ELÄMÄ ON TOISTOA MYÖS MUUTOKSESSA – SAMA PÄTEE MYÖS VIRUSEPIDEMIOISSA\nVuoden 2020 virusepidemian eteneminen ja seuraukset\nKuva: Pixabay. Uusi teknologia ja koronakriisi mullistaa monia asioita. Tekoäly ja robotit tulevat vaikuttamaan kokonaisten toimialojen uudelleenjärjestelyyn. Koronaepidemia vaikuttaa työmarkkinoihin nopeasti ja pysyvästi. Työmatkat vähentyvät ja etätyö varsinkin asiantuntijatyössä kasvaa merkittävästi. Epidemia vaikuttanee merkittävästi siihen, että uutta teknologiaa otetaan käyttöön.\nKORONA, MAAILMAN YLLÄTTÄJÄ – TODELLINEN MUUTOKSEN TEKIJÄ!\nMuutos on aina läsnä. Se on elämää. Usein se yllättää. Emme aina hallitse sitä. Miten sitten koronakriisi muuttaa maailmaa? Emme tiedä sitä, niin vierailla vesillä seilaamme. Ratkaisu ei ole kuitenkaan muutoksen vastustamisessa, vaikka se onkin meille luonnollinen tapa reagoida. Nyt koronakriisi ja sen jälkihoito pakottavat muutoksiin, joita ilman pandemiaa ei olisi tarvittu, ainakaan niin nopeasti kuin nyt tässä tilanteessa.\nElämä on toistoa myös muutoksessa kirjoitin 2019 loppuvuodessa ilmestyneen kirjani Muutoksen pyörre viimeisessä osiossa. Peilasin kirjassa omia kokemuksiani elämän varrelta oppimaani muutoksesta ja sen seurauksista ihmisten elämään ja hyvinvointiin. Muutos on ollut viimeisen puolivuosisadan aikana myönteinen, ihmisten hyvinvointia ja elintasoa nostava. Kirjoitin kirjaani siis vuoden 2019 aikana, jolloin ei ollut harmaata aavistusta siitä karmeasta tilanteesta, joka alkoi vuoden 2020 alussa koronaepidemiana. Nyt otan tässä toisessa painoksessa mukaan myös koronan.\nKirjan Muutos ennen, nyt ja tulevaisuudessa –osio olisi mennyt huomattavalta osaltaan uusiksi, jos kirjani tekeminen olisi jatkunut vuoden 2020 puolelle. Samoin kirjan osio Rajan merkitys rajaseudun asukkaille, jossa kuvasin rajalla tapahtunutta historian ja omista kokemuksistani pursuavien tarinoiden kautta, olisi saanut keväällä 2020 tapahtuneen rajan sulkeutumisen johdosta uutta sisältöä. Edellä mainitun johdosta palaan tässä kirjan toisessa painoksessa osin kirjan tekstiin ja tuon siihen koronan. Tämä jopa proosallinen osio saattaa kiinnostaa ainakin kirjan lukeneita, mutta mahdollisesti muitakin ajankohtaisista ja muutokseen liittyvistä asioista kiinnostuneita.\nMaailman muutokset yllättävät meidät monesti ja tilanteet muuttuvat. Pyrin nyt osaltani tuomaan mukaan koronakriisin vaikutukset yhteiskuntaan, yrityksiin ja ihmisiin. Pohjavireenä on kirjan osio Muutos ennen, nyt ja tulevaisuudessa. Tässä kaikessa kerronnassa yritän huomioida myös sen, että elämme hyvin poikkeuksellisia aikoja, ja että kuvainnollisesti asiaa ilmaistuna elämme sumussa. Viime vuosisadan virus-pandemioista ole juurikaan opittu. Emme tiedä pandemian kestoa, sen taloudellisia seurauksia alkuvaiheen seurauksia lukuun ottamatta. Tiedämme jo aika paljon, miten eri valtiot toimivat ja mitkä ovat niiden seuraukset. Emme tiedä nostaako kriisi ruuan hintaa maailmalla. Sen voi tässä todeta, että ruokahuollon omavaraisuus on Suomelle tärkeä kysymys. Nyt 2020 – 2021 vuodenvaihteessa valo tunnelin päässä jo näkyy, kun rokotteita on pikavauhdilla kehitetty ja rokotukset alkavat vuoden 2020 loppupuolella.\nKirjoitin aikaisemmin kirjassani ajatuksia ja mielipiteitä muun muassa siitä, että tulevaisuudessa kansainvälisen muuttoliikkeen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamat toimenpiteet ovat asioita, jotka vaikuttavat eniten kehitykseen maailmalla. Mutta, kun maailman pelikirjat muuttuvat näin nopeasti ja isosti, ollaan vielä isompien haasteiden ja ongelmien portilla. Näin kävi alkuvuodesta 2020, kun korona, maailman yllättäjä – todellisen muutoksen tekijä saavutti maailman ”housut kintuissa”, valmistautumattomana. Koronaepidemia koskee yrityksiä, järjestöjä, urheiluseuroja, kansalaisia, valtion ja kuntien instituutioita, taloutta, siis kaikkea toimintaa.\nKeväällä 2020 taistelu koronaviruksen leviämistä vastaan on toteutettu massiivisesti. Rajoja on suljettu, ihmisiä eristetty, liikkumista rajoitettu, tapahtumia lakkautettu koulut on siirretty etätoimintaa, kirjastot ja museot suljettu, vanhuksia ei saa tavata, ravintolat suljettu jne., yhteiskunnan toimia on rajoitettu ennennäkemättömillä toimilla. Nämä toimenpiteet iskevät voimalla yrityksiin, työllisyyteen ja talouteen. Vaikka valtion tukitoimet tässä tilanteessa ovat yritystukien jaossa olleet ennennäkemättömän nopeita, ei kriisistä johtuvia tulevia konkursseja voida välttää. Toivottavasti niitä voidaan näiden toimenpiteiden ansiosta vähentää mahdollisimman tehokkaasti. Tämäkin riippuu rajoitusten kestosta. Toukokuun 2020 puolessavälissä rajoituksia alettiin vähitellen purkaa. Syykin on selvä, koska yhteiskuntaa ei vain voi kriisin alussa asetettujen rajoitusten laajuudessa pitkäksi aikaa pysäyttää. Kesä meni koronakriisin suhteen rauhallisesti ja rajoituksia purettiin. Tartunnat ovat kuitenkin kuluvan syksyn aikana lisääntyneet huomattavasti ja rajoituksiin on palattu. Alueelliset erot ovat kuitenkin suuria. Nyt suositukset ja rajoitukset tehdään pääsääntöisesti alueilla tilanteen mukaan, toisin kuin keväällä valtakunnallisin sääntöjen, rajoituksin ja suosituksin.\nKoronaviruksesta, pandemioista ihmiskunnalla on aikaisempaakin kokemusta\nLepakkotutkia Thomas Lilley ja väitöskirjatutkija Anna Blomberg pohtivat heinäkuun 2020 Suomen Kuvalehden artikkelissa lepakon osuutta koronaan: ”Virukset eivät yleensä aiheuta lepakoille vakavia tauteja. Ne ja lepakot ovat sopeutuneet elämään yhdessä. Mikrobien elinkierto ei vaadi taudin aiheuttamista. Virukset pyrkivät tekemään mahdollisimman vähän haittaa lepakoille, ja lepakoiden immuunipuolustus antaa niiden olla. Ongelma voi syntyä, jos virus siirtyy lepakoista toiseen isäntään. Vasta silloin siitä tulee taudinaiheuttaja. Havaintoja tautien siirtymisestä lepakoista jonkun muun lajin kautta ihmiseen on vain joidenkin vuosikymmenten ajalta. Tämänhetkisen arvion mukaan sars-cov-2-virus on siirtynyt aasianherkko -lepakoista todennäköisesti muurahaiskävyn kautta ihmiseen. Tällainen koronavirus tarttuu harvoin suoraan lepakoista ihmiseen. Lepakko ei tuota riittävästi sitä virusta, koska se on niin pieni eläin. Vaikka sars-cov-2-virus todennäköisesti on alun perin lepakosta peräisin, ei lepakko ole se, joka covid-19-tautia levittää. Ihminen on.” Lepakot ovat hyödyllisiä ihmisille ja niillä on merkittävä rooli koko ekosysteemissä. Maailman nisäkäslajeista neljännes on lepakoita.\nVirustutkija, akatemiatutkija Matti Jalasvuori kirjoitti viruksista muistiinpanoihinsa viisi vuotta sitten. ”Virus koostuu vain muutamasta geenistä, mutta se voi saada koko ihmiskunnan polvilleen ja aiheuttaa maailmanlaajuisen hätätilan.” Se oli pelottavaa maalailua siitä, mitä pahimmillaan voisi tapahtua, ja näin todellakin tapahtui. Myös tässä koronaepidemiassa toteutuu ajatus, että elämä on toistoa myös muutoksessa, kun katsotaan sitä virustautien historiasta käsin. Onkin suorastaan hämmästyttävää, ettei virustautien ajoittaiset ja toistuvat epidemiat pitäneet maailmaa hereillä ja varautuminen meneillään olevaan virusepidemiaan oli näinkin puutteellista, kuten on monelta taholta todettu. On varmaa, että virusepidemioita tulee tulevaisuudessakin, joten tässä on oppimisen paikka.