Predsednica Jahjaga se sastala sa gospođom Madeleine Albright - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Jahjaga se sastala sa gospođom Madeleine Albright\nPredsednica Republike Kosovo, gospođa Atifete Jahjaga, tokom boravka u London, gde prisustvuje međunarodnoj konferenciji “Uloga žene za mir i bezbednost“ danas se sastala sa bivšim državnim sekretarom SAD-e, gospođom Madeleine Albright.\nPredsednica Jahjaga i bivši američki državni sekretar Albright su razgovarale o položaju i ulozi žene u društvo i unapređenje njenih prava. Gospođa Albright je čestitala Predsednici Jahjaga za njen rad na predstavljanje države Kosovo i angažovanje za odbranu ljudskih prava i sloboda za sve građane Kosova, te je visoko cenila dostignuća Kosova na unapređenje demokratskih procesa u zemlji.\nMadeleine Albright je čestitala Predsednici Jahjaga za postignuti sporazum između Kosova i Srbije u procesu dijaloga u Brisel.\nPredsednica Jahjaga se zahvalila bivšem američkom državnom sekretaru za sav njen rad i angažovanje za Kosovo i za unapređenje demokratskih procesa u zemlji. Ona je naglasila da pomoć SAD-e za Kosovo jeste bitno i ocenila da američko angažovanje u regionu doprinosi njegovoj stabilnosti.\nPredsednica Jahjaga reče da normalizovanje odnosa između Republike Kosovo i Republike Srbije, putem procesa dijalog koji se odvija u Brisel pomaže uspostavljanje mira i olakšava život građana sa obe strane granice. Ona je ocenila da postignuti sporazum u petak će pomoći za olakšanje odnosa i unaprediti će proces evropskih integracija dveju zemalja.


Iskusni preduzetnici o marketingu, prodaji, radu u startapima\nOpenIT konferencija sastoji se se iz tri dela: Power Talks, Workshops i Action Space. Tokom prvog dela, učesnici će imati priliku da čuju kratke inspirativne govore – koji imaju za cilj da predstave vrednosti koje pruža AIESEC kao jedna od najvećih studentskih organizacija na svetu.\nWorkshops deo, kao što i sama reč kaže, obuhvata radionice u trajanju od 45 minuta tokom kojih će predstavnici kompanija raditi sa grupama od po 20 do 30 studenata. Kompanije će imati priliku da iznesu svoja iskustva, stavove i rešenja koja su se realizovala u praksi. Sa druge strane, Action Space sekcija obuhvata i “Company Circles” metodu koja predstavlja otvorenu diskusiju studenata i članova kompanija.\nInače, pomenuti projekat rezultat je saradnje nekoliko vodećih srpskih IT kompanija i studentske organizacije AIESEC, a o važnosti ovog projekta oglasio se i Ivan Bjelajac, COO Devana Technologies koji je za Netokraciju izjavio:\nOpenIT je jedan od prvih projekata na kojima je Devana Technologies sarađivala sa AIESEC-om. Kompletno dešavanje pruža odličnu priliku mladim ljudima da ostvare svoje ambicije. Povezivanje kompanija iz oblasti informacionih tehnologija sa studentima koji žele da svoju budućnost grade u ovom smeru odlika je koja krasi OpenIT.\nKonferencija je iz godine u godinu sve više rasla i svaki put smo uvideli neki novi napredak. Omogućila nam je pristup talentovanim ljudima, ali i odličnim idejama.\nStudenti će imati jedinstvenu priliku da rade sa predstavnicima kompanija koji će im približiti pojedine poslovne procese.\nStručne prakse za studente u inostranstvu\nPo završetku OpenIT-ja, iz AIESEC-a poručuju i da su u planu mentorske radionice što predstavlja savršenu priliku za interaktivan rad sa profesionalcima. Cilj je da se u okviru programa razviju nove ideje ili reše pojedini izazovi sa kojima se zaposleni suočavaju prilikom svakodnevnog rada, gde će mentori pružati dodatnu individualnu podršku studentima.\nStudentima će se tokom OpenIT-ja ponuditi i program stručnih praksi u inostranstvu – tačnije u oblasti informacionih tehnologija, marketinga, poslovne administracije i prodaje. Više informacija o predstojećem događaju kao i online formular za prijave, možete pronaći na zvaničnom sajtu konferencije.\nNetokracija je kao medijski partner podržala OpenIT.


Karganović: Zvanična verzija o Srebrenici je prevara | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Karganović: Zvanična verzija o Srebrenici je prevara\nKarganović: Zvanična verzija o Srebrenici je prevara\nKoautor knjige “Srebrenica: dekonstrukcija jednog virtuelnog genocida“ Stefan Karganović tvrdi da je zvanična verzija o Srebrenici „blef“ i prevara u kojoj su čak i posmrtni ostaci žrtava lažnim prikazivanjem pretvoreni u virtuelne dokaze, jer ne služe utvrđivanju stvarnosti nego učvršćivanju iluzije.\nKarganović je rekao je da su dva poglavlja ovog djela posvećena zloupotrebi forenzičkih dokaza u “kvazijurističke svrhe“, a da je koautor doktor Ljubomir Simić izvršio analizu obimne forenzičke dokumentacije Haškog tužilaštva koja obuhvata oko 30 000 stranica.\nPrema njegovim riječima, forenzički dokazi, jedini materijalni dokaz o tome šta se dogodilo u Srebrenici, ne podupiru zaključke Haškog tribunala i drugih međunarodnih faktora i institucija.\nKarganović je rekao novinarima u Banjaluci da se u knjizi korištene i izjave preživjelih muslimanskih boraca 28. divizije koja se u koloni povlačila iz srebreničke enklave prema Tuzli 11. na 12. juli 1995. godine. Iz te građe, dodao je, jasno je da je to bila naoružana kolona, a po međunarodnom pravu kolona naoružanih ljudi predstavlja legitiman vojni cilj.\n„Dakle, prema međunarodnom pravu, tu nema nikakvog krivičnog djela i Vojska Republike Srpske je bila potpuno u pravu da koristi sredstva koja su joj bila na raspolaganju u odnosu na muslimansku kolonu“, rekao je Karganović i dodao da je kolona naoružanih muslimana 28. divizije imala ogromne gubitke, što je dokumentovano u ovoj knjizi, prema autentičnim iskazima ljudi koji su bili u toj koloni.\nNa pitanje da li očekuje da ova knjiga može promijeniti mišljenje o Srebrenici, Karganović je odgovorio potvrdno, podsjećajući da je parlament Kanade na prijedlog kanadskog premijera odlučio da ne usvoji rezoluciju o Srebrenici prije 11. jula i najavio da, i zbog te činjenice, uskoro slijedi objavljivanje ove knjige na engleskom jeziku.\n„Smatramo da je to vrlo dobar korak kanadskih vlasti, ali prema našim informacijama, u septembru će biti pokušaja da se to pitanje ponovo stavi na dnevni red. Zato ova knjiga može dobro da dođe u sveobuhvatnom sagledavanju problematike Srebrenice“, rekao je Karganović, koji je predsjednik nevladine organizacije „Istorijski projekat Srebrenica“.\nObjašnjavajući zašto su odlučili da prvo izdanje knjige bude štampano na srpskom jeziku, kada je izdavač „Istorijski projekat Srebrenica“ planirao da to bude na engleskom jeziku, Karganović je rekao da se to dogodilo nakon debate u Skupštini Srbije u vezi sa Deklaracijom o Srebrenici.\n„Tada smo odlučili da je Srbima sa ove, ali i sa one strane Drine, najpotrebnije da saznaju nešto više o Srebrenici. Iskereno, bio sam šokiran neznanjem poslanika Skupštine Srbije u vezi sa događajima u Srebrenici i oko nje u julu 1995. godine“, rekao je Karganović.\nU Banjaluci je danas promovisana knjiga „Srebrenica: dekonstrukcija jednog virtuelnog genocida“ autora Stefana Karganovića i Ljubiše Simića o saznanjima u vezi sa događajima u Srebrenici jula 1995. godine do kojih je došao ekspertski tim nevladine organizacije „Istorijski projekat Srebrenica“.\nOsim autora, na promociji su govorili dekan Pravnog fakulteta Univerziteta u Banjaluci Vitomir Popović, profesor na Pravnom fakultetu i bivši predsjednik RS Nikola Poplašen, te viši naučni saradnik u Akademiji nauka Ruske Federacije u Moskvi Mihail Jambaev.\nKnjiga „Srebrenica: dekonstrukcija jednog virtuelnog genocida“ objavljena je ovih dana u Beogradu i izdanju Fonda „Istorijski projekat Srebrenica“ iz Holandije. Recenzent je viši naučni saradnik za istorijske nauke u Institutu za slavistiku Ruske akademije nauka Pjotr Ahmedovič Iskenderov.\nKontaktirajte nas: [email protected]publikasrpska.net


"Imamo dva zadatka, moj je da stvaram mlade trenere i igrače, a kluba je da usmeri omladinu u sport i da kao stabilna ekipa predstavljamograd Kragujevac", rekao je Udovičić novinarima na promociji tima u Sportskom centru Park.\nJedan od osnivača ideje o formiranju vaterpolo kluba Radnički Kragujevac, reprezentativac Srbije Vanja Udovičić, kazao je da su poznati igrači došli da podrže projekat koji im je predstavljen.\n"Tu smo da podržimo projekat koji nam je predstavljen. Ono što sportisti daju Kragujevcu ne može ni sa čim da se meri. Mi predvodimo grad i sport u njemu, zajedno sa fudbalerima, košarkašima, odbojkašima i ostalima", istakao je Udovičić.\nGosti na promociji vaterpolista u Kragujevcu su bili gradonačelnik Veroljub Stevanović i ministar finansija i privrede Srbije Mladjan Dinkić. Oni su na poklon od igrača dobili loptu sa njihovim potpisima, a za uzvrat im je Stevanović dao zastavu Kragujevca.\n"Ovo je specifičan trenutak za grad Kragujevac. Tenzija se oseća u gradu. Sanjali smo ovakav tim, koji neki već nazivaju timom iz snova. Ovo je veoma bitno za budućnost grada. Naš cilj je da omladinu i mlade učimo zdravom životu i obrazovanju. Bitno je da smo Srbiju pomerili iz Beograda. Ovo je verovatno najsportskiji grad na Balkanu", rekao je gradonačelnik Kragujevca.\nMinistar Dinkić je naglasio da od Radničkog očekuje dobre rezultate u predstojećoj sezoni.\n"Sa vrhunskim trenerom Dejanom Udovičićem i ovakvim igračima Radnički će napraviti dobre rezultate... Pre mesec dana nazvao me je Vanja Udovičić i predložio mi da u Kragujevcu napravimo vaterpolo klub. To sam video kao odličnu ideju. Doveli smo odlične igrače i time želimo da damo motiv deci da se bave vaterpolom, plivanjem, kao i ostalim sportovima", kazao je Dinkić.


Murinjo: "Košta skoro i da ne trenira!" - Sportske.net\nMurinjo: "Košta skoro i da ne trenira!"\nPosle utakmice sa Aston Vilom, koju je Čelsi lako dobio sa 3:0, uz novi gol Dijega Košte, Murinjo je na zanimljiv način odgovorio na pitanja o španskom reprezentativcu.\nDijego Košta je po principu "veni, vidi, vici" (dođoh, videh, pobedih) započeo svoju karijeru u Engleskoj. Bivši napadač Atletika je već dokazao klasu i ne namerava da stane, ali mu problem, bar po Murinjovoj priči, predstavlja mišić noge koji je konstantno u riziku od rupture.\nIpak, to ne odmaže Košti da daje golove, engleski novinari su oduševljeni njime i čim je Murinjo zakoračio u konferencijsku salu posle meča sa Vilom, počela su da "pljušte" pitanja o Košti. Murinju kao da se to nije dopalo, pa je odgovorio malo neuobičajeno.\n"Košta? Košta gotovo da ne trenira. On se na treninzima odmara jer ne želimo da rizikujemo povredu. To što daje golove je sjajno, ali za mene je bitno da ekipa pobeđuje, čak i sa 1:0 i nije bitno ko daje golove", rekao je Murinjo.\nNa novu opasku da je on na vrhuncu forme i da igra kao u transu, Murinjo je samo odmahnuo rukom.\n"Da ima prostora za odmor i regeneraciju, bio bi na vrhuncu forme. Ovo nije njegov vrhunac. Lepo je za njega što daje golove, ali on može da igra mnogo bolje i intenzivnije od ovoga", smatra Murinjo.\nNas baš zanima kako može da igra bolje od ovoga, ali videćemo valjda kad sredi probleme sa povredom...


