postupak, koji diktira predhodno dobro pripremljena podloga i odgovarajuća zaštita.\nPostupak pripreme podloge na koju se postavlja kamen je jako važan deo izgradnje, posle koga sledi ugradnja-leplenje odgovarajuceg kamena za nju.\nPomoćićemo Vam da se odlučite za vrstu kamena, njegovu postavku i boju-nijansu, a naše veliko iskustvo ce Vas opredeliti za kamen koji najbolje odgovara vašoj želji i uklapanju u prirodni ambijent, da bi se dobio najbolji vizuelno-estetski utisak.


Podrška Evropske unije upravljanju migracijama u Republici Srbiji “Žive knjige” danas u Obrenovcu - Podrška Evropske unije upravljanju migracijama u Republici Srbiji\nPredstavnici medija i stanovnici Obrenovca i okoline imali su danas priliku da prvi put prisustvuju događaju pod nazivom “Žive knjige” – konceptu koji podrazumeva ljude kao knjige koje imaju svoje naslove. U ovom, prvom u nizu događaja “Žive knjige”, korisnici Prihvatnog centra u Obrenovcu činili su svojevrsnu živu biblioteku, a posetioci i novinari su ih “čitali” kroz formalan/neformalan razgovor i diskusiju uz asistenciju prevodioca.\nDanašnji događaj deo je aktivnosti pod sloganom “Slavimo raznolikost”, koje se održavaju u okviru Podrške Evropske unije upravljanju migracijama u Srbiji.\n„U Srbiji sam više od dve godine, u Prihvatnom centru u Obrenovcu. Želja mi je da stignem do Francuske gde su mi prijatelji“, podelio je sa „čitaocima“ svoju priču Faruk Khan (26) iz Pakistana.\nMarko Savio, direktor konzorcijuma koji čine organizacije „Care“, „Caritas“ i „Oxfam“, takođe se obratio prisutnim novinarima i posetiocima.\n„Uloga civilnog društva je bila ključna za podršku svima koji su dolazili u Srbiju od početka mgrantske krize 2015. Mnoge lokalne i pojedine međunarodne organizacije su stekle iskustvo i znanje o tome kako efikasno da podrže sve u pokretu, uključujući i zaštitu za sve one kojima je potrebna. Tokom poslednje dve godine uloga civilnog društva u odgovoru na migrantsku krizu kontinuirano se smanjuje. Zabrinuti smo da će, od 2020. godine uloga civilnog društva biti mala, ako je uopšte bude“.\nMiroslav Luburić iz Fondacije Ana i Vlade Divac, koja sprovodi aktivnosti pod sloganom „Slavimo raznolikost“, istakao je ulogu Evropske unije u pomoći Srbiji kada je u pitanju rešavanje izazova u vezi sa migrantskom krizom.\nAktivnosti pod sloganom “Slavimo raznolikost“, koje podrazumevaju sportske i eko akcije, kao i „žive knjige“, počele su u junu 2019. godine. Imaju za cilj da ojačaju zajedništvo i stvore prostor za migrante i izbeglice i lokalno stanovništvo u Srbiji, sa manje predrasuda, a više razumevanja i saradnje.\nU Prihvatnom centru u Obrenovcu boravi 640 migranata. U Srbiji je trenutno u svim prihvatnim i centrima za azil smešteno oko 3.100 migranata, od kojih većina čeka da ode dalje, uglavnom u zemlje Zapadne Evrope.


Antonov: Rusija neće tolerisati ubistva civila i zarobljnika\nTanjug 9. aprila 2022. 19:47\nNJUJORK – SAD i saveznici treba da podstaknu Kijev da se pridržava međunarodnog humanitarnog prava, jer Rusija neće tolerisati ubistva civila i ruskih ratnih zarobljenika, izjavio je danas ruski ambasador u SAD Anatolij Antonov na Konferenciji Šilerovog instituta, održanoj putem video linka.\n„Postoji očigledna potreba da SAD i njihovi saveznici podstaknu Ukrajinu da poštuje međunarodno humanitarno pravo. Nikada nećemo tolerisati ubistva civila, kao ni ubistva i mučenje zarobljenih ruskih vojnika“, rekao je on, preneo je TAS S.\nCilj ruske specijalne vojne operacije u Ukrajini je da nikakva pretnja Rusiji ne dolazi sa njene teritorije, istakao je Antonov.\n„Danas je izuzetno važno postići demilitarizaciju i denacifikaciju Ukrajine. Učvrstiti status Kijeva bez nuklearnog oružja i njegovu posvećenost međunarodnim sporazumima o neširenju oružja za masovno uništenje“, kazao je on.