\nNimittäin viime vuosisadalla nähtiin kolme suurta pandemiaa: espanjantauti vuonna 1918, aasialainen influenssa vuonna 1957 ja Hong Kongin influenssa vuonna 1968. Espanjantautia pidetään edelleen maailmanhistorian tappavimpana influenssa-pandemiana. Arviot kuolleiden määrästä vaihtelevat suuresti, noin 30 miljoonasta 100 miljoonaan. Luonteeltaan espanjantauti oli influenssa, jonka oireina olivat yskä kuume ja särky. Jälkitauteina se saattoi aiheuttaa muun muassa keuhkokuumeen. Pelkästään Suomessa espanjantautiin kuoli noin 20 000 ihmistä, melkein yhtä paljon, kuin niihin aikoihin riehunut sisällissota tuotti ruumiita.\nKun espanjantauti jylläsi 1918 ja 1919 oli Euroopassa sotatila. Viruksesta ei juuri tiedotettu ja tiedottaminen jälkeenpäinkin oli hidasta. Historian kirjoissa tauti tallautui sodan jalkoihin. Täysin toisin on nyt koronakriisin kohdalla. Tiedottaminen on todella laaja-alaista ja jokapäiväistä. Siihen osallistuu myös valemedia. Koronasta puhutaan ja kirjoitetaan tiedotusvälineissä niin paljon, että se kyllästyttää jo ihmisiä. On tietenkin ymmärrettävää, että asiallista tietoa niin koronaviruksesta ja niistä toimenpiteistä, joilla sitä torjutaan ja miten nämä toimenpiteet vaikuttavat talouteen työllisyyteen ja ihmisiin levitetään. Pandemioissa onkin merkittävää myös se kaikki muu, mitä on meneillään, muun muassa talouden ja työllisyyden osalta, mikä on demografinen kehitysvaihe, kansainvälinen yhteistyö, ilmastonmuutos ja pakolaisuustilanne.\nMielenkiintoinen kuvaus ylimielisestä eläimestä, nimeltä ihminen löytyy kevään Kirjallisuus- ja kulttuuriyhdistyksen verkkolehdestä https://bit.ly/2T7cUyAä, ihmisen ylihygieenisyydestä, suojautumisesta ja asenteesta suhtautua luontoon. Koronatarina huutaa uutta näkökulmaa: on perusbiologian aika päästä ääneen. ”Tiedotusvälineet ovat täynnä koronaa. Ihmiset alkavat uupua kuulemaansa. Juttujen määrään nähden on erikoista, että kaikkialla kerrotaan yhtä ja samaa tarinaa. Tai korkeintaan saman tarinan muutamaa varianttia: virusinfektion leviäminen on estettävä kaikin mahdollisin keinoin. Soraääniä ei juuri kuulu."\nEdelleen hän kirjoittaa; ”Kirjoittajana minäkin olen tyytynyt seuraamaan koronavirus-keskustelua sivusta. Mikrobiologisen alan asiantuntijana minulla olisi ollut paljonkin sanottavaa. Tilanne on ollut, ja yhä edelleen on, vakava. On siis pitänyt tarkkaan miettiä, mitä on viisasta sanoa vai onko suuta syytä avata lainkaan. Nyt on vaiteliaisuuteni kynnys ylittynyt. Tulkoon siis teksti. Ja pysyköön se biologiassa.”\nKoronatarina huutaa uutta näkökulmaa –artikkeli tuo vahvasti mieleen, että tarvitsemme yhteiskunnassamme kyseenalaistajia ja uutta näkökulmaa. Vaikka taistelemme koronakriisissä sumussa, on kaiketi pohdittava kokonaisuutta, erilaisia asiaan vaikuttavia tekijöitä ja asiantuntijoiden mietteitä muun muassa biologiasta.\nSIIRTOLAISUUS – ILMASTONMUUTOS - KORONA\nOn väistämätöntä, että kansainvälinen muuttoliike vaikuttaa tulevaisuudessakin Eurooppaan. Kansainvälinen muuttoliike on yksi 2000-luvun merkittävimpiä globaaleja ilmiöitä, sillä ihmisiä liikkuu maailmalla nyt enemmän kuin koskaan aikaisemmin ihmiskunnan historiassa. Maailmassa on runsaat 200 miljoonaa kansainvälistä siirtolaista.\nTeollisuusmaissa keskustelu siirtolaisuudesta käsittelee usein kehitysmaiden kansalaisia, jotka muuttavat rikkaisiin maihin, mutta vain runsas kolmannes siirtolaisista kuuluu tähän ryhmään. Useimmat maailman kansainvälisistä siirtolaisista ovat sen sijaan muuttaneet joko yhdestä kehitysmaasta toiseen tai teollisuusmaasta toiseen teollisuusmaahan. On selvää, että tämän ilmiön positiivinen ratkaisu vaatii kansainvälistä yhteistyötä. Koulutuksen, osaamisen ja demokraattisen päätöksentekomallin onnistunut vienti kehittyneistä maista kehittyviin maihin ja kehitysmaihin on avainasemassa. Se että tehtävä on mahdollisesti mahdoton, eli osataanko ja halutaanko tällainen apu ottaa vastaan, kun kehitysmaissa perinteet, valtarakenteet ja niiden mahdollistama korruptio, uskonto ja uskomukset silittävät tällaista vientiä ja kehitystä vastakarvaan. Kun tilanne on tämä, saattaa koronakriisi kohdella ylimääräisen kaltoin maita, joissa ei ole demokratiaa ja hyvää hallintoa.\nMarkus Leikola kirjoitti Verkko-Särössä 13.4. https://bit.ly/2zLiDmJ , ”demokraattisesti johdetut valtiot ovat onnistuneet koronainfektion hallinnassa tilanteeseen nähden hyvin. Onnistumiseen vaikuttaa toki valtion johto ja sen asettamat säännöt, mutta ennen kaikkea siihen vaikuttaa kansa, joka uskoo demokratiaan ja tottelee noita sääntöjä.” Muun muassa europarlamentaarikko Jutta Urpilainen varoitti koronakriisistä, että korona saattaa rantautua uudelleen Eurooppaan Afrikasta, mikäli siellä ei kriisin hoitaminen onnistu. No, ei ole onnistunut vielä vuoden 2020 loppuun mennessä Euroopassakaan. Tauti leviää ja rajoitustoimenpiteet kovenevat. Helpotusta tilanteeseen tulee tulevan kevään ja kesän aikana, kun rokotukset pääsevät toden teolla vauhtiin. Ennätys nopeasti kehitetyt rokotteet tulevat helpottamaan pandemiassa, toivottavasti näin käy. Vielä ei tiedetä, milloin niin suuri osa väestöstä Suomessa on rokotettu, että rajoitusten purkaminen ja paluu normaalielämään olisi mahdollista.\nOn myös väistämätöntä, että ilmastonmuutoksen torjuminen on iso kansainvälinen urakka, jossa on onnistuttava maailman tulevaisuuden pelastamiseksi. Ihmisille muutoksen hallitsematon eteneminen aiheuttaa aikanaan isoja ongelmia ja kärsimystä. Ilmaston-muutos vaikuttaa jo nyt maailmalla eri alueilla vaihtelevalla tavalla. On selvää, että tämänkin ilmiön positiivinen ratkaisu vaatii myös kansainvälistä yhteistyötä. Ilmastonmuutoksen osalta ihmisten tulee olla osa sen ratkaisua - ei ongelmaa.\nMutta sitten alkuvuodesta 2020 alkoi Kiinan Wuhainnista hiipiä tietoa uudesta tappavasta koronaviruksesta, joka laskeutui Eurooppaan ja muualle maailmaan toden teolla helmi-maaliskuussa. Maalis-huhtikuussa oltiin jo hyvin tietoisia tilanteen vakavuudesta, että jos mikä, niin tämä epidemia saattaa vaikuttaa maailmaan jopa enemmän kuin ilmastonmuutos tai kansainvälinen muuttoliike, ainakin se tekee sen nopeasti.\nVaikka rajat ovat nyt kiinni, epidemia saattaa myöhemmässä vaiheessa jopa kiihdyttää muuttoliikettä. Ilmastonmuutoksen torjuntaakaan ei ole peruttu, mutta tässä tilanteessa se on ihmisten mielissä kaukaisempi asia ja toimenpiteet sen torjumiseksi saattavat hyvinkin viivästyä. Kun koronaepidemian torjuminen ja sen jälkihoito velkaannuttaa valtiot isosti ja hankaloittaa yritysten toimintaa, kaataa yrityksiä, lisää työttömyyttä, on enemmänkin kuin todennäköistä, että ilmastonmuutoksen torjuminen saa epidemian johdosta odottaa. Tähän ei ole kuitenkaan varaa, koska todennäköisesti ilmastokriisi on aikamme suurin kriisi, johon verrattuna koronakriisi saattaa olla jopa valju.\nTässä tilanteessa tulee kuitenkin miettiä vastuullisen talouden ja kunnianhimoisen ilmastopolitiikan ristiriitaa, joka on lähtökohtaisesti olemassa. Tähän voi todeta, että onko sittenkään - ainakaan pitemmällä aikavälillä. Muun muassa Euroopan ja Yhdysvaltojen talouksiin kohdistui suuria muutospaineita jo ennen koronakriisiä. Taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävämmän talouden rakentamisesta on puhuttu paljon viime vuosina, mutta teot ovat olleet vähäisiä.