Zvaničnici o presudi Karadžiću – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Zvaničnici o presudi Karadžiću\nRedakcija Send an email 24. марта 2016\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović istakao je da prvostepena odluka prvom predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću u Haškom tribunalu nema nikakve posljedice po Dejtonski mirovni sporazum, Ustav i status Republike Srpske i njenih organa i institucija.\nOn smatra da će Karadžićev tim odbrane iskoristiti pravne mogućnosti da bi navedena presuda dobila neke druge okvire.\n„Za tako nešto ima prostora, jer sudsko obrazloženje i odbacivanje prve stavke optužnice daje šansu za neka druga rješenja“, dodao je Čubrilović.\nOn je ponovio da je potpuno jasno da Tribunal u Hagu nije ispunio svoju misiju i da je u proteklom radu pokazao političku pristrasnost i selektivan pristup pravdi.\nČubrilović kaže da će se Republika Srpska i dalje zalagati da bude uređen i funkcionalan dio BiH, da svi nivoi vlasti budu potpuno jedinstveni, aktivni i odgovorni prema građanima.\n„Narodna skupština, koja je prva konstituisana institucija Republike Srpske, i danas kao i prije skoro dvije i po decenije, čvrsto je rješena da nastavi da čuva i brani Srpsku, interes srpskog naroda i svih građana, uz poštovanje ustavnih demokratskih i civilizacijskih principa“, poručio je Čubrilović.\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nenad Stevandić izjavio je da je prvostepena presuda Haškog tribunala od 40 godina zatvora prvom predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću hipoteka na zajedničku budućnost BiH. „Ovo je nepravosnažna presuda i sigurno je da o njoj nećemo biti saglasni u BiH. Za njeno tumačenje biće potrebno više pameti, a manje sukoba“, rekao je Stevandić.\nOn smatra da su tačke optužnice prema kojima je Karadžiću presuđeno, ali i dio prema kome nije, kamen spoticanja u BiH.\nPresudu Radovanu Karadžiću, u Savezu logoraša Republike Srpske smatraju dokazom da, i decenijama poslije rata, i dalje postoji, kako je saopšteno, najveći logor za Srbe, oličen u Haškom Tužilaštvu i Tribunalu.\nNavode da je princip funkcionisanja isti, počev od premlaćivanja i ubistava tokom hapšenja, do dugogodišnje pravne torture tokom koje se ne uvažavaju bilo kakvi argumenti odbrane, a nakon koje dolazi ili do smrti u ćelijama ili hiljadugodišnjih zatvorskih kazni za Srbe koji to izdrže do kraja.\nIz navedenih razloga, Savez logoraša navodi da nije iznenađen ovakvom odlukom institucije koja će se u istoriji prava pokazati kao sramotan primjer ispolitiziranosti, neobjektivnosti i nečuvene pristrasnosti.\nS obzirom na sve moguće posljedice ovakve odluke, Savez logoraša poziva sve građane Republike Srpske na uzdržanost, ali i na sve neophodne aktivnosti ka zaštiti Republike Srpske, protiv koje je ova odluka u suštini i usmjerena, navedeno je u saopštenju.\nPredsjednik PDP–a Branislav Borenović izjavio je da presuda bivšem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću pred Haškim tribunalom ima individualni karakter i da ne smije da ima bilo kakav politički uticaj na poziciju Srpske.\n„Presuda će sigurno izazvati određene političke polemike, veliko nezadovoljstvo iz Republike Srpske tako visokom kaznom, ali i neku vrstu nastavka euforije i stvaranje tenzija od političkih predstavnika bošnjačkog naroda“, ocijenio je Borenović.\nPrvostepena presuda prvom predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću je nepravedna i kao takva neće doprinijeti ni pravdi ni istini o događajima na ovim prostorima iz 90-tih godina prošlog vijeka, kazao je predsjednik Srpske demokratske stranke Mladen Bosić.\nNaglasio je da nas presuda ponovo ostavlja u ubjeđenju da je Haški tribunal prevashodno politička institucija koja ima za cilj satanizaciju i definisanje Srba kao glavnih krivaca za protekli rat.\n„To potvrđuje činjenica da su skoro svi zločini nad srpskim narodom ostali nekažnjeni. Politički vrh drugih naroda nije osuđivan za te zločine po komandnoj odgovornosti kao što je slučaj sa kompletnim tadašnjim rukovodstvom Srba iz Srbije, Republike Srpske i Hrvatske“, rekao je Bosić.\nPredsjednik stranke Napredna Srpska Adam Šukalo izjavio je da presuda Karadžiću pred Haškim tribunalom nije pravična i da je sud paušalno pristupio utvrđivanju njegove subjektivne odgovornosti.\nPolitički analitičar Gostimir Popović smatra da prvostepena presuda Haškog tribunala od 40 godina zatvora prvom predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću nema veze sa pravom i pravdom. „Ovakvom presudom, iako je prvostepena, vrši se pritisak na srpski narod i Republiku Srpsku. Njome se žele opravdati određene aktivnosti međunarodnih organizacija i snaga u BiH“, rekao je Popović, nakon izricanja prvostepene presude Karadžiću.\nPolitički analitičar Dragomir Anđelković rekao je da današnja drakonska i „nakaradna“ osuda Radovana Karadžića ima za cilj da se na njega prebaci krivica zapadnih centara moći za izazivanje rata na prostoru bivše Јugoslavije, a istovremeno je i priprema terena za novi udar na Republiku Srpsku. Anđelković je ocijenio da je Haški tribunal danas potvrdio svoju reputaciju političke institucije.\nAnđelkovi smatra da je presuda bila očekivana, jer se „zna da je Haški tribunal politička institucija, koja ima za zadatak prekrajanje istorije“.


Zvezda dobila novog Stankovića\nMladi vezista rođen 2003. godine - Nikola Stanković, na jučerašnjoj prijateljskoj utakmici protiv Ufe, debitovao je za seniorski tim Crvene zvezde.\nStasavaju na terenima iza juga Marakane pravi biseri i momci koji predstavljaju budućnost našeg kluba, a upravo to je slučaj sa Nikolom Stankovićem, vezistom čije vreme tek dolazi. Stanković je ušao na teren u 81. minutu umesto Miloša Degeneka na meču protiv Ufe, čime je pojačao plejadu Zvezdinih bisera u seniorskom timu.\nVezista rođen 2003. u Vrnjačkoj Banji u naš klub je stigao kao petnaestogodišnjak iz kraljevačkog Apolona koji je regionalni centar Crvene zvezde, a time se na delu pokazalo da saradnja naše Omladinske škole sa klubovima iz regiona donosi rezultate. Osim Stankovića, tu su i Gluščević, Petrović, Ilić, sve dečaci čije vreme tek dolazi, a koji su crveno-beli dres obukli posle staža u Apolonu.\nStanković je po dolasku priključen ekipi Marka Neđića, u generaciju koja važi za jednu od najtalentovanijih u našoj školi u poslednjoj deceniji. Sjajnim igrama i osvojenim titulama u mlađim kadetima i kadetima, uspevao je da skrene pažnju na sebe. Ovu sezonu je počeo kao omladinac i na 12 mečeva postigao jedan pogodak uz dve asistencije, potom je usledila prekomanda u Grafičar. Tu je na devet mečeva ostvario identičan učinak kao u omladincima - gol i dve asistencije.\nTokom ovih priprema priključen je prvom timu, protiv Ufe je debitovao, i kaže da će taj dan pamtiti ceo život.\n- Presrećan sam zbog debija, jer o tome da zaigram za Crvenu zvezdu sanjam ceo život. Drago mi je zbog pobede, odigrao sam deset minuta, bilo je korektno, ali mogu još bolje. Nadam se da ću uskoro zabeležiti nastup i na nekoj zvaničnoj utakmici. Zahvalio bih se stručnom štabu na ukazanoj prilici, na meni je sada samo da nastavim da treniram - rekao je sedamnaestogodišnji Stanković.


Herman Gering - Blic Online\nMinistarstvo spoljnih poslova: Nije bilo razgovora sa Italijanima o slikama iz Narodnog muzeja\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da Ministarstvo nije razgovaralo sa nadležnim organima Italije u vezi sa umetničkim slikama koje ta zemlja potražuje od Srbije.\nŠuster: Aukcija nacističkih znamenitosti je odvratna zamisao\nCentralni savet Jevreja u Nemačkoj ocenio je kao "odvratne" planove za aukciju nacističkih znamenitosti, uključujući i svileni donji veš Hermana Geringa.\nGERINGOVA NEĆAKA Odrekla se potomstva da ne bi rodila MONSTRUMA\nDOBRI GERING Brat Hitlerovog krvožednog zapovednika spasavao Jevreje iz Dahau kampa smrti\nDok je Herman Gering "odveo" milione ljudi u smrt u ime nacional-socijalizma, njegov brat, Albert je spasavao Jevreje i druge političke zatvorenike iz koncentracionog logora.\nOdbačen zahtev Geringove kćerke za povraćaj imovine\nOdbor za pravna pitanja bavarskog parlamenta odbacio je jednoglasno zahtev Ede Gering za povraćaj imovine koja je njenom ocu, nacističkom ratnom zločincu i tvorcu zloglasnog Gestapoa, Hermanu Geringu, oduzeta, javaljaju nemački mediji.\nOpozvana aukcijska prodaja predmeta iz doba nacizma\nPredmeti koji su pripadali Adolfu Hitleru i Hermanu Geringu povučeni se iz aukcijske prodaje u Parizu zbog protesta jevrejskih organizacija, saopštilo je danas francusko regulativno telo za javne prodaje.\nMlađi brat Hermana Geringa spasavao Jevreje za vreme holokausta\nAlbertu Geringu, mlađem bratu Hermana Geringa, zapovednika nemačkog Luftvafea i osnivača Gestapoa, možda će biti dodeljeno priznanje koje se daje onima koji su tokom holokausta spasavali Jevreje, ili rizikovali život da bi to učinili.


Studios Evdoksia se nalaze na udaljenosti od 200m od prelepe plaže Sykia na Sitoniji. Vila je izgrađena 2015. godine i udaljena je 4 km od centra mesta Sykia, gde se nalaze bankomat, klinika, apoteka,…\nRoula Studios & Apartments\nNa živopisnoj plaži Valti, Sikia, samo 30 metara od mora, nalazi se kompleks Roula Studios, napravljen sa entuzijazmom i ljubavlju u cilju kreiranja komfornog i nezaboravnog odmora, u skrivenom raju…\nBilly’s Apartments nalaze se u neposrednoj blizini prelepe plaže Kalamitsi (100m), prodavnica i restorana, na Sitoniji, Halkidiki. Vila u ponudi ima smeštajne jedinice koje mogu da prime…\nAnthemida Studios and Apartments\nAnthemida Studios & Apartments kompleks predstavlja porodičan posao, otvoren 2014. godine, a njegova filozofija, koja je preovladala tokom procesa dizajna i konstrukcije, bila je obezbeđivanje najbolje…\nKassandrinos Maria Apartments\nKassandrinos Maria Apartments se nalazi na 30m od plaže u mestu Nikiti, na Sitoniji, na udaljenosti od 100 km od Soluna i ovo je idealna destinacija sa svim pogodnostima za predivan odmor. Vila Kassandrinos…\nHouse Petrino se nalazi u mestu Sarti, na Halkidikiju, na udaljenosti od 120 km od Soluna. Kombinacija bele peščane plaže sa stenama koje izranjaju iz kristalno čistog mora i zelena priroda,…\nHouse Petrino 2\nHouse Petrino 2 se nalazi u mestu Sarti, na Halkidikiju, na udaljenosti od 120 km od Soluna. Kombinacija bele peščane plaže sa stenama koje izranjaju iz kristalno čistog mora i zelena priroda,…\nVilla Panorama Sarti\nVilla Panorama Sarti je porodična firma koja je aktivna u oblasti turizma od 2001. godine, izgrađena je u severnom delu mesta, oko 200m od plaže i blizu samog centra Sartija, gde se na veoma maloj…


SELO BEZ NEZAPOSLENIH U njemu svi rade, a posla ima i za "dođoše"\nVIDEO > Kukujevci, napredno selo bez nesaposlenih:\n“Ljudi su se brzo snašli u novoj sredini i počeli da rade, kako bi opstali i svojim porodicama obezbedili egzistenciju”, ističe Stojčević, napominjući da su se mnogi od njih prvo upustili u proizvodnju duvana, što je težak ali vrlo isplativ posao, kojim se danas bavi oko stotinu domaćinstava.\nDuvan se danas uzgaja na ukupno oko 1.200 hektara kukujevačkog atara, što su najveće površine pod tom industrijskom kulturom u Srbiji, a da se od tog biznisa može dobro zaraditi i živeti vidi se i po izgradjenim i savremeno opremljenim sušarama i lepim porodičnim kućama uzgajivača.\nU Kukujevcima, mestu sa oko 2.000 stanovnika koje se nalazi u neposrednoj blizini autoputa Beograd-Zagreb i kroz koje prolazi železnička pruga, proteklih godina otvoreno je niz poljoprivrednih i drugih preduzeća, u kojima rade uglavnom stanovnici tog sela.\nMladi su našli posao u Industriji mesa “Agropapuk”, u kojoj radi oko 200 Kukujevčana, zaposleni su takodje i u firmi “Beokapra” koja ima farmu koza i proizvodi nadaleko poznate proizvode od kozjeg mleka.\nU uvozno-izvoznoj firmi “Asoler”, koja se bavi nabavkom i plasmanom guma za vozila, takodje rade meštani a njih oko 150 uposleno je u poljoprivrednim zadrugama “Ratar” i “Rit”, navodi Stojčević i dodaje da se dobar deo stanovništva bavi intenzivnim ratarstvom i voćarstvom, čije plodove izvoze trenutno i na rusko tržište.\nU kukujevačkim firmama posao je dobilo više od 450 ljudi a u sezoni poljoprivrednih radova, zbog nedostatka radne snage, u to selo dodje svakog leta, sa juga Srbije, da rade i zarade još oko stotinu “sezonaca” sa svojim porodicama.\nVIDEO > Stojčević U kukujevačkim firmama posao je dobilo više od 450 ljudi:\n- Zahvaljujući tom pre svega privatnom biznisu iz tog sela se, preko poreza, doprinosa, plaćanja komunalnih i drugih dažbina, “odu znatna finansijska sredstva ali se jako malo vraća u naše selo” - napominje Stojčević ističući da bi im, za ostvarivanje većih i skupljih investicija, poput asvaltiranja sedam ulica ili uredjenja kanalske mreže, bila neophodna pomoć šire zajednice.\n“- Naš godišnji budžet je nešto veći od četiri miliona dinara, što je veoma malo jer pokriva uglavnom troškove održavanja infrastrukture i delovanja mnogobrojnih društvenih organizacija u selu” - kaže Stojčević i dodaje da za veće radove redovno konkurišu kod pokrajinskih i drugih fondova i institucija ali, nažalost, do sada nisu naišli na baš veliko razumevanje.\n- Samodoprinosom i uz pomoć sponzora sa strane počeli su izgradnju pravoslavnog hrama ali istovremeno rade i na obnovi katoličke crkve u centru sela, što je i znak poštovanja prema ranijim stanovnicima Kukujevaca, sa kojima su ostali u dobrim odnosima - ističe Stojčević.\nOn naglašava da se, zahvaljujući aktivnom i organizovanom radu rukovodstva sela i zdušnoj podršci koji imaju od meštana, uspešno ostvaruju planovi koje su zacrtali a jedan od tih je i nova fiskulturna sala pri Odeljenju šidske Osnovne škole “Branko Radičević”.\nTo je jedan od prioritetnih objekata potrebnih tom selu, koji će prvenstveno služiti deci a popodne i uveče meštanima za različite kulturno-zabavne i društvene aktivnosti, navodi Stojčević napominjući da u Kukujevcima aktivno deluju Kulturno-umetničko društvo, udruženja penzionera, lovaca, žena kao i Fudbalski klub “Obilić”, u kojem su gotovo svi igrači iz sela.\nVeoma uspešnu saradnju sa Mesnom zajednicom ističe i rukovodilac te osmogodišnje škole Biljana Todorović naglašavajući da im uvek “izadju u susret” kad god im je nešto potrebno, a treba dosta toga ako se ima u vidu teška materijalna situacija u školstvu.\nVIDEO > Todorović o radu u selu i saradnji sa meštanima:\nNapominjući da su joj i roditelji bili prosvetni radnici u Kukujevcima, kaže da se vratila da živi i radi u tom selu pre svega jer ga voli i dodaje da je početni period, nakon razmene stanovništva 90-ih godina, bio težak i za nju.\n“- Adaptacija je bila teška ali sam imala dobru volju za saradnju, novi gradjani su se prilagodili, tako da jako lepo saradjujemo i nemam nikakvih primedbi” - ističe Biljana Todorović naglašavajući da je pravo zadovoljstvo živeti i raditi u Kukujevcima.\nPredsednik Saveta mesne zajednice Miroslav Stojčević, koji je inače rodjak počivšeg patrijarha Pavla, rado dočekuje goste Kukujevaca i posebno brojne novinarske ekipe, s ponosom predstavljajući ostvarene rezultate meštana sela u kojem je prošle godine bilo više od 20 svadbi i rodjeno 25 dece.\nLane je to mesto imalo skoro 300 dece starosti do 15 godina a, kako se nadaju, biće u godinama koje dolaze seoski vrtić i škola sve puniji.\nStojčević kaže da se napredak i razvoj tog sela postižu prevashodno zalaganjem i vrednim radom meštana jer kako poručuje, “bez rada nema nam opstanka”.\n“Mi moramo mnogo više da radimo i da se dobro organizujemo, da sredstva koja imamo pravilno rasporedimo a istovremeno da oni koji su na višim nivoima vlasti imaju više sluha prema onima koji stvaraju neke prihode, da im se nešto i vrati na odgovarajući način”, poručuje Stojčević i poziva investitore da dolaze i ulažu u Kukujevcima, jer će i njima to biti prilično isplativo.\nMural u čast Monike Seleš\nNa zidu zgrade na Limanu 4 gde je teniserka Monika Seleš svakodnevno udarala lopticom osvanuo je mural, posvećen čuvenoj sportistkinji. Naslikali su ga Novosađani Marija Jevtić i Nenad Jelovac da bi promovisali pozitivne vrednosti i time se borili protiv stereotipa o Novom Sadu kao gradu nasilja.