Banka Poštanska štedionica je stožer privrednog razvoja na Kosovu | Radio Kosovska Mitrovica\n14. January, 2020 15:17 |\nDanašnji događaj u Zubinom Potoku je još jedna potvrda da Banka Poštanska štedionica, kao najveća srpska banka sa tradicijom dugom govoto jedan vek, savremene uslove poslovanja podjednako “približiva svim korisnicima i građanima na čitavoj teritoriji države Srbije”, poručeno je prilikom otvaranja ekspoziture u Zubinom Potoku.\nNa značaj postojanja ove banke ukazao je pomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković.\n„Reč je o banci koja ima iskustvo i trajanje od 97 godina i to je nešto što kvalifikuje ovu banku i menadžment na čelu sa gospodinom Kekićem da ovde, i u dobru i u zlu, tamo gde drugi i ne mogu i ne smeju, sa svojom državom Srbijom, sa Kancelarijom za Kosovo i Metohiju budu sa svojim narodom i čine sve da omoguće život dostojan čoveka u 21. veku.\nNaši ljudi ovde na severu, ali i svuda gde žive po Kosovu i Metohiji, imaće sada priliku, zahvaljujući prisustvu Banke Poštanska štedionica, da nastave sa korišćenjem usluga koje već uveliko koristi naša privreda. To je ono na čemu smo mi neizmerno zahvalni našem velikom prijatelju gospodinu Kekiću, ali i Banci Poštanska štedionica“, rekao je Petković.\nPetković je naglasio da su građani ove opštine na severu Kosova, otvaranjem ove moderne ekspoziture, dobili najvredniji poklon za srpsku novu godinu.\n„Ističem posebno značaj Banke Poštanska štedionica i njenog prisustva ovde na Kosovu i Metohiji zato što je ova banka za veoma kratko vreme uspela da postane stožer privrednog razvoja ovde na Kosovu i Metohiji, ali banka koja je u službi građana i razvijanja uopšte srpske zajednica ovde na Kosovu i Metohiji“, precizirao je Petković.\nNačelnik Kosovsko – mitrovačkog okruga Slavko Simić rekao je da je veoma važno što se Banka Poštanska štedionica za vrlo kratko vreme pozicionirala i privukla veliki broj klijenata.\n„Hvala Banci Poštanska štedionica što je uvek bila uz svoj narod. Kada nam je Priština uvela takse, pomagali su davajući olakšice i privrednicima i građanstvu i zato im još jednom hvala na tome. Danas sa ponosom otvaramo ovu ekspozituru, i daj bože da u narednom periodu ovako isto činimo i na jugu Kosova i Metohije“, rekao je Simić.\n„Opština Zubin Potok ove godine je u saradnji sa Kancelarijom za Kosovo i Metohiju i državom Srbijom obezbedila 44 projekta i oko milijardu 672 miliona dinara.\nSav taj novac će proći preko Poštanske štedionice i ide u privredu, infrastrukturu i razvoj poljoprivrede i pomoć građanima na Kosovu i Metohiji. Srećan sam što je Banka Poštanska štedionica danas sa nama i što imamo vrlo kvalitetnu uslugu, kao i ostali građani u užoj Srbiji“, rekao je Vulović.\nU ime domaćina prisutne je pozdravio direktor Banke Poštanska štedionica – Filijala Kosovska Mitrovica Igor Radić koji je rekao da se uređenjem i modernizacijom prostora nastoji da se stvore što bolji uslovi za rad, ali i da ova banka bude što više pristupačna svim građanima na Kosovu.\n„Banka Poštanska štedionica je stabilna finansijska institucija koja ide ka budućnosti. Ona je prisutna na teritoriji Kosova i Metohije od aprila meseca 2018. godine, a u prošloj godini filijala Kosovska Mitrovica je bila profitabilna. Mi imamo 18 hiljada korisnika na Kosovu i Metohiji koji primaju zarade preko nas, tu je i 28 hiljada kartica, a zaključno sa poslednjim danom 2019. godinu završili smo sa blizu 3,2 milijadre dinara depozita“, rekao je Radić.\nSvečano je danas bilo i u prostorijama ove banke u Severnoj Mitrovici gde je u prisustvu predstavnika Kancelarije za Kosovo i Metohiju, sveštenstva, klijenata i zaposlenih proslavljana slava Svetog Vasilija, koju ova finansijske institucije slavi od trenutka kada je preuzela rad nekadašnje Jugobanke. Ovoj svečanosti, putem video linka, prisustvovalu su i zaposleni u ekspoziturama Banke Poštanska štedionica širom Srbije.