\nKonkreettisista teoista ilmastokriisin torjumiseksi on kerrottava ihmisille ymmärrettävästi. Ei pelotella ilmastokriisin torjuntatoimien epäsuotuisista vaikutuksista talouteen tai sosiaaliseen kanssakäymiseen, vaan nostaa niitä positiivisia vaikutuksia, jotka seuraavat oikeista päätöksistä ilmastokriisin torjumiseksi. Suomalaiset ovat jakautuneet asiassa kahteen leiriin, eli puolet suhtautuu ilmastokriisin torjuntatoimiin nihkeästi. On tärkeää, että poliitikot ja media viestivät ilmastokriisin torjuntapäätösten positiivisista vaikutuksista, eivätkä pidä esillä vain nykyisenkaltaiseen liiketoimintaan, talouteen ja sosiaaliseen kanssakäymiseen kohdistuvia mahdollisia negatiivisia vaikutuksia. Tästä kaikesta muutoksesta saattaa hyvinkin tulla uuden talouden sampo. Kansainvälinen yhteistyö tässä kaikessa on A ja O.\nTulee herättää myös kysymys mihin korona johtaa ilmastonmuutosta. Maahanmuutto Eurooppaan oli 2015 ennätysvilkasta, mikä aiheutti ongelmia ja niiden seurauksena yhteiskuntia repivä populismi nousi. Nämä kaikki suuret ongelmat, siirtolaisuus, ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja koronapandemia, ovat asioita, jotka vaativat, jopa huutavat kansainvälistä yhteistyötä, maailmanlaajuista tiedonvaihtoa, teknologiansiirtoa ja innovaatiokumppanuuksia. Nämä tämän päivän välttämättömät yhteistyövaatimukset ovat kuitenkin ainakin osaksi jääneet populismin ja polarisaation varjoon.\nSarkasmilla voi todet, että miten innolla nämä niin sanotut kansainvälisen yhteistyön "esitaistelijat", Donald, Vladimir, Xi, Recep, Kim, Boris, Viktor, Matteo jne. ovat näitä asioita ratkaisemassa yhteistyön hengessä. Nämä niin sanotut yhteistyön "esitaistelijat" kylvävät enemmänkin populismia ja polarisaatiota kuin ammentavat ratkaisuja yhteistyön hengessä. Viestinnän professori Anu Kantola totesi keväällä 2020, että "pandemioissa on tärkeää myös se kaikki muu, mitä on meneillään; se historiallinen hetki, johon virus sattuu osumaan." Edelleen hän toteaa, että " nyt olemme olleet valmiita rankkoihin ratkaisuihin ja seuraamaan johtajia, mutta varsinaisen poliittisen johtamisen testi on vasta tulossa; kuinka hyvin päättäjät kykenevät motivoimaan ja sitouttamaan ihmisiä sitten kun käskeminen ja ohjeistaminen ei enää riitä."\nOn kait selvää, että maailman demokratioiden onnistunut johtajuus ei sovi hyvin yhteen protektionismin ja nationalismin kanssa. Toivottavasti sellainen skenaario ei toteudu, niin kuin kävi 1930-luvun laman jälkeen. Silloin voitti kansallismielisyys ja protektionismi. Toivoa sopii, että kriisi tuo läntiset demokratiat yhteen ja saa ne ymmärtämään jakamiensa yhteisten arvojen merkityksen ja uhanalaisuuden nykymaailmassa. Paras tulos saavutetaan, kun kansallisvaltiot ottavat yhteisen ja määrätietoisen otteen koronakriisistä, niin kuin muistakin maailmanlaajuisista ongelmista, jotka muhivat koronakriisin varjossa. Huolestuttavaa on, että tähän mennessä koronan aikana keväällä 2020 jo lähemmäs 100 maata on ottanut käyttöön erilaisia kansainvälisen kaupan rajoituksia. Tällainen protektionismin ja nationalismin kierre on vain pahasta kansainväliselle yhteistyölle ja kriisien ratkaisuille. Se on pysäytettävä! On ihmeellistä, että historiassa tapahtunut unohdetaan yhä uudelleen.\nSaattaapa olla niinkin, ettei maailma kovinkaan paljon muutu koronan johdosta, tai sitten muuttuu. Se on aikataulukysymys, siis miten tämä kriisi ajallisesti kestää ja jatkuu, mutta myös hyvään suuntaan se saattaa muutosta viedä ilmastonmuutoksen saadessa buustia tästä – ainakin lyhytaikaisesti, lähiruuan arvostuksen lisääntymisenä, kotona tekemisen kasvamisena, yhteistyöhalun kasvuna, pienyritysten roolin kasvuna, kauko- ja kokousmatkojen vähentymisenä, auttaa digitaaliseen loikkaan jne. Tämä saattaa olla myös mahdollisuus, ajatellaan niin! Ekologian ja evoluutiobiologian tutkijatohtori Tuomas Aivelo toteaa, "uskon, että parin vuoden päästä elämme arkea, joka muistuttaa paljon pandemian edeltävää aikaa" ja edelleen, että "arki palaa kyllä, mutta sitä ennen opimme tuskallisen paljon itsestämme."\nMeillä ei liene kompassia tähän tilanteeseen\nPohdinta politiikan, talouden ja yrityselämän kohtalonyhteyden merkityksestä hyvinvoinnin tuottamisessa, sen itsestäänselvyys, saa uuden näkökulman koronaepidemiassa. Kohtalonyhteys ei ole hävinnyt mihinkään, mutta nyt sitä joutuu tarkastelemaan uudesta näkökulmasta, mukana tässä epidemiassa on myös kiireen näkökulma. Kirjailija Milan Kundera kirjoittaa, että ”Kun asioita tulee liian nopeasti, kukaan ei voi olla varma mistään, ei yhtään mistään, ei edes itsestään.” Kunderan sanoma kuulostaa näinä kriisin aikoina aikamoiselta. Ainakin minut tämä panee pohtimaan asioita aivan uudesta näkökulmasta. Miten valtakuntaa, alueita, kuntia ja yrityksiä johdetaan, kun tilanne on näin sumuinen, kun ei voi olla varma mistään, yhtään mistään. Tämä kriisitilanne on kuin paksussa sumussa Tornionjoenjoella virrassa soutavalla, nimittäin on hämmentävää, ettei menosuuntaa, tai edes virran suuntaa voi hahmottaa. Soutaja on täysin hukassa, jos ei ole kompassia mukana. Vaaralliseksi tämä muuttuu, jos soutaja on kosken niskalla.\nKun tilanne koronaepidemian pauloissa on tämä, sama kuin Tornionjoella rokkasumussa soutajalla, miten voimme tehdä oikeita arvioita, tai päätöksiä tässä erityisessä tilanteessa, joka on niin usvainen kuin vain olla voi, eikä kompassia tämän tilanteen ratkaisemiseen taida kenelläkään olla, mikä on suunta ja tavoite! Se on kirkastettava! Toivottavasti emme ole tässä tilanteessa kosken niskalla. Kun tämä kaikki koskee hallitusta, kuntia, muita instituutioita, yrityksiä, muita yhteisöjä, yksilöitä, siis kaikkia, joudutaan jatkossa pohtimaan kovasti seuraavaa kysymystä, onko suurempi asia virusinfektio ja sen aiheuttama, vai talous ja ihmisen psykologia, henkinen jaksaminen. Ihmisen hyvinvoiva mieli on erinomaisen tärkeä hyvinvoinnille ja terveydelle. Sitä voidaan vaarantaa väärillä linjauksilla. Kokonaisuus on tärkeä huomioida koronakriisin ja sen seurausten hoidossa. Tässäpä on haastetta päättäjille ja meille kaikilla kerrakseen! Tietoisuus koronan läsnäolosta on tiedostettava ja sääntöjä ja rajoituksia noudatettava. Ihmisten itse tulisi kuitenkin pysyä rauhallisena, eikä antaa itsensä olla koko ajan koronapaineen alla, jottei selkäranka katkeaisi mahdollisen psyykkisen paineen kasvaessa liiaksi.\nValtion, yritysten ja koronan johdosta työttömäksi joutuvien lisäksi myös kunnat ovat suurten ongelmien edessä, verotulot laskevat, sosiaali- ja terveydenhoidon kulut kasvavat (varsinkin, jos epidemiatilanne jatkuu pitkään). Korona ja varsinkin sen jälkiseuraukset muuttavat maailmaa. Miten esimerkiksi asuinalueeni Kemi-Tornio alueen kunnat reagoivat koronan kaltaiseen ulkoiseen shokkiin. Kyllä toivoisi päättäjiltä viisautta niin Kemi-Tornio alueella kuin muuallakin. MDI:n Timo Aro mainitsi kolme vaihtoehtoa siitä, miten kunnat ja alueet reagoivat tähän erityiseen tilanteeseen. Ne ovat seuraavat: Uusiutuminen, Sopeutuminen (tulkitsen odottelu) ja Lamautuminen. Toivoisin kovasti täällä Kemi-Tornio alueella, että reaktio on Uusiutuminen, joka tarkoittaa alueen menemistä yhteen voimakkailla alueyhteisöä eteenpäin vievillä päätöksillä. Uusiutumisen vaatimus koskee myös Suomen muita alueita.\nOngelmia löytyy niin läheltä kuin kaukaa\nKauempaa maailmalta löytyy monia huolestuttavia konflikteja ja polarisaatiota. Niitä ja päätöksenteon vaikeuksia löytyy myös läheltä. Suomi on jäsenmaa Euroopan Unionissa, jolla saattaa olla tämän syksyn aikana pari päälle kaatuvaa ongelmaa. Brexit on yksi kansainvälisen yhteistyön iso tappio. Hyvä, että jonkinlaiseen sopimukseen Britannian ja EU:n kanssa päästiin. Sopimukseton tila olisi ollut vielä huonompi.