U tuči povrijeđeno desetak migranata i tri policajca\nTroje policajca i deset migranata lakše je povrijeđeno u međusobnim fizičkim sukobima migranata smještenih u Privremenom prihvatnom centru "Miral" u Velikoj Kladuši i u napadu na policijske službenike.\nOštećeno je jedno policijsko vozilo, a slobode je lišeno 20 stranih državljana, prenose federalni mediji.\nNapadu na policiju prethodili su međusobni fizički sukobi u prihvatnom centru i okolnim gradskim ulicama.\n"Tridesetak migranata je krenulo na pripadnike policije koji su pokušavali da spriječe dalje međusobne sukobe korisnika centra i staviti situaciju u kampu i oko njega pod kontrolu. Policijski službenici su tom prilikom morali ispaliti i hice upozorenja u vazduh, jer je na njih bacano kamenje i metalni predmeti", rekao je portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona Ale Šiljdedić.\nMinistar unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona Nermin Kljajić potvdio je da je šest lica predato Službi za poslove sa strancima BiH radi daljeg postupka deportacije.\n"To nisu jedina lica koje ćemo deportovati, jer još pratimo situaciju i prikupljamo informacije. U međusobnoj tučnjavi u i oko privremenog centra učestvovalo je sigurno stotinjak migranata. Trenutno je situacija pod kontrolom, iako je pedesetak lica još van kampa i kriju se po napuštenim objektima. Kod prihvatnog centra su raspoređeni i pripadnici Jedinice za podršku kantonalnog MUP-a", dodao je Kljajić.\nOn je napomenuo nemogućnost policije da kontroliše situaciju na nekoliko lokacija u Bihaću, Cazinu i Velikoj Kladuši, te potvrdio potrebu za izmještanjem svih ovih lica na jednu lokaciju koja bi bila pod potpunom kontrolom Službe za poslove sa strancima BiH, međunarodnih organizacija i policijskih agencija.\nLJekarska pomoć većini povrijeđenih ukazana je u Domu zdravlja u Velikoj Kladuši, dok je pet povrijeđenih migranata u međusobnoj tuči hospitalizovano u Kantonalnoj bolnici u Bihaću.\n"Dva pacijenta imaju povrede gornjih ekstremiteta, dok jedan ima povredu vilice i trenutno je na Odjeljenju za bolesti uha, grla i nosa. On je po pravilu trebao biti upućen u Klinički centar u Sarajevu zbog obavljanja operativnog tretmana, međutim pacijent je to odbio", rekao je doktor Dino DŽaferović iz Centra za urgentnu medicinu u Kantonalnoj bolnici "Dr Irfan LJubijankić".\nU privremenom prihvatnom centru u Velikoj Kladuši trenutno boravi više od 600 migranata i izbjeglica, a ovo je drugi incident u samo nekoliko dana s obzirom i na prošlosedmični požar.\n"Veliki broj ljudi različitih nacionalnosti boravi na malom prostoru i incidenti su skoro svakodnevni. Ovo je definitivno alarm za nadležne institucije da učine nešto konkretno, jer nije samo ugrožena bezbjednost ljudi koji ovdje borave i rade, nego i stanovnika svih gradova s privremenim prihvatnim centrima u kantonu", istakao je Husein Kličić iz Crvenog krsta Unsko-sanskog kantona.\nmigrantska kriza tuča migranata Velika Kladuša\nBrutalna tuča migranata u Bihaću VIDEO\nMasovna tuča migranata u centru grada VIDEO


Na „Beogradskom sajmu“ sprečena prevara u vezi sa vakcinacijom - Sputnjik Srbija\n19:46 18 April 2021\n19:42 25.03.2021 Preuzmite kraći link\nOdredili su zadržavanje do 48 sati osumnjičenom M. P. (1989), zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo falsifikovanje isprave.\nSumnja se da je on, kao volonter angažovan za unos podataka o vakcinaciji u hali „Beogradskog sajma“, unosio podatke o vakcinaciji i revakcinaciji građana bez njihovog prisustva, prenosi B92.\nPokušaj malverzacije sa potvrdama o vakcinaciji sprečen je na osnovu informacionog sistema za vakcinaciju, koji omogućava da se otkrije ovakav slučaj zloupotrebe.\nPolicija će protiv osumnjičenog podneti i krivičnu prijavu zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija, jer je prilikom pretresa u njegovom stanu pronađen revolver.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati i on će uz krivične prijave biti priveden nadležnom tužilaštvu.\n„Nemojte to da radite“\nDva volontera koja su radila na punktu za masovnu vakcinaciju na „Beogradskom sajmu“ privedena su danas jer su građane koji se nisu vakcinisali ubacivali u sistem kako bi dobili potvrdu da jesu vakcinisani, rekla je večeras premijerka Ana Brnabić.\nBrnabićeva je kazala da je volonterima određeno zadržavanje od 48 sati, navodeći da je jedna osoba već dala izjavu, a druga se nalazi u policijskoj stanici.\nPoručila je da je reč o ozbiljnom krivičnom delu, kao i da takve mahinacije nisu moguće jer Srbija ima savršen informacioni sistem.\n„Nemojte to da radite. Ovo nije ta Srbija gde su takve mahinacije moguće“, rekla je premijerka i pozvala građane da iskoriste to što Srbija ima četiri vakcine i da se vakcinišu.\nfalsifikovanje, prevara, vakcine, vakcinacija, Beogradski sajam knjiga


Centar savremene politike (European Western Balkans) 12.03.2021.\nU Briselu je 8. marta 2011. godine počeo tehnički dijalog – za srpsku stranu Beograda i Prištine, za kosovsku Srbije i Kosova. Obe strane su, prema sopstvenim tvrdnjama, u Brisel došle spremne za dijalog, sa puno predloga koje bi trebalo da “unaprede život ljudi“. Podsećamo, septembra 2010. godina Generalna skupština UN usvojila je rezoluciju kojom se otvaraju vrata početku dijaloga Beograda i Prištine i u kojoj se Evropskoj uniji daje mandat da posreduje u statusno neutralnim pregovorima.\nZa prvi sastanak u novom formatu, bile su najavljene teme katastra, aviosaobraćaja, telekomunikacija, predsedavanja CEFTA-om i izgleda carinskih pečata. Status nije bio na dnevnom redu. Tokom deset godina pregovora, dve strane potpisale su u Briselu oko 50 različitih dokumenata, zaključivši više desetina sporazuma.\nKako se navodi u najnovijoj publikaciji koju je objavila Fondacija Fridrih Ebert (FES), Briselski dijalog nije rešio spor oko statusa Kosova, ali je rešio niz konkretnih problema i postavio temelje za pregovaranje o sveobuhvatnom sporazumu o normalizaciji odnosa.\nVišemesečnim radom u Beogradu i Prištini, proučavanjem zapisnika sastanaka i godišnjih izveštaja dve strane o implementaciji dogovora, autori analize su ustanovili da je od 21 sporazuma, deset implementirano u potpunosti, šest u najvećoj meri, četiri su sporazuma realizovana delimično, a samo jedan nije uopšte sproveden u praksi.\nIpak, posle deset godina, za Beograd „sveobuhvatna normalizacija“ znači sve samo ne priznanje, dok je normalizacija odnosa bez priznanja za Prištinu nezamisliva, a iz Evropske unije poručuju da je vreme da se dijalog Beograda i Prištine privede kraju.\n“Pre 10 godina održan je prvi sastanak dijaloga Beograd i Prištine u Briselu. Daleko smo stigli od tada i vreme je da se proces završi”, poručio je šef diplomatije EU Žozep Borelj na svom Tviter nalogu.\nNekadašnji politički direktor i prvi pregovarač Srbije u dijalogu Beograda i Prištine Borko Stefanović ocenjuje da su se okolnosti nakon deset godina ipak promenile.\n„Stvari su se promenile u smislu da je sada normalno da se sa Prištinom razgovara i da se pokušavaju rešiti problemi kao i to da se mnogo više shvata koliko ta rešenja treba da pomognu pre svega ljudima koji žive na Kosovu i Metohiji“, kaže Stefanović.\nOn naglašava da je tehnički dijalog pokazao da Srbija i Kosovo mogu da se dogovore bez mržnje i nasleđa ratova i zločina.\n“Nikakav dijalog danas ne bi bio moguć, niti rešenje koje još nije na vidiku, da nismo uopšte prihvatili da postojimo kao dve strane i da nečiji status ili pravno viđenje ne može zaustaviti sve što život donosi”, smatra Stefanović.\nPodizanje dijaloga na politički nivo – fundamentalno promenilo proces\nIako je započeo kao tehnički, dijalog Beograda i Prištine podignut je 2012. na politički nivo. Do konačnog epiloga tehničkim razgovorima nije se moglo doći, što je bio i krajnji cilj početka razgovora – postizanje sporazuma koji bi, između ostalog, prevazišao politički „grč“ između Beograda i Prištine.\nDonika Emini, članica Savetodavne grupe za Balkan (BiEPAG) ocenjuje da je ideja Evropske unije da se započne sa takozvanim tehničkim procesom da bi se potom podigao na politički nivo, bila dobra.\n„Međutim, ova strategija nije pokazala uspeh u slučaju Kosova i Srbije. Politički dijalog, tačnije Briselski sporazum, iako najavljen kao istorijski, nije samo propustio da se primeni, već je uspeo da upropasti čitav proces i uvuče dijalog u duboku krizu. Ono što se za Evropsku uniju činilo logičnim, u stvarnosti to nije bio slučaj“, kaže Emini.\nOna međutim ocenjuje da je dijalog Kosova i Srbije danas sa pravom široko kritikovan.\n„S obzirom na to da je EU posrednik u ovom procesu, igrajući na kartu članstva, očekivanja od dijaloga naglo su porasla. To je bilo povezano sa sposobnošću EU da kao posrednik reši ono što je u regionu poznato kao najznačajniji spor, te da efikasno transformiše Kosovo i Srbiju. Ako je ovo pokazatelj na osnovu kojeg se procenjuje uspeh procesa, onda se nije mnogo roga promenilo, a deset godina nakon Dijaloga a oba cilja daleko su od postizanja. Danas su i kraj ovog dijaloga i EU integracija Srbije i Kosova udaljeniji nego 2011. godine kada je započeo dijalog“, kaže Emini.\nBorko Stefanović ipak smatra da je podizanje dijaloga na politički nivo fundamentalno promenilo proces.\n„Zato danas postoji toliko problema i zato danas dijalog deluje skoro uništeno. Jasno je da sad Priština, ali i neke od važnih zapadnih zemalja vide jedino rešenje u priznanju Kosova kao nezavisne države, dok se naša vlast muči kako da opravda obećanja koja su dali da će “rešiti Kosovo”. Pri tome, to “rešiti”, za nas u Srbiji znači jedno, a za naše zapadne sagovornike nešto sasvim drugo. U tom procepu očekivanja, laži i odlaganja, nalazi se nezavidna i nervozna pozicija naše vlasti”, kaže Stefanović.\nOn ocenjuje da danas dijalog teško da postoji, jer se stalno čeka da prođu izbori u Prištini ili u Beogradu, a i kada se pregovara, teško da se bilo šta postiže.\nPrema njegovim rečima, tehnički dijalog je bio postavljen na pravac rešavanja pravih problema i na pravac rešavanja pravih problema ljudi na Kosovu, te da se tom kursu treba vratiti.\n“Dijalog mora da reši slobodu kretanja, sudbinu nestalih građana svih nacionalnosti, slobodno lečenje i obrazovanje, potpunu i slobodnu ekonomsku razmenu, zapošljavanje i saradnju u kulturi, otvaranje svih prepreka u sportu i regionalnog saradnji”, naglašava Stefanović.\nNa pitanje kako vidi šta treba da bude cilj Beograda u ovom procesu, on navodi da je Srbiji potrebna određena međunarodna verifikacija i vraćanje na put rešavanja problema realnog života.\n“Imamo šansu za takvo rešenje. To neće biti bez problema i ogromnog strpljenja, ali drugog puta nemamo, pošto smo sve drugo neuspešno pokušali”, naglašava Stefanović i dodaje da veruje u dogovor u budućnoti, koji će biti rezultat dogovora dve demokratske Vlade, neopterećene ratom i zločinima, sa istim regionalnim interesom na putu ka Evropskoj uniji.\nOn kao promenu navodi i činjenicu da je Briselski sporazum većinski ostao neprimenjen, tajnovit i neobjašnjen u javnosti, suprotno tadašnjim očekivanjima.\n„Sve vreme se dve političke elite trude da zamajavaju i odugovlače bilo kakvo rešenje i da ga ’spinuju’ u domaćoj javnosti, pri čemu naprednjačka vlast više čak i to ne radi i potpuno odstranjuje kosovsko pitanje iz javnosti“, kaže Stefanović.\nKada je u pitanju kosovski cilj, Donika Emini ocenjuje da je to priznanje od strane Srbije.\n“Ciljevi dijaloga različiti su na dve strane. Govoreći iz kosovske perspektive, očekuje se da će do kraja procesa Srbija priznati Kosovo i na taj način utrti put Kosovu da reši pitanje nepriznavanja unutar EU – što će kao rezultat imati otvoren put za obe države ka EU”, kaže Emini.\nOna ipak zaključuje da je u ovom trenutno najvažnije vratiti povratiti proces dijaloga, zasnovati ga transparentnosti, jer je u obe zemlje izgradnja društvene kohezije u odnosu dijalog presudna.