Ako izađu SAD, umesto jednog bureta baruta, pojaviće se mnogo novih - 26.10.2018, Sputnik Srbija\nRuski predsednik Vladimir Putin poručio je da će Moskva odgovoriti recipročno ako nove američke rakete budu postavljene u Evropi i upozorio je evropske zemlje da... 26.10.2018, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Michael SohnProtivraketni sistem "Patriot" u Nemačkoj\nNa taj način Putin je prokomentarisao moguće povlačenje SAD iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, dok mnogi ruski zvaničnici i eksperti ocenjuju da su SAD već prešle tačku od koje se ne može nazad.\nŠef Komiteta Državne dume Rusije za odbranu Vladimir Šamanov izjavio je da su SAD sahranile taj sporazum u obliku u kojem je postojao danas, a da šanse da se on reanimira više nema.\nZašto odbrambeni sistem Kalinjingrada izaziva nervozu u NATO krugovima\n26 Oktobar 2018, 07:05\nRuski eksperti upozoravaju da bi moguće istupanje SAD iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa moglo da dovede do nove trke u naoružanju i učini svet opasnijim.\nGlavno pitanje koje se sada postavlja jeste kako će Moskva odgovoriti na te poteze Vašingtona?\n„To je uvek vojna tajna, a najjednostavnija mera je da oživimo naše sisteme srednjeg dometa, koji su svojevremeno bili bolji od američkih. Rukovodstvo zemlje će doneti odluku u skladu sa situacijom. U svakom slučaju, Rusija ima dovoljno resursa, potencijala i političke volje da stvori sistem protivteže koji nas pouzdano štiti“, rekao je za Sputnjik ruski analitičar Igor Nikolajčuk.\nPrema njegovim rečima, povlačenje SAD iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa opasno će pogoršati situaciju u svetu.\n„Povlačenje Amerikanaca iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa oštro će narušiti bezbednost u svetu, jer će se pojaviti čitava klasa oružja koja će biti postavljena i korišćena, a zbog njega će biti izgrađene nove baze. Neće se pojaviti jedno ’bure baruta‘, a sada su to nuklearne rakete, već nekoliko njih odjednom, možda i previše. Logika života je takva da će oružje, koje je okačeno u prvom, sigurno pucati u poslednjem činu. To je pravilo ne samo u pozorištu, nego i u svetskoj politici. Ovo što se događa nije samo neka vrsta političkog manevrisanja, već se može posmatrati kao priprema za rat. Oružje je uvek usmereno ka određenom neprijatelju. Potpuno je razumljivo da američke rakete srednjeg dometa stacionirane u evropskim zemljama nisu usmerene na zaštitu tih zemalja, već na pripremu rata protiv nas, protiv Rusije. To je pištolj koji je postavljen na slepoočnicu Rusije“, smatra Nikolajčuk.\n24 Oktobar 2018, 19:00\nMoskva i Vašington se već dugo međusobno optužuju za kršenje Sporazuma o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa, koji su 1987. godine potpisali lideri SAD i SSSR-a Ronald Regan i Mihail Gorbačov. On zabranjuje da dve sile imaju balističke rakete na zemlji i krstareće rakete dometa od 500 do 5.500 kilometara.\nAmerički predsednik Donald Tramp je izjavio da će SAD nastaviti da povećavaju nuklearni arsenal sve dok se „ostali ne opamete“, aludirajući na Rusiju i Kinu, dok je Moskva više puta ponovila da je zainteresovana za očuvanje tog sporazuma, a sada je čak zatražila podršku i od UN.\nPored toga, Rusija je čak Amerikancima predala informacije o testiranju krstareće rakete 9M729, za koju je Vašington izjavio da predstavlja kršenje Sporazuma. Tu raketu može da koristi i čuveni „Iskander“, koji je raspoređen u Kalinjingradskoj oblasti, što dodatno stvara nervozu u NATO redovima.\nU Rusiji smatraju da će povlačenje SAD iz tog sporazuma omogućiti Americi da brzo modernizuju svoje balističke rakete do dometa koji je zabranjen Sporazumom o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa, a sledeći korak bi moglo da bude povlačenje SAD iz Sporazuma o smanjenju i ograničenju strateškog ofanzivnog naoružanja, što bi moglo da izazove novu trku u naoružanju.\nRuski eksperti ističu da Moskva neće ulaziti u tu trku, ali upozoravaju da bi u slučaju da do toga dođe najviše bila ugrožena Evropa. Rusi ne mogu da gađaju Ameriku raketama srednjeg dometa, ali zato mogu američke baze u Evropi.\nEvropska unija je pozvala Trampa da razmisli o mogućim posledicama koje bi povlačenje SAD iz nuklearnog dogovora sa Rusijom imalo i da uzme u obzir posledice po sopstvenu bezbednost, po bezbednost svojih saveznika i čitavog sveta, ističući istovremeno da svetu ne treba još jedna trka u naoružavanju.\nOčekuje se da će pitanje izlaska SAD iz Sporazuma o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa biti jedna od glavnih tema predstojećeg susreta Putina i Trampa u Parizu, 11. novembra.