\nToinen ongelma oli kiista oikeusvaltioperiaatteesta. EU:n instituutiot näyttivät olevan vaikean tilanteen edessä, jos oikeusvaltioperiaatteesta ei olisi sovittu. Jos siitä ei olisi sovittu, parlamentti ei olisi hyväksynyt budjettia. Tässä kokonaisuudessa on mukana myös se 750 miljardin euron kertaluonteinen avustus- ja lainapaketti, jolla autettaisiin EU:n jäsenvaltioita koronapandemiasta toipumiseen. Ongelmavaltioita tässä kysymyksessä olivat Puola ja Unkari, jotka ovat EU:n koheesiorahaston kaksi suurinta vastaanottajaa. Rahat menevät siis näiden maiden valtapuolueiden yksinvallan pönkittämiseen ja tätä on muiden jäsenvaltioiden vaikea niellä. Tilanne on ongelmallinen, koska Puola ja Unkari tukevat toisiaan. Ne tulkitsevat Lissabonin sopimusta niin, että oikeusvaltioloukkauksiin voidaan puuttua vain, jos kaikki jäsenmaat ovat asiasta yksimielisiä. Siis , jos Puolaa syytetään oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta Unkari ei sitä hyväksy, ja jos Unkaria Puola ei sitä hyväksy. Unkarin pääministeri Viktor Orbán kyseenalaistaa, että voidaanko oikeusvaltio-periaatetta käyttää ollenkaan mittatikkuna, kun käsitettä ei oikeastaan ole. Tilanne oli jossain vaiheessa päätöksenteon kannalta todella ongelmallinen. Onneksi oikeusvaltioperiaatteesta kuitenkin sovittiin ja budjetti ja koronatuki hyväksyttiin.\nESIMERKKI - YRITTÄJÄN TÄYSKÄÄNNÖS KEHITTÄMISTUEN SIIVITTÄMÄNÄ\nJuttelin koronakriisin puhjettua ja rajoitusten tultua voimaan keväällä 2020 erään yrittäjän kanssa koronaepidemian aiheuttamasta tilanteesta yrityksille. Aina niin positiivinen ja kehittämiseen suuntautunut yrittäjä kertoi huolensa tilanteesta. Hän totesi, että tuntuu siltä, että kaikki on pysähtynyt. Etupäässä yrityksille myyvän tuotantoalan yrityksen yrittäjä totesi yritysten vetäneet liinat kiinni. Selvä huoli tulevaisuudesta oli käsin kosketeltava. Voidaksemme toimia kekseliäästi, meillä pitää olla varmuus tulevaisuudesta, tässä tapauksesta yrittämisen tuloksellisuudesta.\nViikolla 17 hän soitti uudestaan. Nyt oli toinen ääni kellossa. Hänen yrityksensä oli saanut merkittävän kehittämistuen valtion rahaputkesta. Akuutti huoli tulevaisuudesta oli tipotiessään ja ideat yrityksen toiminnan kehittämiseen päällimmäisenä. Ideat olivat jo jonkin aikaa muhineet, mutta nyt niitä päästään toteuttamaan. Hän piti sitä merkittävänä kehitysloikkana. Usko siihen, että koronaepidemian jälkeen on tulevaisuutta, oli selvästi kasvanut. Tässä tapauksessa ymmärrän tuen menneen oikeaan kohteeseen ja tulosta hyvin todennäköisesti syntyy. Huolesta uupuminen ei ollut enää läsnä. Koin sen yrittäjän täyskäännöksenä myönteiseen suuntaan.\nValtion kehittämistuki korona-aikana\nYritystoiminnan lainalaisuudet eivät ole tietenkään menneet mihinkään, riskin kantaminen kuuluu edelleen yritystoimintaan. Kuitenkin valtion toimenpiteet tässä poikkeuksellisessa tilanteessa ovat nyt olleet poikkeuksellisia ja nopeita. Silloin toimitaan, kun on toiminnan aika, vaikka hutien vaara on myös suuri. Mutta kuten ministeri Lintilä totesi jotenkin näin, ettei paloletkua ehditä vaihtaa, kun talo on ilmiliekeissä. Jälkeenpäin sitten arvioidaan, tuomitaan tai kehutaan.\nMaslowin tarpeiden hierarkiassa luovuus ja itsensä toteuttamisen tarve ovat tasakylkisen kolmion kärjessä. Ne toteutuvat vain, jos fyysiset tarpeet, turvallisuuden tarve, yhteenkuuluvuuden tarpeet ja arvostuksen tarpeet ovat toteutuneet. Nämä kuviossa luovuutta alempana olevat tarpeet toimivat ylempien tarpeiden pohjana. Luovuus tarvitsee turvallisuutta. Oivallus ja idea tulee, kunhan kykenee hetkeksi irrottautumaan arjen paineista, jopa kokonaan unohtamaan työhuolensa.\nNyt meidän kaikkien turvallisuutta on horjutettu koronan aiheuttamana aika lailla. Miten tämä vaikuttaa yhteenkuuluvuuteen, ystäviin, perheeseen ja rakkauteen ja arvostamisen tarpeisiin, joita ovat saavutukset, taidot ja hyväksyntä ja miten kolmion huipulla olevaan luovuuteen. Mikäli hallitus onnistuu osaltaan pitämään luovuutta yllä tukitoimillaan, ollaan mielestäni onnistuttu. Tietenkin sillä edellytyksellä, että kehitettyjä luovia ratkaisuja voidaan käyttää taloudellisen tuloksen saavuttamiseksi. Kalliiksi tämä tulee, mutta onko vaihtoehtoja! Työtä ja asennetta tarvitaan luonnollisesti myös yrittäjiltä.\nLuovuus tarvitsee toteutuakseen turvallisuutta ja fyysisten tarpeiden täyttymistä. Tästä on kysymys myös yritysten kehittämisessä. Kriisitilanteissa yrittäjän turvallisuus ja sen kokeminen korostuu. Jottei luovuus sen johdosta jää toteutumatta ja yritystoimintaa jaksetaan kehittää, ovat tukitoimet tähän työväline, mutta määrältään ja ajallisesti rajoitettu. Mielestäni tarvehierarkia, turvallisuuden tunteen palautuminen selittää tätä kertomaani yrittäjän täyskäännöstä.\nVarsinainen koronatuki on sitten yrityksille, joiden toiminta on väliaikaisesti lakannut tai hiipunut valtion tekemien rajoitustoimien kautta. Kysymys ei ole välttämättä toiminnan kehittämiseen tarkoitetuista tuista, vaan juoksevien kiinteiden kulujen, kuten vuokrien, kompensaatiosta. Muun muassa ravintola-ala, matkailuala, pienet palvelualan yritykset, ja meillä täällä Länsirajan erityispiirre, rajat ylittävä kauppa, joka hiipui rajan sulkemisen johdosta. Kun Länsiraja pantiin valtion toimesta kiinni monen kivijalkakaupan ja palvelualan yritysten liikevaihto putosi kymmeniä prosentteja. Myös urheiluseurat ovat joukkokokoontumiskiellon johdosta pinteessä. Palveluala ja työllistäjä se on urheilukin. Näiden kaikkien tukeminen on tulevaisuuden luomista, hyvinvoinnin edellytysten ylläpitoa. Mietittävää kyllä piisaa myös siinä, miten raha riittää todennäköisesti perässä tulevan teollisuuden sakkauksen ja pandemian pitkittymisen johdosta.\nLiiketalous - henkilöstöhallinto, organisaation kehittäminen\nTyöelämän muutos pakottaa organisaatiot uudistuksiin. Digitalisaatio ja tekoäly pyörittävät tulevaisuudessa kaikkia rattaita. Koulutuksen rooli tässä kehityksessä on merkittävä. Elinikäisen oppimisen avaimet tulee olla jokaisella. Ovatko korkeakoulutus ja keskiasteen koulutus tähän valmiita ja jakautuuko koulutuksen rahoitus jatkossa yhtä tutkintokeskeisesti kuin ennen, vai panostetaanko elinikäiseen oppimiseen. Puhutaan niin sanotusta älykkäästä myynnistä, jossa myyjällä on paljon tietoa asiakkaasta ja hänen tarpeistaan. Tämä edellyttää dataa ja digiosaamista. Nyt saatamme olla huolissamme suomalaisista pienistä ja keskisuurista yrityksistä, joista ei löydy riittävästi digiosaamista. Koronakriisi vahvistaa digitaalisuuden voittokulkua monella tavalla.\nTyöelämämuutosten aikaansaaminen on ollut aikaisemmin muutosvastarinnan takia toisinaan jopa mahdotonta. Kun rationaalinen (tieto) ja irrationaalinen (tunteet) kohtaavat työelämämuutoksessa, tunteet tahtovat vetää pitemmän korren. Tuttua ja turvallista ei haluta muuttaa uuteen ja outoon, ei haluta pinnistellä uusien toimintatapojen kanssa. Mielessä voi olla ajatus, etten hallitsekaan muutosta. Pysytään siis vanhoissa käytännöissä, se on turvallista. Nyt korona -epidemia on jo muuttanut tilanteita työyhteisöissä ja uudistumista on edellytetty nopeassa tahdissa monessa organisaatiossa. Miten tässä käy jatkossa, muuttaako epidemia maailmaa ja kaikenlaista muutosvastarintaa selätetään sen varjolla tai ansiosta.