Iceberg salata u Šasu\nOva vrsta salate se proizvodi uglavnom u Španiji, Italiji i Turskoj. Bilo je više pokušaja uzgoja u našem regionu, ali se nije postizao zadovoljavajući kvalitet. Crna Gora ima sve preduslove za proizvodnju ove salate kako u jesenjim uslovima u primorskom dijelu tako i tokom ljetnjeg perioda na većim nadmorskim visinama. Zajedničikim radom tehnologa iz Iceberg salat Centra koji prate sve faze proizvodnje i agronomske ekipe iz Volija dobili smo proizvod koji je ubran i izvežen za Srbiju u količini od 5.000 kilograma. U pitanju je viskokvalitetni proizvod, prilikom čijeg uzgoja su ispoštovani svi potrebni standardi proizvodnje, transporta i izvoza.\nHrskava je, ima kompaktnu glavicu svjetlo zelene boje, može duže da ostane duže svježa u odnosu na druge vrste salata


Muslin objavio spisak - Ovi igrači treba da ''overe'' plasman na Mondijal! - Sportske.net\nMuslin objavio spisak - Ovi igrači treba da ''overe'' plasman na Mondijal!\nKako je i najavljeno, tačno u podne objavljen je spisak igrača na koje selektor Slavoljub Muslin računa za odlučujuće mečeve u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo.\nMuslin: "Ništa još nismo napravili, ali verujem u momke"Zvanično - Ovo je Liga nacija, Srbija tek sad treba da žali!Ljudi, imamo čoveka koji će nas u oktobru odvesti na Mondijal!Roberto Karlos: ''Hvala FSS, hvala Kokeza!''Muslin zakazao susret sa novinarima, ko se nalazi na spisku za mečeve odluke?\n''Orlove'' očekuju mečevi protiv Austrije u Beču 6. oktobra i protiv Gruzije u Beogradu, u poslednjem kolu tri dana kasnije.\nIako Filip Kostić i Jagoš Vuković imaju probleme sa povredama, oni se nalaze na Muslinovom spisku, baš kao i Nikola Maksimović koji zbog isključenja u Dablinu neće moći da nastupi u Beču.\nZato je Muslin pojačao odbranu pozivanjem Nemanje Milunovića iz BATE Borisova, na koga je ozbiljno računao na početku svog mandata, ali je potom povreda odvojila od terena odličnog štopera. Takođe, tu je i Miloš Veljković iz Verdera.\nU prilogu je kompletan spisak od ukupno 25 igrača na koje Slavoljub Muslin računa na mečeve odluke u kvalifikacijama. U odnosu na prethodni spisak, za mečeve sa Moldavijom i Irskom u septembru, na spisku nema golmana Marka Dmitrovića iz Eibara, zatim Ljubomira Fejse, kao ni Zorana Tošića iz Partizana, koji je sinoć povređen u utakmici protiv Napretka.\nPodsetimo, dva kola pre kraja, Srbija na čelu Grupe D ima 18 bodova, četiri više od drugoplasiranog Velsa, pa bi već u slučaju pobede u Austriji, obezbedila prvo mesto i plasman na Svetsko prvenstvo u Rusiji.\nU suprotnom, konačna odluka bi najverovatnije bila odložena za meč sa Gruzijom.


Predsednik Vučić prisustvovao svečanom zatvaranju "Dečije nedelje 2020" | Predsednik Republike Srbije\nPredsednik Vučić prisustvovao svečanom zatvaranju "Dečije nedelje 2020"\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je svečanom zatvaranju "Dečije nedelje 2020" u Palati "Srbija" i poručio deci da i pored igre treba da budu vredni, odgovorni i da vole svoju zemlju.\nPredsednik Vučić je nakon obilaska štandova, gde je predstavljeno 50 najboljih umetničkih radova dece na temu Zašto volim Srbiju, podelio plakete u tri kategorije i jednu specijalnu nagradu. On je istakao da se čitajući dečije radove uverio u izuzetnu ljubav koju gaje prema Srbiji.\n"Važno je da deca i ovako mala razumeju odgvornosti. Život nije uvek samo lep, morate biti spremni i odgovorni da razmišljate kako da doprinesete društvu i kako uz ljubavi prema porodici i Srbiji da doprinesete boljoj budućnosti i sebi i svojoj zemlji", poručio je predsednik Vučić i zaključio da je ovo za njega bio najlepši kraj ove nedelje.\nBeograd, 11. oktobar 2020. godine


FK "TSC" dobio je dva nova igrača - YU ECO RTV\nNaslovna / Sport / FK „TSC“ dobio je dva nova igrača\nFK „TSC“ dobio je dva nova igrača\nGoran januar 14, 2020\tSport Napiši komentar 80 Pregledi\nFudbaleri „TSC-a iz Bačke Topole startovali su sa pripremama za prolećni deo prvenstva u Superligi.\nTom prilikom, šef stručnog štaba Zoltan Sabo istakao je da je ekipa iz prvog dela šampionata sačuvana i da su, u zimskom prelaznom roku, otišla dva igrača, ali da se, u međuvremenu, klub pojačao sa krilnim napadačem Đurom Zecom, koji je došao iz kruševačkog „Napretka“ i mladim veznim fudbalerom Vasilijem Đurićem iz „Sinđelića“.\nPrvi deo priprema ekipa „TSC-a“ odrađivaće na terenima Akademije u Bačkoj Topoli, gde će, u subotu, 18. januara, odigrati prvu prijateljsku utakmicu protiv subotičkog „Spartaka“, nakon čega sledi dvonedeljni trenažni proces u Antaliji.\nBačkotopolčani će u Turskoj odigrati još četiri kontrolna susreta, a takozvana“ generalka biće duel protiv „Voždovca“, koji je zakazan za 8. februar, dok će u prvom kolu nastavka trke za bodove fudbaleri „TSC-a“, 15. januara, biti gosti ekipe“Inđije“.\nPrethodna Gimnastičarke „Spartaka“ očekuje zahtevna takmičarska godina\nSledeća Đaci od sutra ponovo u školskim klupama


Emotivno budžetiranje: upravljanje novcem i emocijama- Herbut Karolina\nOni koji su već radili/e sa mnom znaju da u svom radu sa klijentima/kinjama (kroz konsultacije, kurs, radionice i koučing) ističem važnost rada na uverenjima i emocijama ako želimo da svoje finansije podignemo na viši nivo.\nDobro upravljanje finansijama nije samo dovoljno novac na računu, dovoljno novca da kupiš nekretnine, auto, cool gedžete, da odeš na putovanja, kozmetičke tretmane i masaže. Kako raste iznos koji zarađujemo rastu i naše želje, a ne postoji novac koji nije moguće potrošiti. Dešava se i to da neko ko je imao manje novca i bio u strahu kako da podmiri osnovne potrebe krene da zarađuje dobro, ali strah ne nestaje, već se stalno javlja “šta ako opet ne budem imao/la”.\nDa pišem o ovome me je naveo zanimljiv tekst “Zašto odlaganje ima veze sa upravljanjem emocijama a ne sa vremenom”. U tekstu se navodi kako prvenstveno odlažemo da nešto uradimo zbog negativnih emocija (koje nam se javljaju kada pomislimo na izvršavanje određenih “obaveza”), a ne zato što loše upravljamo vremenom, što se generalno najčešće pominje kao razlog zašto nismo izvršili svoje obaveze.\nKako tebi deluje – šta više utiče na odlaganje: emocije ili loš “time management”?\nKada je reč o finansijama i finansijskim odlukama, tačno je da je odlaganje da se ljudi posvete finansijama, planiranju, beleženju, štednji i investiranju više zbog upravljanja emocijama nego vremenom. Retko kada je nedostatak vremena stvarni razlog zašto se neko ne posveti finansijama / štednji / investiranju, već se to dešava zbog javljanja negativnih emocija kada ljudi pomisle na finansije i novac.\nPrimera radi kada neko hoće da štedi i investira – nesigurnost u to koja je opcija odgovarajuća i strah od eventualne loše procene utiče da ljudi odlažu da stave novac na štednju i da investiraju. Iisto tako, neko ko bi mogao praćenjem i planiranjem prihoda i troškova da (dodatno) poboljša svoj budžet – sada se loše oseća kada vidi svoje trenutne prihode i troškove zapisane, te se javlja otpor da uopšte i zapiše i prati troškove i prihode. Takođe je opšteprisutno uverenje koje blokira ljude, a koje glasi: “Ja ne umem sa finansijama”.\nTakođe je važno da što bolje upoznamo i prihvatimo sebe. To znači da razumemo i prihvatimo naše želje, da prihvatimo što trošimo na određene stvari, što trošimo možda i više nego što je potrebno na njih. Osvešćivanje i praćenje kako sada trošimo i koliko zarađujemo je ključno da napravimo pomak.\nNajčešće radim sa klijentima kojima znači podrška pri kreiranju finansijskog plana i pri donošenju odluka gde i kako štedeti i investirati.\nKlijenti kojima pomažem da strukturišu i planiraju svoje troškove i primanja uglavnom se mogu podeliti u dve grupe:\n1) Jedni kada zapišemo kako su do sada trošili i zarađivali kažu: “OK, sada jasno vidim da puno trošim na to i to, ali meni to stvarno znači i nastaviću tako dalje, jer me ispunjava.”\n2) Drugi kažu “OK, sada jasno vidim da puno trošim na to i to, ali hoću da to promenim, jer želim da na druge stvari usmeravam novac.”\nNajbitnije je da slušaš i prihvatiš sebe, svoje potrebe i želje, i tada će i finansije da služe tvojim ciljevima. Često se kaže da o finansijama treba racionalno razmišljati, a svi znamo koliko često neracionalno postupamo sa novcem. Brojna uverenja i razne emocije čine da ljudi svesno ili nesvesno sabotiraju svoje finansije.\nZato ti ja neću reći da sa finansijama samo racionalno, jer znam da neće uvek biti tako. Postoje tu i emocije. Ako hoćeš da savladaš svoje finansije, suoči se i sa emocijama, istraži uverenja koja te blokiraju da bolje upravljaš finansijama i da više zarađuješ.\nNeka tvoje finansije odluke budu na realnim osnovama, a da ti donesu i emotivnu ispunjenost. Ja ti stojim na raspolaganju ako ti zatreba podrška na putu ka ostvarenju tvojih finansijskih i poslovnih ciljeva. Ne zato što sam/a ne možeš da ih ostvariš, jer znam da MOŽEŠ. Ja sam tu, jer znam da je ponekad lakše i lepše uz podršku.


Kvartalni monitor: Rast u 2021. neizvestan, fiskalni deficit previsok - Sve o novcu\nHome\tNovac\tKvartalni monitor: Rast u 2021. neizvestan, fiskalni deficit previsok\nBDP je u drugom kvartalu u Srbiji zabeležio pad od 6,4 odsto što je najnepovoljniji period u novijoj istoriji, rekao je profesor Ekonomskog fakulteta, Milojko Arsić na predstavljanju Kvartalnog monitora. Rast u narednoj godini će biti neizvestan jer nije sigurno da li će se u Srbiji i svetu primenjivati epidemiološke mere i koje.\n„Manji pad BDP-a u ovoj godini uticaće na manji rast u narednoj jer će efekat oporavka biti slabiji. Ukoliko pad u ovoj godini bude tri odsto, onda bi rast mogao da bude pet odsto“, rekao je Arsić.\nIako buduća Vlada ne bi trebalo da, prema njegovim rečima, primenjuje snažnu finansijsku konsolidaciju, neophodno je smanjiti fiskalni deficit za 2 procentna poena. Fiskalni deficit je u drugom kvartalu iznosio 258,5 milijardi dinara što je istorijski rekord. U prvih sedam meseci fiskalni deficit je iznosio 330 milijardi dinara. Kvartalni monitor procenjuje da će na kraju godine fiskalni deficit iznositi 410-420 milijardi dinara odnosno 7,5 odsto BDP-a. Deficit u Srbiji je iznad proseka zemalja CIE za 1,5 procentnih poena što odgovara visini isplate 100 evra svim punoletnim građanima.\n„Trebalo je pomoći građanima, ali samo siromašnima koji bi taj iznos odmah potrošili, dok su bogatiji, verovatno samo uvećali štednju što pokazuje i činjenica da štednja raste“, rekao je Arsić.\nOn je dodao da „javne investicije treba povećati na 5 odsto BDP-a, kao i ulaganje u nauku, zdravstvo, razvoj i istraživanje u koje se inače, ne ulaže dovoljno.\nArsić je rekao da bi devizne rezerve pale da nije bilo zaduživanja države u visini od dve milijarde evra, jer je Narodna banka Srbije intervenisala ne bi li održala kurs dinara na postojećem nivou i to prodajom 1,5 milijardi evra do avgusta ove godine. Tako je od početka godine dinar dodatno ojačao za 1,7 odsto, a kumulativno za tri i po godine za 9 odsto. Posledično, to srpske proizvode čini manje konkurentnim na inostranim tržištima.\n„Jačanje dinara stvara bolju sliku o javnom dugu. Dug Srbije je za sada održiv, ali je već naredne godine neophodno da se zaustavi ili bar drastično uspori njegov rast u odnosu na BDP“, rekao je Arsić.\nIako je nedavno saopšteno da je stopa nezaposlenosti dostigla istorijski minimum od 7,3 odsto u drugom kvartalu, reč je o „lepšem“ tumačenju realnog stanja. Naime, na pad stope nezaposlenosti uticao je rast neaktivnosti jer se nezaposlenim smatra samo ona osoba koja nema posao i aktivno ga traži. Da je neaktivnost ostala na istom nivou kao pre godinu dana, stopa nezaposlenosti bi iznosila 11,7 odsto. „U neformalnoj ekonomiji mnogi ljudi su ostali bez posla. Koliko će biti otpuštanja znaćemo tek po isteku mera jer za sada poslodavci koji su koristili pomoć ne smeju da otpuste više od 10 odsto od ukupnog broja radnika“, rekao je Arsić.\nZarade su u tom periodu realno povećane 7,4 odsto u odnosu na isti period prošle godine što je posledica povećanja u javnom sektoru dok su zarade u privatnom sektoru pale 0,8 odsto. Očekuje se da u privatnom sektoru bude stagnacija zarada ili blagi pad do kraja ove godine i u prvoj polovini naredne.\nOčekuje se više akvizicija i merdžera u četvrtom kvartalu


Moskva insistira da se ispadi Prištine adekvatno okvalifikuju u Savjetu bezbjednosti - Glas Srpske\nSrna 21.01.2022 12:17\nBEOGRAD - Moskva insistira na tome da ispadi Prištine budu adekvatno okvalifikovani u međunarodnim organizacijama, prije svega u Savjetu bezbjednosti UN, poručilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nIz ruskog ministarstva su naglasili da je trajno rješenje problema Kosova i Metohije moguće jedino na osnovu međunarodnog prava, odnosno Rezolucije 1244 Savjeta bezbjednosti UN, kojom je precizirano da je ta pokrajina dio Srbije.\n"Upravo na bazi tog dokumenta mogu i treba da se vode pregovori Beograda i Prištine. Njihov rezultat treba da bude trajno rješenje, koje će zadovoljiti srpsku stranu i koje će biti odobreno u Savjetu bezbjednosti", navodi se u odgovoru na pitanje koje je stiglo za nedavnu godišnju konferenciju ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova, a na koje tada nije uspio da odgovori.\nUpozoreno je da su zapadne zemlje pokrovitelji radikalnih Albanaca i da ih slijepo podstiču na pokušaje ugnjetavanja srpskog stanovništva i raspirivanje nacionalizma i da je "prištinska vrhuška odavno trebalo da shvati da su pokušaji da se provokacijama preostali svijet ubijedi u održivost ozloglašene 'kosovske državnosti' u startu osuđeni na propast".\n"Raspirivanje albanskog nacionalizma i šovinizma, sistematsko ugnjetavanje srpskog i drugog nealbanskog stanovništva, pritisak na Srpsku pravoslavnu crkvu svjedoče o neodrživosti tog projekta", istaklo je rusko Ministarstvo, prenosi "Sputnjik".\n27. 05. 2022 10:41\nDrama u Inđiji: Pucao na muškarca, pa promašio i bacio ručnu bombu UZNEMIRUJUĆI VIDEO\n27. 05. 2022 09:03\nVulin: Ko poredi Kosmet i Donbas neka bude spreman da ih poredi do kraja\n26. 05. 2022 19:44\nTrasova najavila ulaganja u region\n26. 05. 2022 17:35\nU Srbiji manje od 300 novozaraženih, preminule dve osobe\n26. 05. 2022 16:35\n26. 05. 2022 16:13\nTužilaštvo traži da se produži pritvor Belivukovim dilerima\n26. 05. 2022 16:10\nVojvodina neće dozvoliti oskudicu hrane u Srpskoj\n26. 05. 2022 14:01\n26. 05. 2022 13:54\n26. 05. 2022 11:59\n26. 05. 2022 11:08\n26. 05. 2022 09:24


Bečejski mozaik 22 april 2020\nPodsetimo da na istom sajtu od 16. aprila do danas se navodilo da u Bečejui ima dva zaražena.\nIzvor podataka je Institut za javno zdravlje Srbije „Milan Jovanović Batut“.\nInformaciju o dvoje zaraženih je 16. aprila, čim je objavljena, demantovala direktorka Doma zdravlja Bečej Kosana Nešić koja je saopštila da je u kontaktu sa IZJZ Vojvodine izvršena provera informacije i dobijen je odgovor da među stanovnicima Bečeja do 16. aprila nije registrovan nijedan slučaj oboljenja od Covid-19 i da je verovatno objašnjenje da je u pitanju administrativna greška.\nNovinar Bečejskog mozaika poslednjih dana ne može da dođe do zvaničnih informacija iz Doma zdravlja Bečej, ali je nezvanična informacija iz više pouzdanih izvora da među stanovnicima Bečeja do 22. aprila i dalje nema registrovanog slučaja Covid-19, te da je verovatno ponovo u pitanju greška, kao i 16. aprila.\nPrema podacima novinara Mozaika u opštini Bečej je do danas testirano dvadesetak osoba od trenutka otkad Dom zdravlja raspolaže testovima za Covid-19.\nTestiranje građana na Covid-19 PCR testom se od 6. aprila obavlja u zgradi „Jodne banje“.\nRedakcija Bečejskog mozaika od 16. aprila pokušava da proveri da li je prilikom objave informacije o dvoje zaraženih koronavirusom u Bečeju došlo do greške, ali bez uspeha. Kontaktirani su telefonom ili i-mejlom Institut za javno zdravlje Vojvodine, pres službe Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, Ministarstvo zdravlja i Institut za javno zdravlje Srbije „Milan Jovanović Batut“, međutim, odgovor do 22. aprila nije dobijen ni iz jednog kontaktiranog instituta, Ministarstva zdravlja i pokrajinskog sekretarijata.\nPodsetimo da je direktorka Doma zdravlja Bečej Kosana Nešić 16. aprila, kada je objavljen podatak o dvoje zaraženih, saopštila da „u DZ Bečej do 16.04.2020 nije zabeležen nijedan slučaj pozitivan na virus Covid-19, i ako je do sada izvršen veliki broj pregleda i testiranja. Iz tog razloga u kontaktu sa IZJZ Vojvodine izvršena je provera ove informacije i dobijen je odgovor da među stanovnicima Bečeja nije registrovan do sada nijedan slučaj oboljenja, kao i da u bolnicama u Vojvodini nema nijednog stanovnika Bečeja obolelog od Covid-19. Verovatno objašnjenje dato u IZJZ Vojvodine je da je u pitanju administrativna greška, to jest da se podaci kad su u pitanju oboleli koji se testiraju, povlače preko baze podataka putem JMBG, pa ako osoba nije promenila svoje mesto prebivališta, može da se desi da je oboleli ostao prijavljen sa prebivalištem u Bečeju, a faktički živi u nekom drugom gradu i da se to već dešavalo, pa je to najverovatniji uzrok ove objave na sajtu IZJZ Srbije“.\nDanas, kada je direktorki Doma zdravlja Kosani Nešić postavljeno pitanje o, na državnom sajtu objavljenom podatku o troje zaraženih u Bečeju, rekla je da, nažalost, nije u mogućnosti da daje izjave novinarima, već da oni treba da se obrate državnim institucijama.\nPoslednji put izmenjeno 22 april 2020\nViše iz ove kategorije « Štab za vanredne situacije opštine Bečej: Prodavnice rade do 17 časova\tJavno preduzeće Komunalac: Ponovo počinje naplata parkiranja »


Ruske Investicije iznose ukupno 4 milijarde dolara, a ovo su jedine tri stvari u koje ulažu - PKS-RPK Novi Sad\nU poslednjoj deceniji, ruska investiciona ekspanzija u Srbiji teška je četiri milijarde dolara. Dominantni deo ulaganja, čak 90 odsto, samo je u jednoj oblasti – industriji nafte i derivata. Iako je robna razmena velika i meri se takođe u milijardama, Srbija međutim ostvaruje deficit, jer je veliki uvoznik nafte i gasa.\n– To je nastavak normalne dugoročne tendencije, pošto od domaće proizvodnje ne možemo da pokrijemo 25 odsto ukupne potrošnje. Nije Srbija tu jedina, i zemlje Zapadne Evrope su u toj situaciji – podseća Madžar.\n– Unazad godinama nalazi se u prvih pet zemalja na listi tržišta na koja Srbija najviše izvozi – kažu za „Blic“ u Razvojnoj agenciji Srbije.\n– Prošle godine Srbija je bila najveći izvoznik jabuka – ističu u Razvojnoj agenciji Srbije.\nOno što je primetno je i angažovanje ruskih kompanija u sektoru saobraćaja. Tako ruska kompanija „RŽD Internešenel“, podružnica „Ruskih železnica“, planira da pre kraja prvog polugodišta 2017. godine okonča kupovinu više od 50 odsto udela u srpskoj kompaniji za modernizaciju transportne infrastrukture. Od marta 2014. godine, kompanija „RŽD Internešenel“ radi na projektu izgradnje i obnove železničke infrastrukture u Srbiji, koji se finansira ruskim zajmom od 800 miliona dolara državnoj Železnici Srbije.\nViše od 30 ruskih kompanija posluje\nZapaženo prisustvo u bankarstvu ( Sberbanka; VTB banka; Marfin banka vlasnik je češka Ekspobanka, čiji je većinski vlasnik Igor Vladimirovič Kim, ruski biznismen blizak Vladimiru Putinu)\nRusija je stabilno na trećem mestu u spoljnoj trgovini Srbije (ispred su Italija i Nemačka)\n90 odsto ulaganja u energetski sektor\nRuske investicije u Srbiji\nNaziv kompanije Sektor (Planirana) Ulaganja (u mil. evra)\nGazprom Neft naftna industrija 947\nLukoil naftna industrija 210\nGSK krasniy Treugoln ik automobilska industrija 3,5\nSogaz&Srbijagas; osiguranje 3,1\nC-Project prehrambena industrija 2,5\nSberbank finansije nije dostupno\nVTB banka finansije nije dostupno\nICL Services IT nije dostupno\nNOVINE OD VRTIĆA DO IT SEKTORA Od ove godine mnogo toga neće biti isto u srpskom obrazovanju\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja najavilo je u ovoj godini brojne novine. U planu su i izmene koje…\nPočela NAGRADNA igra, Brnabić: Novac se VRAĆA građanima\nU nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“, koja je počela 1. januara, svako ko sakupi najmanje deset fiskalnih računa…\nMinistar finansija Dušan Vujović i šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen, potpisali su 12. maja 2017. godine…


Zbog visokih temperature u dugog sušnog perioda presušili su izvori u prijepoljskim selima, a nestašica vode na tropskim vrućinama zapretila je da ugrozi stoku i poljoprivredne kulture, koje su najvećem broju meštanai i glavni izvor prihoda.\nVode u nekim selima nije bilo ni za piće, pa je s toga Odluka Opštinskog veća da sredstvima od 50 odsto učestvuje u snabdevanju vodom najugorženijih sela, naišla na veliko odobravanje meštana koji su se ovog leta na različite načine dovijali da obezbede minimalne količine. Najmanje vode bilo je u Rasnu, Miljanovici i Babinama gde je problem vodosnabdevanja bio izražen i proteklih godina.\nOd 21. avgusta kada je Odluka stupila na snagu, put najugoženijih sela poslali smo više od 30 cisterni. Opština je za ovu namenu za sada izdvojila 200.000 dinara i njeno učešće je 50 posto od ukupne cene cisterne, dok ostatak sredstava obezbeđuju sami građani, objašnjava Dževad Beganović, rukovodilac RJ “Komunalni objekti”.\nVoda za piće i stoku do sada je stigla do Miljanovice, Rasnog, Rogušja, Taševa, Babina, Jabuke, Paraća i Seljašnice, a kako saznajemo cenu cisterne diktira udaljenost sela, pa tako cisterne do najbližih sela koštaju oko 4.200 dinara, dok je do najudaljenijeg, Babina, cena cisterne 8.000 dinara.\nZahtevi se predaju u Opštinskoj upravi, gde se na račun komunalnog preduzeća uplaćuje polovina ukupnog iznosa.\n“Interesovanje je veće od očekivanog a do kada će cisterne putovati do najugroženijih sela zavisiće od vremenskih prilika tokom septembra, rekao nam je Beganović.