\nTyö on monessa ammatissa ja monen kohdalla irronnut paikasta ja ajasta. Nyt yritysten ja julkisten organisaatioiden työntekijöiltä tulee kysyä, että kaipaatteko enemmän laadukasta vapaa-aikaa, vähemmän turhia työmatkoja ja hässäkkää työpaikalla. Organisaation tulee vastata kysymykseen näin; kehittämällä työ- ja palveluprosesseja ja olemalla utelias digitalisaation tuomiin mahdollisuuksiin kaipauksenne alkavat toteutua. Tämä kaikki on tehtävä yhteistyössä työntekijöiden ja johdon kanssa organisaatioiden sisällä. Työelämä ja johtaminen muuttuvat sen mukana. Tähän ovat sekä yksityisen että julkisen sektorin organisaatiot varsinkin nyt koronakriisin johdosta pakotettuja.\nYritykset ja julkiset organisaatiot, jotka ymmärtävät johtamiskulttuurin muutoksen välttämättömyyden ovat voittajia. Johtamisen muutos tapahtuu kuitenkin hektisessä toimintaympäristössä viiveellä. Johtamisessa luottamus, työn merkityksellisyys ja myös työntekijöiden itsensä johtamisen taidot ovat ominaisuuksia, jotka ovat organisaatioiden menestyksen kannalta avainominaisuuksia. Johtaminen on rakennettava kohderyhmän mukaan. Ei nuoria milleniaaleja johdeta autoritäärisellä johtamistyylillä, vaan inhimillisesti ja yksilöllisesti. Pikemminkin meidän tulee kuunnella heitä ja oppia heiltä. Milleniaalisukupolvelle muutos ei ole uhka vaan mahdollisuus. Johdolla on oltava koko ajan tuntosarvet ylhäällä saadakseen tietoa kehitystrendeistä ja eri sukupolvien kyvyistä ja valmiuksista. Tämä on entistä tärkeämpää koronakriisin aikana ja sen jälkeen. Työyhteisöjen yhteistyötä koulujen kanssa tulee lisätä ja etsiä yhteistyössä elinikäisen oppimisen malleja.\nKun yritys pitää työntekijöitä parhaana voimavarana vaikuttaa se myös niin, että ei-taloudelliset arvot tulevat tätä kautta osaksi yrityksen arvoja. Talenttien rekrytoinnit tulevat haastamaan yritykset ja työntekijöille joudutaan tarjoamaan muitakin etuja kuin palkka, kuten esimerkiksi päivähoito, kuntosali tai ruoka. Varsinkin nyt muutosjohtajia tarvitaan kaikissa organisaatioissa, myös sellaisissa organisaatioissa, joissa työ on sidottu paikkaan ja aikaan, kuten tehdaslattialla tehtävässä työssä, rakentamisessa ja hoito- ja hoivatyössä. Organisaatioissa tule olla sellainen henki, että työntekijät uskaltavat nostaa kokemansa epäkohdat keskusteluun.\nMuutokset eivät ole aina kivuttomia. Ratkaisut tulee lähteä organisaation johdosta ja työntekijöistä. Tässä kehityksessä ammattiyhdistysliikkeen vanhakantaiselle toiminnalle ei ole tilaa, vaan myös sen on kehitettävä toimintaansa muutoksen mahdollistamisessa. Jarruliikkeen roolista tulee siirtyä rakentavampaan rooliin. Tuottavuutta lisätään työmenetelmiä kehittämällä ja joustavuudella. Parhaiten innostus syntyy silloin, kun työntekijöillä on mahdollisuus vaikuttaa työhönsä. Työhyvinvointi ei ole vain yksilön asia, vaan se pitää olla koko työyhteisön asia. Suomessa uhrataan miljardeja siihen, että ihmiset voivat työyhteisöissä huonosti, sairastuvat ja jäävät työkyvyttömyyseläkkeelle, kun työhyvinvointi on retuperällä.\nEi kukaan pysty ennakoimaan tulevaisuutta ja työelämää tarkasti, mutta ollakseen menestyvä pitää organisaatioissa luoda kannustava ilmapiiri, joka tunnistaa uudet kehityssuunnat ja tulee tarttumaan niihin nopeasti. Varsinkin tässä koronakriisin ajassa tämän oivaltaminen on elämän ja kuoleman kysymys. Vain hyvä työhyvinvointi mahdollistaa organisaatioissa tämänlaatuisen kehityksen. Tehtaan lattialla tehtävää työtä, rakentamista, hoito- tai hoivatyötä lukuun ottamatta työaikaleimaukset tai organisaation tiukat vaatimukset työpaikalla olosta eivät ole monessakaan työssä nykyaikaa, vaan menneen talven lumia, varsinkin nyt korona-aikana. Ne eivät mittaa muuta kuin läsnäoloa. Tätä tulisi kuitenkin miettiä myös sellaisessa työssä, jonka tulos tehdään määrätyllä paikalla ja määrättynä vuorokaudenaikana.\nMuun muassa kehitys, jossa yksinyrittäjien määrä on kasvanut trendimäisesti viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana tuo omat haasteensa. Työvoimasta yhä isompi osuus on itsenäisiä työntekijöitä, freelancereita, urakoitsijoita ja väliaikaisia projekti-työntekijöitä. Yksinyrittäjien suuri määrä ja niiden verkostojen muodostamat klusterit haastavat johtamisen. Kehitys on mennyt myös siihen suuntaan, että yhä useammassa yrityksessä tiiminjohtaja johtaa tiimiä, jossa työntekijät työskentelevät eri paikkakunnilla, kansainvälisissä yrityksissä useassa maassa tain maanosassa. Kun työn tekemisen muodot ja työsuhteet moninaistuvat, edellyttää se muutoksia työmarkkinoilla, mutta myös lainsäädännössä ja sosiaaliturvassa. Tämäkin kehitys tapahtuu viiveellä, koska oikeat signaalit työmarkkinoiden kehitysvaiheesta tulevat poliittiseen päätöksentekoon aina myöhässä. Monissa firmoissa ja julkisissa yhteisöissä parantamisen varaa varmasti löytyy tiimihengen luomisen osalta. Kaikki tämä kehitys nopeutuu koronan johdosta.\nOliko muutos ja sen vaikutukset ennen paremmin ennakoitavissa, kuin nyt? Ei varmaankaan, vaikka muutos olisi ollutkin jonkun verran hitaampaa, kuin juuri nyt. Ajatelkaammepa vaikka älykännyköitä. Taskussamme on ihmelaite, joka on muuttanut elämäämme ja yhteydenpitoamme ennennäkemättömällä tavalla. Älykännykkä on muuttanut arkeamme tavalla ja nopeudella, johon aikaisemmat laitteet eivät ole pystyneet. Älylaitteiden sovellusten kehittäjillä ei ollut tietoa siitä, miten totaalisesti ne vaikuttavat ihmisten elämään, kun ne saavuttivat isot massat.\nMikäli yrittäjät ja yritykset tästä koronakriisitilanteesta huolimatta jaksavat kehittää toimintaansa, innovoida toimintansa erilaiseen tulevaisuuteen, ollaan onnistuttu. Korona muuttaa maailmaa kuitenkin sen verran, että monen yrityksen tulee miettiä uusia toimintatapoja. General Electricin johtaja Jack Welch totesi aikoinaan ”Kun ulkoiset muutokset tapahtuvat nopeammin kuin sisäiset, on loppu lähellä.” Hän puhui yritystoiminnasta, mutta sama pätee myös yksilöihin, ts. mikäli emme ole mukana muutoksessa ja kehity, on toimintamme vaakalaudalla. On enemmänkin todennäköistä, että koronakriisin jälkeisessä maailmassa vain ennakkoluulottomuus, yhteistyö, rohkeus muuttua ja toimia, ovat taloudellisen kasvun mahdollistajia.\nMeidän ei tule unohtaa, että elämme yritystoiminnasta, jonka kautta kaikki hyvinvointi luodaan yritysten kassoista kerättyjen erilaisten verojen muodossa julkisten palveluiden tuottamiseen. Toisinaan tuntuu siltä, että tämä ei ole täysin kirkkaana mielessä valtakunnantason tai paikallistason päättäjillä ja olennainen tässä yksityisen yritystoiminnan ja julkisen sektorin kohtalonyhteydessä hämärtyy, jopa unohdetaan. Valtion ja kuntien verojen kerääjänä tulee pitää kirkkaana mielessään tämä kohtalonyhteys eikä sitä missään vaiheessa jättää poliittisilla päätöksillä taka-alalle tai unohtaa päätöksenteossa. Yritykset kantavat yhteiskuntavastuun maksamalla ja keräämällä veroja yhteiskunnalle.\nOlemme nyt meneillään olevan koronakriisin johdosta herkässä vaiheessa ja linjanvedot/päätökset tulevaisuuden puolesta on mietittävä tarkkaan. Helppoa tämä ei ole, koska tietomme kehityksestä tässä erityisessä tilanteessa on puutteellinen. On ajattelematonta sanoa, että yritykset jopa perusteettomasti huutavat valtiota apuun tässä kriisitilanteessa. Yritysten kassoista nämä julkisen sektorin kassavarat on kerättykin ja niin kerätään tulevaisuudessa myös julkisen sektorin nyt kasvavan velan takaisinmaksuun. Tämän johdosta kaikki päätökset tulisi lähteä lähtökohdista, joiden takana on yritysten pärjääminen ja näin hyvinvointivaltion turvaaminen.\nHyvin todennäköisesti kaikenlaisten yritystukien myöntämisessä ollaan tästä eteenpäin varovaisia ja katsotaan asioita tarkemmalla syynillä. Näinhän pitäisi aina olla, mutta tämän kriisin nopeat vaikutukset ovat yllättäneet kaikki, joten hutejakin tässä toiminnassa on tullut. Valtion kassa ja velkaantumisvauhti taipuu tästä eteenpäin hyvin todennäköisesti tukemaan vain kasvusta ja kannattavuudesta aikaisemminkin huolta pitäneitä yrityksiä. Toiminnan kannattavuus tulee olla kaiken A ja O. Toiminnan kannattavuus ja tuottavuuden parantaminen ovat liiketoiminnassa asian perusytimessä. Tällöin puhutaan asian tärkeimmästä osasta. Kehitystoiminnalla lisätään tuottavuutta, jonka kasvu lisää taas kannattavuutta. Yritykset, jotka ovat kehitystoiminnallaan lisänneet tuottavuutta jo ennen koronakriisiä, ovat vahvoilla kriisin aiheuttamien ongelmien edellyttämien tukien ja rahoituksen vastaanottajina. Digitalisaatio ja uusi tekniikka on tässä yksi keskeinen ydinasia.\nYritykset, jotka ovat taistelleet heikon kannattavuuden kanssa jo ennen koronakriisiä, ovat huonommassa asemassa. Talouden rattaiden hitaampi pyörintä tai jopa seisahtuminen niin kuin monelle toimialalle on nyt käynyt, on myrkkyä kaikille yrityksille, mutta erityisesti heikosta kasvusta ja kannattavuudesta jo valmiiksi kärsineille yrityksille. Etenkin niille yrityksille, joiden kassapuskureiden taso on heikko, ja jotka jäävät jostain syystä julkisen sektorin tukitoimien ulkopuolelle, on edessä kovat ajat.\nKun elinkeinolta viedään jalat alta valtiovallan rajoitustoimenpiteiden johdosta, on todellakin syytä kohdistaa vakavaa ajatusta ja pohdintaa sille, että onko virussairaus vai yritystoiminnan ja sosiaalisen kanssakäymisen osittainen tai totaalin sulkeminen kuinka painava tässä kokonaisuuden vaakakupissa. Mikäli virussairauden vaikutusten painoarvo on poliittisissa päätöksissä selvästi etusijalla, tulisi tarkkaan punnita myös yritystoiminnoille ja sosiaaliselle kanssakäymiselle aiheutuvaa haittaa ja miten se vaikuttaa inhimilliseen käyttäytymiseen. Yhä enemmän on tullut seuraavanlaista ajattelua; varsinkin nuorten aikuisten keskuudessa, usein sanotaan, että en pelkää virustartuntaa, enemmän pelätään sitä, miten työllistyminen ja sosiaaliset vaikutukset tulevat vaikuttamaan kielteisesti. Maailman terveysjärjestön WHO:n asiantuntija, brittiprofessori David Nabarro kiinnitti lokakuussa 2020 huomiota tähän ongelmaan ja kehottaa välttämään yhteiskuntien laajoja sulkemisia. Hänen mukaansa ainoa hetki, kun sulkemiset voidaan hyväksyä, on lisäajan hankkiminen terveydenhuollon uudelleenjärjestelyjä ja tarpeita varten. Muuten emme mielellään käyttäisi laajoja sulkemisia.\nSaattaa olla, että tämä pirullinen koronakriisi nopeuttaa rakennemuutosta ehkä jopa liian nopeatempoisessa tahdissa niin, ettei ehditä sopeuttaa toimintoja. Niin yritysten kuin julkisen sektorin on muutettava toimintaansa uuden tilanteen edessä. Miten tämä tulee vaikuttamaan julkisiin palveluihin ja yritystoimintaan tässä uudessa, nopeasti eskaloituneessa tilanteessa, on hämärän peitossa. Mikäli tämä karsii tähän asti sellaista yritystoimintaa, jotka eivät ole aikaisemmin pystyneet tai osanneet kerätä kassoihinsa kestävyyspuskureita, tulee konkursseja ja työttömyyttä. Riskinjaon lainalaisuudet eivät ole muuttuneet mihinkään. Ikäviä aikoja saattaa olla tulossa monille yrittäjille ja työttömiksi joutuville. Ei tähän tilanteeseen taida olla kenelläkään sitä ainoaa oikeata lääkettä. Eteenpäin on kuitenkin mentävä.\nLÄNSIRAJA SULKEUTUI 19. MAALISKUUTA 2020 – AVAUTUI 26. SYYSKUUTA JA SULKEUTUI TAAS 5. LOKAKUUTA\nKun täällä Länsirajalla Ruotsin ja Suomen väline raja koronakriisin johdosta sulkeutui keväällä 2020, olimme täällä rajalla todellakin tottumattomuuden tilassa. Eniten se vaikutti Tornio-Haaparannan rajalla, jossa ennen rajan sulkemista ylitti rajan vaihdellen 30 000 henkilön molemmin puolin päivässä, mutta hankaloitti rajaliikennettä koko Tornionlaaksossa ja Suomen ja Norjan välistä rajaliikennettä Ylä-Lapissa. Kun rahtiliikenne ja työmaaliikenne oli sallittua yli rajan, putosi raja liikenne 2 000:een henkilöön, josta se on nyt rajoitusten helpottumisen myötä kasvanut huomattavasti.\nSe oli Suomi, joka rajat sulki, ei Ruotsi. Vahvasti taloudellisesti, sosiaalisesti ja työmarkkinoissa integroitunut raja-alue molemmin puolin rajaa oli nyt rajalta kiinni. Vaikka tästä tilanteesta kaikki alueet kärsivät, tämä on raja-alueelle kuitenkin lisäharmi, joka panee todella huolestumaan kriisistä. Rajan merkitystä ei Suomen hallituksessa kait ymmärretty, koska keskustelua rajan sulkemisesta ei tarpeeksi käyty, eikä otettu paikallisten asukkaiden mielipiteitä huomioon. Pendelöinti raja-alueen yhteisille työmarkkinoille onneksi sallittiin. Olen nähnyt Länsirajalla Euroopan Unioniin liittymisen jälkeen (1995) pari kertaa tapahtuneen sellaista, että sai huomata siinä oleva rajan, mutta kummallakaan kerralla se ei juurikaan koskettanut rajaseudun yrityksiä tai asukkaita, niin kuin nyt nämä koronarajoitukset.\nEnsimmäinen rajan sulkupäivä oli torstai. Olin edellisellä viikolla käynyt Haaparannalla sijaitsevassa torniolaislähtöisen yrittäjän autokorjaamossa sopimassa ajan auton korjaamisesta. Varattu aika oli rajan sulkeutumisajankohdan seuraavana maanantaina. Ajoin rajalle ja kysyin rajavartioston edustajalta pääsenkö seuraavana maanantaina korjauttamaan autoani Haaparannalle, kun yrittäjä oli ehtinyt jo varaosankin torniolaisesta liikkeestä tilata. Hän vastasi, että jos nyt menisit, niin päästäisin, maanantaista en osaa sanoa vielä mitään, kun tilanne elää. Niinhän se autonkorjauskeikka sitten sai jäädä. Hallituksen ja rajavartiolaitoksen käyttäytyminen oli harhaan johtavaa, koska linjaukset olivat vain suosituksia eivät määräyksiä. Perustuslain mukaan suomalaisilla oli oikeus poistua maasta ja tulla takaisin. Tämä oikeus vähintäänkin kyseenalaistettiin, kunnes professori Martin Schein kirjoitti asiasta. Sen jälkeen tilanne rajalla selkiytyi ja perusoikeudet mahdollistivat rajan asukkaiden liikkumisen.\nToisen kerran jouduin tekemisiin rajavartioston kanssa, kun menin pilkille rajajoelle Vojakkalassa. Paikalle ajoi kaksi rajavartioston moottorikelkkaa. Keskustelin kahden nuoren rajavartijan kanssa tilanteesta. Ymmärtääkseni he olivat Lapin rajavartioston henkilökuntaa, kun tuntuivat ymmärtävän rajaseudun asukkaiden reaktioita rajan sulkemiseen. Sanoivat, että mene vain pilkille väylään, mutta älä mene Ruotsin puolelle. Kuulin jälkeenpäin, että pilkille saa mennä Ruotsin puolelle, kunhan ei nouse maihin.\nRaja-alue molemmin puolin rajaa, sen ihmiset ja heidän toimintansa ovat niin integroituneet, että kanssakäyminen on päivittäistä. Länsirajalla kahden maan historia on luonut tornionlaaksolaisen kulttuurin. Rajasulun kestäessä pitempään saamme olla huolissamme niistä kymmenien vuosien aikana tehdystä työstä rajat ylittävän yhteistyön hyväksi.\nRajanylityksiä ja valvontaa helpotettiin toukokuun puolessavälissä jonkin verran, mutta huvikäyntejä tai kaupassakäyntejä toisessa maassa ei suositeltu. Rajan ylittämistä ei suomalaisilta voida kuitenkaan estää, koska perustuslain mukaan suomalaisilla on oikeus lähteä maasta ja tulla maahan. Hallituksen ja Rajavartiolaitoksen ohjeet ovat siis olleet vain suosituksia, vaikka ne muotoiltiin enemmänkin keväällä ”määräyksen” muotoon.