Ukoliko imate otvoren račun, primate zaradu/penziju ili deo zarade u Telenor banci, imate prijavu stalnog boravka na teritoriji Republike Srbije, odnosno imate status rezidenta, i pritom ste zaposleni ili ste penzioner sa minimalnim mesečnim primanjima 20.000 RSD, možete podneti zahtev za dozvoljeno prekoračenje računa putem internet aplikacije. Maksimalni iznos dozvoljenog prekoračenja koji može biti odobren je u visini zarade/penzije prenete na platni račun u Telenor banci. Više informacija o potrebnoj dokumentaciji.\nDa li je obavezan prenos zarade i u kom iznosu na račun u Telenor banci za dozvoljeno prekoračenje računa?\nDa, potrebno je da prenesete zaradu ili deo zarade u Telenor banku u minimalnom iznosu od 5.000 RSD kako biste podneli zahtev za dozvoljeno prekoračenje računa.


Energyobserver - KONFERENCIJA O BUDUĆNOSTI EVROPE MOŽDA DEO AGENDE NEMAČKOG PREDSEDAVANJA\nKONFERENCIJA O BUDUĆNOSTI EVROPE MOŽDA DEO AGENDE NEMAČKOG PREDSEDAVANJA\nPandemija korona virusa odložila je Konferenciju o budućnosti Evrope, koja je trebalo da počne u Dubrovniku 9. maja, na Dan Evrope, i da traje dve godine. Novi podsticaj toj inicijativi mogla bi da pruži Nemačka koja će 1. jula preuzeti šestomesečno predsedavanje EU.\nPitanje Konferencije o budućnosti Evrope 26. maja je na dnevnom redu Odbora za ustavna pitanja EP. Evroposlanici će razmatrati tu inicijativu i ulogu Parlamenta. Inače, Evropski parlament je u rezoluciji usvojenoj 17. aprila zatražio da se Konferencija sazove čim to bude moguće.\nKonferencija je zamišljena kao forum za povezivanje evropskih građana, civilnog društva i evropskih institucija s ciljem da Evropljani kažu kakvu EU žele i kako njome upravljati.\nPredviđeno je da kroz šest narodnih skupština (agora) "obični" građani raspravljaju i objave svoje ideje o budućnosti EU.\nNemačka kancelarka Angela Merkel rekla je na zajedničkoj konferenciji za štampu sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom (18. maja) da Konferencija o budućnosti Evrope treba da bude prilagođena situaciji sa pandemijom COVID-19.\nPrema njenim rečima, sada je neophodno "da se ozbiljno govori šta Evropa nije mogla dovoljno (da uradi) i kakva će biti budućnost EU".\nKonferencija je odložena na neodređeno vreme kada je izbila epidemija korona virusa.\nDa li Konferencija o budućnosti Evrope može da počne u drugoj polovini 2020, a time i za vreme nemačkog predsedavanja EU, zavisi od daljeg razvoja pandemije, rekla je za Euraktiv Nemačka portparolka nemačke vlade.\nMeđutim, Nemačka svejedno može da odigra važnu ulogu u operativnim pripremama Konferencije.\nZa sada Konferencija nije uključena u program nemačkog predsedavanja EU. Ipak, predsednica Evropskog pokreta Nemačka Lin Zele (Linn Selle) i dalje je optimista.\n"Pretpostavljamo da će Konferencija biti uključena (u dnevni red)", rekla je ona u intervjuu za EURACTIV.de. Nemačko predsedavanje je "centralno za početak priprema za Konferenciju", dodala je.\nS obzirom na nedostatke EU koji su se pokazali za vreme korona krize poslednjih nedelja, poslanici Bundestaga, evroposlanici i predstavnici civilnog društva posebno traže održavanje Konferencije da bi se razgovaralo i o izmenama Ugovora EU.\n"Kao Parlament mi ne možemo da čekamo da neko drugi izađe sa predlozima za novi ugovor", rekao je evroposlanik Sven Simon iz grupe EPP.\nPoslanik socijalista Kristijan Petri (Christian Petry), koji je član Odbora za evropske poslove u Bundestagu, takođe se zalaže za ustavni razvoj EU i ističe značaj uključivanja građana u debatu.\nPandemija nameće nova pitanja\nPored brojnih institucionalnih pitanja, očekuje se da se na dnevnom redu Konferencije nađu i neke nove teme.\nEvropska komisija je početkom godine kao političke prioritete identifikovala upravljanje klimatskim promenama, socijalnu pravdu i digitalnu transformaciju.\nU budućnosti će u fokus verovatno ući uvođenje evropskog zdravstvenog sistema, zahtevi za više tehničkog suvereniteta i razgovori o uvođenju novih finansijskih instrumenta radi suočavanja sa krizom, kao što su objavili Merkel i Makron.\n"Konferencija treba da bude otvorena za probleme sa kojima se danas suočavamo", rekla je Zele.\nMerkel ne isključuje promene Ugovora EU\nNemačka kancelarka je poslednjih nedelja mnogo otvorenija prema mogućim izmenama Ugovora.\nPoslednjih godina "nije urađeno dovoljno na uobličavanju političke unije", rekla je Merkel ranije u maju u Bundestagu dodajući da zato treba da bude više integracije a ne manje.\nNedavno je Merkel potvrdila da će odgovor EU na krizu "možda zahtevati promene Ugovora".\nIzvori u vladi kažu da članice EU trenutno razmenjuju mišljenja o tome kako da se to izvede. Za razliku od Evropske komisije i Evropskog palamenta, Evropski savet do sada nije mogao da se složi o zajedničkoj poziciji oko Konferencije.\nMeđutim, stvari bi mogle da se promene uskoro. "Nema razloga da Savet ne predstavi svoje ideje do kraja maja ili početkom juna", optimista je Zele.\n26.05.2020 · EURACTIV.com


Obaveštenje u vezi sa dodelom kreditnih sredstava preduzećima putem Fonda za razvoj | Unija Poslodavaca Srbije\nFond za razvoj Republike Srbije obaveštava sve korisnike kredita kojima je kredit odobren u 2020. godini na osnovu Uredbe o utvrđivanju Programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, izuzev korisnika čija je pretežna delatnost iz oblasti turizma, ugostiteljstva i putničkog saobraćaja, da rok otplate kredita može da se produži za 12 meseci, u okviru koga se i grejs period i period otplate produžavaju za po šest meseci bez zaključivanja posebnog aneksa ugovora i pratećih dokumenata.\nKorisnici kredita imaju pravo da u roku od 30 dana od dana objavljivanja ovog obaveštenja Fonda (29.07.2021. godine) odbiju ovu ponudu. U suprotnom će se smatrati da su ovakvu ponudu prihvatili, a Fond će u tom slučaju sačiniti novi plan otplate kredita koji će dostaviti korisniku kredita putem elektronske ili redovne pošte.\nSvi oni koji ne žele da koriste navedenu mogućnost, moraju da svoju izjavu na dostave na mejl: covid19@fondzarazvoj.rs najkasnije do 28. avgusta 2021. godine, jer će u suprotnom rok otplate i grejs period produžiti, na način kako je pojašnjeno.\nZakonom o utvrđivanju finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 koji je stupio na snagu 29.07.2021. godine (“Sl. glasniku RS”, broj 76/2021) uređuje se dodela kreditnih sredstava privrednim subjektima koji su Fondu za razvoj Republike Srbije, podneli zahteve za kredit do 10. decembra 2020. godine u skladu sa gorepomenutom Uredbom, a ista stupanjem na snagu ovog zakona prestaje da važi.\nPravo na korišćenje sredstava na osnovu zakona imaju preduzetnici, zadruge, mikro, mali i srednji privredni subjekti koji su u većinskom privatnom ili zadružnom vlasništvu i koji obavljaju proizvodnu, uslužnu, trgovinsku i poljoprivrednu delatnost, koji su Fondu podneli zahteve za kredit do 10. decembra 2020. godine u skladu sa Uredbom, a o kojima do dana stupanja na snagu ovog zakona nije odlučeno.\nMinimalni iznos kredita za jednog korisnika kredita za privredna društva je 1.000.000,00 dinara, a za preduzetnike, zadruge i privredne subjekte registrovane u odgovarajućem registru 200.000 dinara. Maksimalan iznos kredita za jednog korisnika, za preduzetnike i mikro pravna lica može biti do 10 miliona dinara, dok je za mala pravna lica do 60 miliona dinara, a za srednja pravna lica do 100 miliona dinara, s tim što najviši iznos odobrenog kredita može biti do 50 odsto ostvarenih poslovnih prihoda po predatom finansijskom izveštaju iz 2019. godine.\nRok otplate kredita iznosi 48 meseci koji uključuje grejs period do 18 meseci, a kamatna stopa je 1 odsto na godišnjem nivou.\nNa privredne subjekte čija je pretežna delatnost iz oblasti turizma, ugostiteljstva i putničkog saobraćaja prilikom odobravanja kredita primenjuju se posebni uslovi predviđeni zakonom.\nPomenutom Zakonu možete pristupiti ovde


Izvor: B92, 25.Mar.2020, 19:12 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nUsmerene su na to da se uspostavi efikasniji sistem za što veći broj testiranja.\n"Osim promene da ljudi koji su pozitivni na koronavirus neće biti kod kuće, već na Sajmu ili na drugim mestima, kako ne bi dovodili članove porodice u opasnost."\n"Svi ovde poštujemo sve mere, imamo zaštitne maske i rukavice, skidamo ih samo na konferencijama, jer imamo dovoljno >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << prostora", kaže ona i dodaje da ne razmišlja o tome kako se oseća dok traje borba protiv koronavirusa.\n"Koliko god Sajam bio ovakav ili onakav, zdravlje naše porodice je bitnije. Radimo sve što je u našoj moći da to unapredimo", kaže ona i dodaje da će Sajam izgledati drugačije, kao i da je greška što su slike prikazane ranije, pre uređenja.\n"Imaćemo separatore, stolove gde ljudi mogu da rade i jedu, biće stolova za stoni tenis i bilijar."\n"Očekujem da ćemo uskoro imati Sajam funkcionalan, rešavamo probleme oko tuševa, stolova, televizora... Daćemo sve od sebe", navela je.\nVečernje novosti: "Koliko god Sajam bio ovakav ili onakav, zdravlje naše porodice je bitnije": Brnabić govorila i o novim merama\nBrnabićeva: Nema veze, pomoći ćemo svima\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je za TV Prvu da će Srbija pomoći svojim građanima koji su ostali u inostranstvu, ali da moraju biti strpljivi..."Ugrožavate ljude kod kuće, jer niste na vreme shvatili da je u svetu pandemija, čekali ste da završite odmor pa onda da se vratite. Nema veze,...


Kako zakrivljenost monitora i žive boje održavaju kancelariju u kući organizovanom | Polarotor\nYou Are Here: Home » Aktuelno » Kako zakrivljenost monitora i žive boje održavaju kancelariju u kući organizovanom\nPosted on Polarotor on mart 15, 2017 // Leave Your Comment\nZa neke, kućna kncelarija je samo mesto gde se bave papirologijom. Za samozaposlene, to je mesto gde obavljaju većinu svog posla. Bilo kako bilo, održavanje tog prostora organizoanim prai razliku u efikasnosti. Ipak, u svakoj kućnoj kancelariji, teško je držati „zauzimače prostora“ pod kontrolom: svakodnevno gomilanje nereda, učestali prekidi i gomile papira odvraćaju od onoga što bi trebalo biti fokusirano radno okruženje. Kako bi obežili dan organizacije kancelarija u kući, MMD, vodeća tehnološka kompanija i brend licencirani partner za Philips monitore, navodi zašto najnoviji Philips zakrivljeni monitori mogu pomoći kućnim korisnicima da vrate koncentraciju.


RUSIJA: Amerika ne može da snabde Evropu gasom, SVE I DA GA NUDI DŽABA - Nova Borba\nRUSIJA: Amerika ne može da snabde Evropu gasom, SVE I DA GA NUDI DŽABA\nAmerika ne bi mogla da zameni isporuku ruskog gasa Evropi, čak i da ga doprema besplatno, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri EU\n„Američke vlasti nameravaju da izgrade minimum šest novih terminala, ali za to je potrebno vreme. Pored toga, Evropa nema toliko terminala za preradu tečnog gasa, kao ni tankera kojima bi se taj gas prevezao“, rekao je Vladimir Čižov.\nČižov je takođe naveo da politika primoravanja Evrope da koristi američki gas nije u skladu sa zakonima tržišta, budući da taj posao nije isplativ ni Americi, ni Evropi, prenosi Glas Moskve.\n„Trenutna cena američkog tečnog gasa za 1.000 kubnih metara na evropskom tržištu iznosi oko 250 dolara. To se Evropi ne isplati, budući da je ruski gas minimum dva puta jeftiniji, a nije ni Americi, jer isti taj gas Južnoj Americi i azijskim zemljama može da proda za najmanje 300 dolara“, rekao je Čižov.\nGovoreći o izgradnji novih gasovoda „Severni tok 2“ i „Turski tok“, Čižov je naveo da ti cevovodi neće ujedno značiti da će se transport gasa kroz Ukrajinu u potpunosti obustaviti, budući da i dalje postoje zemlje koje zavise od tog gasovoda, kao što je recimo Moldavija.