\nMietityttää kuitenkin se, miksi rajavalvontaa jatketaan, vaikka jokaisella Suomen kansalaisella on oikeus ylittää raja ja tulla takaisin Suomeen. Eikö riittäisi, että näitä suosituksia pidettäisiin yllä ja niistä tiedotettaisiin ahkerasti, ja rajan vartiointi virallisilla ja muilla rajanylityspaikoilla lopetettaisiin, samoin rajavartioston autojen jatkuva kulkeminen ja helikopterien lennättäminen raja-alueella Tornionlaaksossa. Tälläkin on hintansa. Norrbottenissa on kuitenkin verrattain vähän tartuntoja, ei Norrbotten ole Tukholma, eli tarkoitan tällä sitä, että mielestäni Suomen ja Ruotsin erilainen strategia koronakriisissä ei ole välttämättä perustelu rajan kiinnipitämiseen. Entä sitten Norjan raja, kun Norjassa ollaan enemmän Suomen linjoilla kriisin torjunnassa. Kun rajat ylittävää kauppaa, yrittämistä, työssäkäyntiä ja sosiaalista kanssakäyntiä vähintäänkin hankaloitetaan, herättävät hallituksen perustelut ristiriitaisia tunteita. Saammehan me matkustaa Helsinkiin, jossa on paljon tartuntoja. Tällaista pohdintaa käytiin kevään aikana.\nRaja avautui ja rajavalvonta lopetettiin syyskuun lopussa. Rajavartijat hävisivät rajalta perjantain 25. syyskuuta ja lauantain 26. syyskuuta välisenä yönä. Koronatilanteen jälleen pahetessa rajavartijat palasivat rajalle maanantaina 5. lokakuuta. Rajat olivat täysin auki, siis vain viikon 40. Tilanne on kuitenkin nyt rajan ylittämisen kannalta parempi, koska rajakunnat niin Ruotsissa, Norjassa kuin Suomessa luetaan ns. rajayhteisöalueeseen. Tämä tarkoittaa sitä, että rajayhteisöalueelta voi matkustaa rajat ylittäen toisen maan rajakuntaan ilman vierailun aikaisemmin edellyttämää karanteenia. Tilanne on vielä vuoden 2020 lopussa päällä ja alkuvuodesta 2021 Haaparannan tautitilanne oli ilmaantumisluvulla mitattuna selvästi huonompi kuin Torniossa. Noin tammikuun puolessavälissä Haaparannan ilmaantuvuusluku oli 908/100 000 ja Torniossa 107/100 000. Länsi-Pohjan puolen tartunnoista kerrottiin useamman tulleen Ruotsin puolelta Haaparannalta.\nMiten pohjoismaisen yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen kävi koronakriisissä\nLuottamus toisiin ja viranomaisiin katsotaan yleensä kuuluvan osaksi pohjoismaisia arvoja, ja juuri nämä arvot erottavat alueemme useimmista muista alueista. Pohjoismaiden ministerineuvoston raportin (2017) mukaan luottamus on Pohjoismaiden yhteistyön perusta. Luottamus kansallisiin viranomaisiin on ollut vahvaa kaikissa Pohjoismaissa kriisin puhkeamisen jälkeen, kun taas luottamus Pohjoismaiden, sekä valtioiden että väestön välillä, on heikentynyt voimakkaasti. Poliitikkojen ja muiden päätöksentekijöiden kommentit, puhumattakaan sosiaalisessa mediassa käydyistä keskusteluista, ovat olleet synkkää lukemista ja pohjoismainen yhteistyö on loistanut poissaolollaan”. Näin kirjoittaa Pohjola-Norden lehti artikkelissaan (nro 2/2020)\nTämä valitettava ilmiö on näkynyt myös länsirajalla. Sosiaalinen media on nyt mikä on, heittää perusteettomasti pensaa liekkeihin. Se, että päättäjät ja muukin media ovat kommeteillaan silittänyt pohjosmaista yhteistyötä vastakarvaan. Ei ole muuta keinoa, kun rakentaa luottamus uudelleen ja vahvistaa pohjoismaita yhteistyötä. Menetetty luottamus saattaa olla usein työlästä rakentaa uudelleen kukoistukseen, mutta muuta mahdollisuutta ei ole, kun tehdä tämä työ.\nTornio - Haaparanta on ollut ennenkin maailman keskipiste\nVuonna 2015 Tornioon tuli Ruotsin puolelta Haaparannan kautta suuri määrä pakolaisia, parhaillaan 500 päivässä. Ajoin kerran kyseisenä vuonna helteisenä syyskuun päivänä Grannikatua pitkin Torniosta Haaparannalle. Näky oli aikamoinen, jopa pelottava. Pakolaisia, naisia, miehiä ja lapsia oli rajalla parisataa metriä pitkä sekava jonomuodostelma, jossa pakolaiset seisoivat kantamuksineen nelirivissä. Paikalla tuli ambulanssi, koska luultavasti raskaana olevan nainen oli jonossa kovassa helteessä pyörtynyt.\nTilanne näytti olevan haastava niin viranomaisille kuin pakolaisille, koska tulijoita oli ajoittain niin paljon, että vastaanottokapasiteetti oli todella lujilla. Pakolaiset vietiin ensi busseilla muutaman sadan metrin päässä olevaan vastaanottokeskukseen, entiseen yhteislyseoon, joka oli taas keskipisteenä. Kirjan lukeneet muistatte varmaan mainitsemani koulurakennuksen historiasta kasakkakasarmina, saksalaisten sotilaiden keskuksena, sotasairaalana ja koulunamme. Kaikkinensa Tornion vastaanottokeskus hoiti pakolaistulvan vaatimat toimenpiteet erinomaisen hyvin, vaikka vastaanottokeskuksen perustamista Tornioon muutama kaupunginvaltuuston jäsen vastustikin. Mitenhän asia olisi muuten järjestetty, tulisi näiltä asiaa vastustaneilta kysyä.\nTornio ja Haaparanta olivat joskus ennenkin maailman keskipiste. ”Vuosien 1914–1918 aika muodosti pienelle rajakaupungille Torniolle ja sen Ruotsin puoleiselle sisarkaupungille Haaparannalle historiallisen ja poikkeavan ajanjakson. Sinä aikana isot liikennemäärät ja maailmankuulut henkilöt kulkivat kaupunkien kautta, rajakaupungeista muodostui vankeinvaihtopiste, alue muodosti jääkäriliikkeen salaisen kulkureitin keskeisen paikan ja Tornio sai kokea myös Suomen vapautumisen ensi tuskat taistelujen muodossa. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Torniosta muodostui ainoa yhteys Venäjän läntisiin liittolaisiin. Ensi vaiheessa ainoan yhteyden Haaparannan ja Tornion välillä muodosti maayhteys Suensaaren pohjoisosasta Näränperän kautta ja saaren eteläosasta puinen Handolinin silta. Rautatie oli siinä vaiheessa rakennettu Tornioon nykyiselle rautatieasemalle asti ja Ruotsin puolella Karungiin. Liikennemäärien ja tavaroiden suunnattoman lisäyksen vuoksi rautatien teko Torniosta Karunkiin käynnistettiinkin välittömästi syksyllä 1914.” (Wigipedia)\nRajalla ja sen historialla on ollut suuri merkitys raja-alueen taloudelle ja sosiaaliselle kanssakäymiselle. Näin tulee tulevaisuudessakin olemaan, myös koronakriisin jälkeen. Tämä on myös päättäjien tiedostettava ja nähtävä kahden maan kanssakäymisen mahdollisuudet. Rajan yhteys tulisi varsinkin rajakuntien päätöksenteossa nostaa korkeammalle ja analysoida ahkerasti rajayhteistyön positiivisia mahdollisuuksia.\nTämän päivän kuulento on 5 G ja tietokoneen huikeat mahdollisuudet\nKirjoitin viime vuonna kirjassani Muutoksen pyörre muutoksesta ja kehityksestä yllä olevalla otsikolla. Vaikka elämme nyt koronakriisin keskellä emmekä tunne sen aiheuttamia kaikkia seurauksia, on usko teknologian ja lääketieteen voittokulkuun ainoa oikea asenne. Koronakriisin jälkeiseen aikaan mahdollisesti jossain vaiheessa tulevat finanssikriisin tuomat ongelmat maailmantaloudelle saattavat hidastaa teknologian kehitystä, mutta vai hidastaa.\nSuomessa menneen kuuden vuosikymmenen aikana bruttokansantuote on viisinkertaistunut, metsien kasvu on yli kaksinkertaistunut, henkilöautojen määrä on satakertaistunut, kaukomatkoja tehdään niin, kuin ennen vierailuja naapurikylään, kulutustavaroita valmistetaan - ei korjattavaksi vaan periaatteella – uusi hankitaan vioittuneen tilalle. Esimerkkejä menneiden vuosikymmenten aikana tapahtuneesta kehityksestä löytyy. Ne eivät ole kaikki kestävällä pohjalla ja ovat perustuneet fossiiliseen energiantuotantoon.