EU započela sa sprovođenjem Tvining projekta "Podrška unapređenju ljudskih prava i nulta tolerancija za diskriminaciju" • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nProjekti Učešće na projektima Ipa 2013 - Tvining EU započela sa sprovođenjem Tvining projekta “Podrška unapređenju ljudskih prava i nulta tolerancija za diskriminaciju”\nUoči usvajanja Akcionog plana Srbije za poglavlje 23, EU i Srbija su započele sa sprovođenjem novog Tvining projekta koji za cilj ima pružanje podrške unapređenju ljudskih prava i povećanje nivoa tolerancije u Srbiji.\nKancelarija za ljudska i manjinska prava očekuje da će projekat pružiti podršku sprovođenju različitih akcionih planova – kao što je Akcioni plan za sprovođenje Strategije prevencije i zaštite od diskriminacije za period 2014. – 2018. koji je već na snazi, i nadzoru nad tim sprovođenjem. Trenutno se pišu nacrti višegodišnje Strategije i Akcionog plana za poboljšanje životnih uslova Roma, kao i Akcionog plana za ostvarivanje prava pripadnika nacionalnih manjina, čije će sprovođenje biti delimično u nadležnosti Kancelarije za ljudska i manjinska prava. Implementacija ovih strateških dokumenata predviđa uključivanje raznolikih zainteresovanih strana (kao što su nacionalni saveti nacionalnih manjina, policije, sudije, organizacije civilnog društva, gradovi/opštine), kojima projekat želi da se obrati i ponudi podršku u aktivnostima podizanja svesti o ljudskim i manjinskim pravima, o neophodnosti prikupljanja podataka i razvoju mera za predupređivanje diskriminacije.\nOrganizacija javnih kampanja za podizanja svesti javnosti o ljudskim i manjinskim pravima.\nProjekat sprovodi Institut za ljudska prava “Ludvig Bolcman” iz Beča i Kancelarija za nacionalne manjine Republike Slovenije koji imaju da ponude iskustvo i znanje stečeno bavljenjem različitim pitanjima iz oblasti ljudskih i manjinskih prava, kao i antidiskriminacionim mehanizmima koji su uspostavljeni u različitim zemljama članicama EU. Nekih četrdeset stručnjaka će sarađivati sa Kancelarijom za ljudska i manjinska prava, Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti i širokim dijapazonom zainteresovanih strana putem razmene iskustava, znanja i veština na seminarima, obukama na radnom mestu, kroz analizu institucija i davanje preporuka.


Predavanje o pripremi pčela za zimu – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Predavanje o pripremi pčela za zimu\nPredavanje o pripremi pčela za zimu\nRedakcija Send an email 13. septembra 2015\nZVORNIK – Profesor Poljoprivrednog fakultata Univerziteta u Beogradu Mića Mladenović održao je danas u Zvorniku predavanje na temu „Priprema pčela za zimu“, koje je organizovalo zvorničko Udruženje pčelara „Bagrem“.\nMladenović je podsjetio da je ova godina za pčelare bila veoma solidna, ali da ih to ne treba da zavara nego da se vrate pčelama i pčelinjaku i da pripremajući ih za zimu izvrše neophodne poslove.\n„Najvažnije je da se svako pčelinje drušvo obezbjedi mladom maticom, optimlnom količinom meda i polenovog praha, optimalnim količinom pčela, te da se svako društvo zazimi sa zdravim pčelama rasterećenih bolestima i štetočinama“, rekao je Mladenović.\nOn je pojasno da je, što se tiče prvog faktora, mlada matica duša košnice i da od nje zavisi, ne samo proces zimovanja, nego i razvoj i priprema društva za glavnu pašu.\n„Mlade matice imaju daleko manju smrtnost i omogućavaju brzi proljećni razvoj, stvaraju više legla i donose više meda“, pojasnio je Mladenović.\nPrema njegovim riječima, svakom pčelinjem društvu se mora obezbjediti dovoljna količina meda, odnosno najmanje dva kilograma meda i to cvijetnog, a ne tamnog meda koji ima previše mineralnih materija.\n„Ako društvo nema dovoljno hrane onda se do 15-20. septembra može izvršiti dopuna koncentrovanim šećernim sirupom“, dodao je Mladenović.\nIstičući da ne treba uzimljavati slaba društva, Mladenović je rekao da na jesen treba izvršiti tretman zaštite pčela protiv bolesti i štetočina.\nPredsjednik udruženja pčelara „Bagrem“ Radovan Stevanović rekao je novinarima da ovo udruženje broji oko 130 pčelara koji raspolažu sa oko 9.000 košnica.\nStevanović je rekao da je oko 3.500 košnica na subvenciji Republike Srpske, dok su ostali pčelari, koji imaju manje od 50 košnica, na subvenciji opštine Zvornik.\nOn je dodao da je ova godina za pčelare bila vrlo dobra, za razliku od prošle koja je, kao je rekao, bila katastrofalna.\nStevanović je podsjetio da udruženje „Bagrem“ svake godine najmanje dva puta i to u jesen i proljeće organizju predavanja za pčelare na teme iz oblasti pčelarstva kako bi bili upoznati sa najnovijim dostignućima razvoja i zaštite pčelinjaka.\nSatelitski snimci upozoravaju: Idućih 10 dana neočekivano vrijeme nad Balkanom?


Jeftini letovi iz Sudana do Bahama - Avio karte Sudan Bahame - eSky.rs\nAvio karte iz Sudana do Bahama\nPretražite letove iz Sudana do Bahama\nProverite najbolje prilike za letove iz Sudana do Bahama\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sudana do Bahama na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sudana do Bahama?\n✔ Ako rezervišem let iz Sudana do Bahama, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sudana do Bahama?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Sudana do Bahama uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Lancast golmanski dres 2 - Idealno.rs\nPočetna / Muška odeća / Muška sportska odeća / Muški dresovi / Lancast golmanski dres 2\nPonuda prodavnice lancast za proizvod Lancast golmanski dres 2. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nManchester United kapetanski trak\nArsenal kapetanska traka\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Lancast golmanski dres 2 i izberi najbolju. Muški dresovi iz kategorije Muška sportska odeća je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Lancast golmanski dres 2 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda Lancast. Opis i tehnički podaci proizvoda Lancast golmanski dres 2 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Lancast golmanski dres 2 je dostupan u prodavnici lancast po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Lancast golmanski dres 2 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Lancast golmanski dres 2 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\n> Lancast golmanski dres dugih rukava\n> Izra?en od najkvalitetnijeg poliestera ( 100% )\n> Izuzetnih karakteristika i kvaliteta\n> Ojaeanje u predelu laktova od sun?erastog materijala sa štepom\n> Lancast logo i natpis spreda\n> Lancast natpis otpozadi\n> Dostupan u narandžasto-crnoj boji


OVO SU 4 KLJUČNE TAČKE SPORAZUMA O BREGZITU: Oko jedne su se posebno lomila koplja! (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.10.2019. • 13:33 Srbija Danas/Mediji\nOvo je samo prvi korak ka uspešnom usvajanju novog sporazuma.\nDogovor o Bregzitu je postignut samo nekoliko sati pre početka samita Evropskog saveta, na kome državnici iz svih 27 zemalja moraju dati jednoglasnu saglasnost za promene.\nAli ovo je samo prvi korak ka uspešnom usvajanju novog sporazuma. Boris Džonson će takođe morati da dobije podršku apsolutne većine Predstavničkog doma, u suprotnom, prema odredbama Benovog zakona, vlada će morati da zatraži od Brisela novo odlaganjeu Bregzita.\nS obzirom da je glavni pregovarač o Bregzitu Evropske unije Mišel Barnije dao Londonu politička uverenja, očekuje se da će novi sporazum biti usvojen bez previše problema tokom današnjeg samita državnika EU. Ali još uvek nije moguće proceniti da li će Britanci prihvatiti nove uslove.\nKoalicioni partneri Borisa Džonsona, Demokratska Unionistička partija Severne Irske (DUP), već su najavili da će glasati protiv sporazuma.\nVerovatno će im se pridružiti i opozicioni poslanici Džeremija Korbina, koji pozivaju svoje članove da glasaju protiv Džonsonovog paketa mera.\n"Strpljenje je vrlina", rekao je Barnije na početku konferencije za štampu, dodajući da je pred dugo očekivanim temeljem za buduću saradnju između EU i Velike Britanije.\nBarnije se zahvalio britanskim kolegama pregovaračima na njihovoj profesionalnosti i dobroj saradnji tokom teških pregovora, ali i Žan- Klod Junkeru i Donaldu Tusku na ukazanom poverenju.\nEvropska komisija insistira na tome da novi sporazum obuhvata i predviđa sve potencijalne nesigurnosti koje mogu eskalirati kao rezultat izlaska Velike Britanije iz EU.\nSporazum o Bregzitu definiše uslove prelaznog perioda do 2020. godine, uz mogućnost da se on produži na dodatnu godinu ukoliko je to potrebno.\nNajvažnija tačka sporazuma, o kojoj se najviše razgovaralo, bilo je pitanje prirode graničnog prelaza između Severne Irske i Republike Irske.\nRešenje počiva na četiri ključne tačke:\n1. Severna Irska će imati ograničen niz evropskih propisa, ali će se carinska kontrola proširiti i van teritorije, omogućavajući britanskim vlastima da vrše kontrolu nad robom, a da pri tome ne narušavaju odredbe mirovnog sporazuma na Veliki petak.\n2. Severna Irska biće ulazna tačka za zajedničko tržište EU.\n3. Velika Britanija može sama da odredi poresku stopu i carinu na te proizvode koji dolaze iz trećih zemalja, ali samo ako ti proizvodi ne ugrožavaju zajedničko tržište EU; u suprotnom, Velika Britanija je obavezna da primenjuje propise EU.\n4. Premijeri Džonson i Varadkar žele da obezbede dugoročnu podršku ljudi za ovo rešenje, a četiri godine nakon primene rešenja, paralament u Belfastu će moći da običnom većinom odluči da li će nastaviti da primenjuje pravila EU ili Ujedinjenog Kraljevstva.\nSa obe strane postignut je minimalan kompromis, ali ono što nije izbegnuto od samog početka - da će Severna Irska imati drugačiji status od ostatka Ujedinjenog Kraljevstva - još uvek nije izbegnuto. Upravo zato, upozoravaju Džonsonovi koalicioni partneri iz stranke DUP, ovaj Bregzit sporazum ni za njih nije prihvatljivo rešenje.\n„Rešenje za Irsko more“, koje se razmatra od samog početka pregovora o odlaganju, na kraju je poslužilo kao optimalno rešenje. Analizom četiri ključne tačke na kojima Barnije zasniva promene sporazuma o Bregzitu, može se zaključiti da će se carinska kontrola vršiti u Irskom moru, a ne na kopnu, kako bi se izbeglo postavljanje graničnih prelaza koji bi eskalirali nasilnim sukobima.\nAli najneobičnije rešenje novog sporazuma, iako se očekuje, odnosi se na poslednju tačku koja je konačnu odluku prebacila iz Londona u Belfast. Uprkos državnicima koji tvrde da je glavni cilj takvog sporazuma demokratskI legitimitet lokalnog stanovništva, parlament godinama ne zaseda u Sjevernoj Irskoj.\nŠtaviše, ovaj parlament je poznat po oštrim sukobima između DUP stranke, koalicionog partnera Borisa Džonsona i Šin Fejna koji se zalaže za ujedinjenje Irske. S obzirom na to da su građani Severne Irske glasali za ostanak u EU tokom referenduma 2016., postavlja se pitanje ko zaista zastupa njihove interese i kako će odlučiti nakon četiri godine najavljenog rešenja.\nU ovom trenutku, pitanje svih pitanja je da li Boris Džonson ima podršku polovine većine Predstavničkog doma. U slučaju da premijer ne dobije podršku, sledi Bregzit bez dogovora.\nDOGOVOR PAO I ZVANIČNO: Putin i Erdogan 22. oktobra U SOČIJU!\nTeška autobuska nesreća! Poginulo 35 vernika (FOTO)\nBregzit Evropski savet Boris Džonson Mišel Barnije Džeremi Korbin Donald Tusk Žan Klod Junker Velika Britanija


Evro u ponedeljak 118,54 dinara - Naslovi.net vesti\nEvro tokom vikenda košta 118,76 dinara. Dinar će u ponedeljak odnosu na evro biti za 4,4 odsto jači nego pre godinu dana, za 0,6 odsto jači nego pre mesec dana, a za 0,1 odsto slabiji nego na početku ove godine. Ove godine dinar... »\nDinar će biti jači prema evru za 0,6 odsto nego pre mesec dana, a na godišnjem nivou će biti jači za 4,4 procenta. Od početka godine, dinar je oslabio prema evru za 0,1 posto. Indikativni kurs dinara prema dolaru je ojačao danas... »\nZa evro posle vikenda spremite 118,54 RSD\nDinar će u ponedeljak, 15. januara, biti za 0,2 odsto jači prema evru i zvanični srednji kurs biće 118,5465 dinara za jedan evro, objavila je NBS.\nEvro danas i za tokom vikenda košta 118,7636 dinara. Dinar će u ponedeljak odnosu na evro biti za 4,4 odsto jači nego pre godinu dana, za 0,6 odsto jači nego pre mesec dana, a za 0,1 odsto slabiji nego na početku ove godine. Ove... »\nEvro će u ponedeljak vredeti 118,54 dinara\nDinar će u ponedeljak, 15. januara, biti za 0,2 odsto jači prema evru nego danas i zvanični srednji kurs biće 118,5465 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nDinar će u ponedeljak, 15. januara, biti za 0,2 odsto jači prema evru nego danas i zvanični srednji kurs biće 118,5465 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). Evro danas i za tokom vikenda košta 118,7636 dinara. Dinar će u ponedeljak odnosu na evro biti za 4,4 odsto jači nego... »\nEvro danas iznosi 118,76 din\nDinar je danas zadržao približno istu vrednost prema evru u odnosu na juče i zvanični srednji kurs je 118,7636 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro je juče koštao 118,7742 dinara, a NBS je prodala 15 miliona evra da bi ublažila dnevnu promenu kursa. Dinar je u odnosu na evro za 4,2 odsto jači nego pre godinu dana, za 0,7 odsto jači nego pre mesec dana, a za 0,2 odsto je... »\nEvro danas 118,76 dinara\nDinar će u petak, imati približno istu vrednost prema evru kao juče i zvanični srednji kurs biće 118,7636 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro je juče koštao 118,7742 dinara, a NBS je prodala 15 miliona evra da bi ublažila dnevnu promenu kursa. Dinar će danas u odnosu na evro biti za 4,2 odsto jači nego pre godinu dana, za 0,7 odsto jači nego pre mesec dana, a za... »\nDinar je danas na gotovo istom nivou prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosi 118,7636 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Dinar je jači prema evru za 0,7 odsto nego pre mesec dana, a na godišnjem nivou je jači za 4,2 procenta. Od početka godine, dinar je oslabio prema evru... »\nDinar je zadržao gotovo istu vrednost prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosi 118,7636 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nNBS je prodala na međubankarskom deviznom tržištu 15 miliona evra kako bi ublažila veće dnevne oscilacije kursa, a od početka ove godine je prodala ukupno 120 miliona evra, dok na strani kupovine nije intervenisala u 2018.... »


Novi većinski vlasnik "Telekoma Srpske" je "Telekom Srbija"\nOdluku su doneli Vlada Republike Srpske, Savet za privatizaciju i Komisija za provodjenje tendera na zajedničkoj sednici otvorenoj za javnost, a ponuda "Telekoma Srbija" iznosi jednogodišnji budžet RS. Na medjunarodni tender za prodaju "Telekoma Srpske", koji je zatvoren 20. novembra, ponudu je pored "Telekoma Srbija" dostavio i "Telekom Austrije" u visini od 467 miliona evra.\nTime je konačno stavljena tačka na višemesečnu trku oko kupovine 65 odsto državnog kapitala najuspešnijeg preduzeća u RS, a da bi se obezbedila što veća transparentnost celokupnog procesa, sednica je bila otvorena za javnost uz direktan televizijski prenos.Predstavnici Vlade RS, Saveta za privatizaciju i Komisije za provodjenje tendera su utvrdili da su proces privatizacije i celokupna tenderska procedura protekli bez problema i propusta. Od preostalih 35 odsto kapitala, po 10 je ostalo u vlasništvu privatizacionih fondova i ostalih akcionara, a 15 odsto fondovima za restituciju i penziono-invalidsko osiguranje. "Telekom Srpske" zapošljava 2.748 radnika, u mobilnoj mreži registrovano je 630.017 pretplatnika, u fiksnoj 350.585, dok internet provajder TEOL ima 30.500 korisnika. Banjalučka berza je obustavila u ponedeljak trgovanje akcijama "Telekoma Srpske" želeći da time obezbedi ravnopravan položaj svih investitora, budući da su ponudjene cene od 1. decembra bile poznate članovima Komisije za provodjenje tendera.\nPredsednik Vlade Republike Srpske Milorad Dodik čestitao je gradjanima RS privatizaciju "Telekoma Srpske" i istakao da će novac od prodaje biti usmeren u projekte za zapošljavanje i razvoj infrastrukture. Posle saopštavanja pobednika na tenderu Dodik je rekao da od "Telekoma Srbija" očekuje sniženje cena usluga i uvodjenje novih tehnologija. On je podsetio da kupovina "Telekoma Srpske" za "Telekom Srbija" predstavlja prvi veliki projekat van zemlje čime je postao regionalna kompanija. Dodik je rekao da će u narednim nedeljama biti potpisan ugovor posle kojeg postoji rok od 30 dana za uplatu novca od privatizacije u budžet RS.


Svako predavanje trudite se da zabeležite što više gradiva, ali vam profesori svojim brzim i često nedovoljno jasnim izlaganjima, nimalo ne olakšavaju. Pomišljate da odustanete od „hvatanja“ beleški, ali vas umori i sama pomisao na knjigu od 500 stranica, a koja bi se uz kvalitetne beleške bar prepolovila. Da li ćemo uskoro biti svedoci potpune revolucije na polju zapisivanja beleški?\nNa neki specifičan, manje globalan način, ova „revolucija“ već nekoliko godina unazad pojavila se među studentima. Dolaskom novih tehnologija, studentima nije manjkalo mašte i kreativnosti kada je izbegavanje dolaska na predavanja u pitanju. Danas, kada smo već prevazišli fotografisanje beleški kolege koji je prisustvovao predavanju, pojavila se i ova revolucionarna ideja.\nOvu ideju je na društvenim mrežama predstavila studentkinja Stephanie McKellop. Ideja nije originalno njena, već su počele da je praktikuju kolege sa njenog fakulteta. Naime, studenti su osmislili način kako da sve kolege budu uključene, komentarišu, označavaju delove teksta, postavljaju pitanja i diskutuju o zabeleženom gradivu.\nKako funkcioniše ovaj način hvatanja beleški?\nU jedan zajednički Google document svi studenti hvataju beleške, a istovremeno im se pruža mogućnost da različitim bojama označavaju sve što misle da nisu dobro zapisali ili razumeli i da odmah upitaju kolege za objašnjenje i samim tim na licu mesta otklone sve nedoumice.\nMožda i najvažnije je da na kraju semestra, po završetku predavanja, svi student imaju jedan veliki dokument iz kojeg mogu da spremaju ispite, a u kome su objašnjene sve nejasnoće koje su se u toku usvajanja gradiva javile.\nDobra stvar je takođe i da se sam sadržaj dokumenta u bilo kom trenutku može menjati i unaprediti, nakon eventualnih konsultacija sa profesorom oko nekih preostalih nedoumica.\nČini se da se na ovakav način kreira idealan materijal za spremanje ispita. Zato ne postoji razlog da već danas ne organizujete kolege i probate da realizujete ovu ideju.


Besplatno za vršačke poslodavce\nutorak, 18. oktobar 2016. 11:17h\nSavez udruženja „Mladi rade“ i Unija poslodavaca Vojvodine pozivaju Vas na prvi u nizu događaja koji će tokom oktobra i novembra 2016. biti organizovani na teritoriji Vojvodine, u okviru projekta “Izgradnja partnerstva za odgovorno upravljanje otpadom”.\nInfo sesija za predstavnike/ce kompanija održaće se u Vršcu, 19. oktobra 2016. (sreda), od 12 časova, u Tehnološkom parku (bivša zgrada GP ‘’Obnova’’, Beogradski put bb).\nGeneralni cilj projekta je da kroz informisanje i edukaciju doprinese izgradnji odgovornosti za postupanje sa otpadom i povezivanju različitih aktera u zajednici - privrednih subjekata, stručnjaka, OCD i građana (pre svega dece i mladih). Aktivnosti u projektu uključuju promovisanje čistije proizvodnje, zbrinjavanje električnog i elektronskog otpada, promovisanje ponovnog korišćenja i reciklaže otpada i sl.\nProjekat podržava Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, a partnerski realizuju Savez udruženja “Mladi rade” (sa sedištem u Kikindi), Unija poslodavaca Vojvodine, osnovne škole - Sveti Sava (Kikinda), Vasa Stajić (Novi Sad), Jovan Cvijić (Zrenjanin) i Sever Đurkić (Bečej) i kompanije - Eko hemik (Novi Sad), Scan metals (Temerin) i SCT Cert (Kikinda).\nSlede edukacije: u Subotici (25. oktobra), Staroj Pazovi (26. oktobra), Rumi (1. novembra), Zrenjaninu (4. novembra) i Kikindi (10. novembra).\nNaloženo uklanjanje otpada sa fabričke deponije u Vršcu\nNSZ poziva poslodavce da učestvuju u anketi\nJeftiniji gas i deponovanje otpada u Vršcu\nServis I remont svih vrsta...


Grant: ''Baš sam srećan...'' - Sportske.net\nGrant: ''Baš sam srećan...''\nTrener Partizana zadovoljan izdanjem svojih igrača u večerašnjem trijumfu nad Javorom i naglasio da su njegovi igrači ''pokazali karakter'' posle neuspeha u derbiju.\nAvram Grant je pohvalio svoj tim posle pobede nad Javorom, izražavajući zadovoljstvo zbog nastavka uspešne serije u Superligi.\nJedino što je imao da zameri svojim igračima bila je stara ''boljka'' - veliki broj neiskorišćenih prilika.\n''Posle poraza u sredu ovo je bila veoma važna pobeda za nas. Zaista sam srećan, igrači su pokazali pravi karakter. Ostvarili smo sedmi uzastopni trijumf u prvenstvu, vratili se na deset bodova razlike, samo još da popravimo procenat realizacije šansi'', konstatovao je Grant.\nOn je novinarima otkrio da je u karijeri imao i duže serije pobeda, kako u Čelsiju, tako i u Izraelu, ali da bi ''voleo da u Partizanu postavi novi rekord''.


Sveske za javno pravo, broj 3\nOvdje možete preuzeti broj 3 časopisa Sveske za javno pravo\nUvodna tema ovog broja daje pregled postupaka koje su države iz regije vodile pred Sudom za ljudska prava u Strasbourgu. Monika Mijić (BiH), Aida Grgić (Hrvatska) i Vladan Joksimović (Srbija) predstavljaju bilans strasbourske jurisdikcije u odnosu na tri postjugoslovenske države od pristupa Vijeću Evrope do danas. Vidjeće se da analizirane zemlje, iako imaju svoje pravne korijene u istom pravnom krugu i približno jednake indekse u pogledu broja presuda po broju stanovnika, bilježe izvjesne specifičnosti u odnosu na povrede osnovnih prava koja su zajamčena Konvencijom i njenim protokolima.\nDrugi tematski krug je posvećen aktuelnom ustavnom pravu BiH. U ovom broju se, osloncem na analize iz prethodnog broja, detaljnije obrađuju i obrazlažu mogući modeli za ustavno institucionaliziranje Predsjedništva BiH, prema zahtjevima iz presude Sejdić-Finci. Autor je Mirza Korajlić i njegova analiza na jednak način otvara uvid u izborne principe i u različite opcije izbornog prava, kao i u tehnike obračunavanja tzv. etničkih kvota. U ustavnopravni temat ulazi i analiza globalne uvezanosti ekonomske krize i ustavnog modeliranja bosanskohercegovačkog teoritorija. Boris Tihi nedvosmisleno pokazuje da entitetsko ustrojstvo BiH sprečava privredni, a time i socijalni napredak. Ono, i to je otrežnjujući rezultat, situira BiH ispod drugih zemalja u tranziciji, kako u pogledu stope nezaposlenosti, tako i u pogledu strukture privrede i odnosa uvoza-izvoza.\nJavne nabavke i u ovom broju ulaze u analizirane probleme: Rifat Zlomužica upoređuje sisteme pravne zaštite u zemljama regiona i pokazuje različite mehanizme pravne zaštite u području javnih nabavki, ali ističe da su sva zakonodavstva smjestili javne nabavke u područje upravnog prava.\nDržavna pomoć je predmet analize Davora Vuletića. Bosna i Hercegovina nije uspjela, suprotno očekivanjima EU, usvojiti zakon o državnoj pomoći. Glavna prepreka je stav političara iz RSa da BiH nema ustavnu nadležnost za reguliranje ove oblasti. Autor ovog rada široko zahvata u koncepciju državne pomoći u EU i pokazuje njene praktične konotacije, posebno kontrolne mehanizme. On se bavi i zahtjevima SSP u pogledu državne pomoći i analizira modele koji su zadnje četiri godine zagovarani u BiH. Zaključak se izvodi iz različitih međunarodnih obaveza države BiH i u tom smislu autor tačno zagovara donošenje državnog zakona na osnovu čl. 3.1.b Aneksa 4 (Ustava BiH) koji bi na jedinstvenom ekonomskom prostoru BiH regulirao sve aspekte državne pomoći.\nSlijedi pregled bilateralnih ugovora sklopljenih između BiH i susjednih zemalja. Sabine Willenberg sumira ugovore koje je BiH zaključila od proglašenja samostalnosti i objašnjava susjedske odnose na međudržavnoj i nacionalnoj razini. Ona, uz to, uspoređuje tri odnosa između četiri države, sve s obzirom na pitanje, koji su sporazumi u kojem razdoblju i u kojim područjima zaključeni i kako se odvijao proces ratifikacije.\nKao logičnu nadopunu ugvorno-pravnom okviru, Sveske objavljuju analizu vanjske politike BiH: iz nje se vidi da vanjska politika predstavlja udaljenu metastazu ustavne nedorečenosti koja jednako nagriza državni budžet, ugled zemlje i njenu sposobnost da se efektivno uključi u internacionalnu zajednicu za dobrobit svojih građana.\nAnalize koje prilažemo dolaze u vrijeme ozbiljnih političkih razmirica u BiH. One mogu imati i javnopravne posljedice: HDZovi prvaci najavljuju sazivanje „hrvatskog sabora“ i vaninstitucionalno kooptiranje hrvatskog etnokorpusa prema modelu koji podsjeća na „Hrvatsku samoupravu“ i predratno organiziranje SDSovih „srpskih autonomnih oblasti“. Politički vrh RSa šalje poruke kojima zahtijeva otkazivanje lojalnosti državnim ustanovama, suspenziju državnog prava, blokiranje državnih institucija na entitetskom teritoriju i stvaranje institucija koje podstiču formiranje hrvatskog entiteta na području važenja Ustava F BiH.\nCentar za javno pravo svojim analizama nastoji skrenuti pažnju na činjenicu da praktična politika ne djeluje u pravnom vakumu. To u BiH ponovo upućuje na značaj pravnih osnova jedne države i, iznad svega, na potrebu da se ustavno pravo reformira prema standardima koji važe u području javnog prava. Naše analize pokušavaju, i na tome će ustrajavati i dalje, da pravne standarde uspostave u mjerilo političkog djelovanja. Budući da vrijednosti koje donosi EU zajedno sa dostignutim nivoom pravne zaštite javnopravnih dobara ne stoje na raspolaganju ni političkim partijama ni političkim elitama, dakle, da se o većini standardnih javnopravnih rješenja ne smiju dogovarati političke partije, naše analize pozivaju na stvaranje svijesti o elementarnom značaju pravno uređene države za postizanje društvenog blagostanja, privrednog i kulturnog napretka.\nNeka lektira analiza iz ovog broja služi upravo tom cilju.