\nTästä eteenpäin muutoksen on jatkuttava niin, että energiaa tuotetaan uusituvilla energialähteillä ja ydinvoimalla, vain minimaalisesti fossiilisilla polttoaineilla, tieteen innovaatioita käytetään energian ja muiden luonnonvarojen kestävään käyttöön ja kiertotalouden mahdollisuudet käytetään maksimaalisesti. Luonnonvarojen kestävässä käytössä vaadittava muutos on nopea ja valtava. Monet tutkijat meillä ja maailmalla ovat tähän heränneet, eivät niinkään poliitikot ja keskuspankit. Kaikissa julkisissa ja myös yksityisissä investoinneissa ja rakentamisessa fossiilittomuus ja mahdollisimman pieni päästöttömyys on nostettava investointipäätösten tärkeimmäksi kriteeriksi. Yritysten mielenkiinto ympäristöasioihin ja fossiilittomuuteen on Suomessa kovassa kasvussa. Yhä useampi yritys edellyttää alihankkijaltaan suunnitelmaa ympäristöasioista ja suhtautumista ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tavaroiden tai palveluiden tuotannossa. Eniten maailmaa tulevat muokkaamaan uusi teknologia, ilmastonmuutos ja sen torjuntaan käytettävät toimenpiteet, sekä muuttoliikkeet.\nMeillä on välineet selviytymiseen hallussamme. Osa välineistä ja toimintatavoista ovat valmiita, osa kehittyy muutoksen hallinnan avuksi. Muun muassa tällaisia välineitä ja toimintatapoja tarvitsemme: Eteenpäin menevä, puutteita tiedossamme täydentävä tiede, joka tuo uusia puhtaita teknologioita ulottuvillemme, hyvä hallinto, elinikäisen oppimisen tuominen kaikkiin organisaatioihin, strategisen hyvinvoinnin johtamisen malli, Meillä on myös käytössä Suomen maatalouden tehokkuus ja puhdas tuotanto, ruuantuotannon uudet innovaatiot, metsän tervehdyttävien vaikutusten tiedostaminen, kehittyvä lääketiede, teknologisesti kehittynyt ja ympäristön kannalta maailman paras puhtaasti toimiva teollisuus, kansainvälinen kauppa, kansainvälinen yhteistyö, demokratia ja kriittinen ja vapaa media.\nTämän päivän kuulento (viittaan tässä kirjassa mainitsemaani pappani mielenkiintoon uuden tekniikan seuraamiseen) on 5G–verkko ja tietokoneen huikeat mahdollisuudet muuttaa maailmaa. Muuttuuko maailma aina paremmaksi teknologisten innovaatioiden kautta, kun jopa teknologioiden kehittäjillä ei ole tietoa siitä, miten uusi teknologia vaikuttaa oikeasti ihmisiin ja maailmaan. Toteutuuko innovaation kehittäjän tavoite, vai johtaako kehitys tavoitteen karkaamiseen, kun uusi teknologia saavuttaa isot massat. Älypuhelimen vaikutuksista ihmisiin keskustellaan ja tutkitaan kaikkialla. Se mikä on varmaa, uudet innovaatiot ja teknologinen kehitys muuttaa käyttäytymistämme, tekemistämme ja maailmaa. Maiden hallitusten ja ihmisten pysyminen mukana tässä kehityksessä on haaste, joka tulee ratkaista. Hallitusten, kansainvälisten yhteenliittymien ja järjestöjen tehtävä on toimia niin, että uuden teknologian käyttö on turvallista ja hyödyttää kansalaisia. Kansalaisten tulee pitää huolta media-, digi- ja tekoälylukutaidostaan. Suhtautuminen elinikäiseen oppimiseen on tässä muutoksessa välttämättömyys.\nNyt 2019 Suomella menee monella mittarilla mitattuna paremmin kuin koskaan. Suomalaiset on rankattu kahtena vuonna peräkkäin jopa maailman onnellisimmaksi kansaksi. Ovatko tämän onnellisuusselvityksen premissit joltain osin hukassa, kun silti turvattomuuden tunne tuntuu keskusteluissa lisääntyvän ja tulevaisuus näyttää ahdistavalta. Tämä johtunee siitä millaisen murroksen keskellä seilaamme Suomessa ja maailmalla, ja miten ymmärrämme ja otamme murroksen omissa mielissämme huomioon. Internetin ja sosiaalisen median vaikutus kehitykseen tai politiikkaan, trollaus, erilaiset kuplat, väärien tai räikeästi yksinkertaistavien vastausten antaminen oikeisiin kysymyksiin politiikassa, populististen ääripuolueiden kannatuksen nousu, huoli ilmastonmuutoksesta ovat tekijöitä, jotka vaikuttavat siihen millaiselta tulevaisuus näyttää mielissämme.\nNyt näihin huolenaiheiden joukkoon on liittynyt kuin salama kirkkaalta taivaalta maailmanlaajuinen koronakriisi.\nMENEILLÄÄN OLEVAT SUURET KRIISIT\nVaikka kehitys ei aikaisemminkaan ole ollut ongelmatonta, mutta sotia lukuun ottamatta ongelmia on pystytty kansainvälisellä yhteistyöllä ratkomaan ja menemään eteenpäin. Uskon, että näin käy nytkin, jossain vaiheessa koronavirus selätetään, vaikka positiivinen päätöksenteko ja kehitys saattaa pandemian johdosta monelta osin hidastua. Nyt pitää oppia sietämään epävarmuutta. Tarvitaan resilienssiä eli sopeutumis- ja selviytymiskykyä ennakoimattomissa, yllättävissä ja vaikeissa muutostilanteissa. Entiseen normaaliin emme kait palanne, emmekä tiedä vielä mikä on uusi normaali.\nKuten edellä on todettu, on tulevaisuus tällä hetkellä koronakriisissä sumuinen, joten emme tiedä tarpeeksi tulevasta. Otaksun kuitenkin, että ihmiskunta ponnistelee tulevaisuudessa edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Meillä on siihen hyvät edellytykset ja välineet selviytymiseen hallussamme, kunhan emme me ja ympärillä maailmalla olevat kansakunnat unohda rakentavaa yhteistyötä. Esimerkiksi kunnianhimoiset ilmastotavoitteet on kyllä kansainvälisesti hyväksytty, mutta toteuttaminen on jäänyt vaatimattomaksi. Tämänlaatuiset pattitilanteet eivät ongelmia ratkaise, vaan on toteutettava yhdessä sovitut tavoitteet.\nOn väistämätöntä, että koronapandemian ohella meneillään olevat suuret kriisit, ilmastonmuutos, siirtolaisuus, lajien massasukupuutto, kasvava rasismin määrä, ovat asioista, joille on pakko tehdä jotain. Kansainvälinen yhteistyö on näiden kriisien ratkaisemisessa täysin välttämätöntä. Huolestuttavaa on, että näiden niin sanottujen kansainvälisen yhteistyön aikaisemmin mainitsemani "esitaistelijat", isojen, maailmaan todella isosti vaikuttavien kansakuntien johtajat vetävät poliittisesti monessa asiassa liinat kiinni vastoin yhteistä hyvää.\nOn kaiketi hedelmätöntä hakea ongelmiin syyllisiä. Sitäkin on ainakin nopeasti syntyneen maailmanlaajuisen koronakriisin osalta tapahtunut. Sitten ovat myös kaikenkirjavat salaliittoteoriat nousseet jossain päin maailmaa esiin. Jonkin verran on tapahtunut myös kansallisia ylilyöntejä vain omien kansalaisten pelastamiseksi. Esimerkkeinä tästä ovat suojavarusteiden kansainvälisessä kaupassa ja ruokaa vievien maiden ajatuksista pienentää ruuan vientiä. Toivottavasti viimeksi mainittu ei saa siipiä alleen, ei ole ainakaan vielä merkittävässä määrin saanut. Totta on niin, että valtioiden pitää tehdä koronatilanteessa kaikkensa kansalaistensa hyväksi, mutta kansainvälistä yhteistyötä ja solidaarisuutta kriisin hoitamisessa ei saa unohtaa. Uskon, että kansalaiset eri maissa haluavat pitää rajat auki kansainväliselle kaupalle ja rakentavalle kanssakäymiselle.\nKiinasta kuuluu kummia\nSyksyllä lokakuun alussa 2020 Kiinasta kuuluu uutista, että korona olisi kukistettu. Kansainvälisen terveysjärjestön WHO:n 5. lokakuuta julkaistun tilaston mukaan Kiinassa on viimeisen viikon aikana havaittu 155 koronatartuntaa. Suomessa tautitilanne kiihtyy, tartuntoja oli viikossa 667 ja Yhdysvalloissa yli 296 000. Mikäli Kiinan luvut pitävät kutinsa, voidaan kait puhua jopa ihmeestä.\nSuomen Kuvalehden (SK 41 9.10.2020) artikkelissa kirjoitetaan Kiinan ihmeestä: ”Kiinassa on lokakuun alussa vietetty koronavuoden 2020 toistaiseksi suurinta matkailutapahtumaa maailmassa. Maan kansallispäivänä 1. lokakuuta alkanut ja keskisyksyn juhlaan yhdistetty Kultainen viikko on kahdeksan päivän perinteinen lomaputki. Se vei nyt noin 550 miljoonaa kiinalaista eri puolille kotimaataan kuluttamaan säästöjään, jotka jäivät viime kevään aikana käyttämättä koronaepidemian tukahduttamiseksi asetettujen ankarien liikkumisrajoitusten takia.” Lehden mukaan Kultainen viikko on presidentti Xi Jinpingin hallinnon näytös ja Kiinan koronatoimet näyttävät kansalaisten silmissä menestystarinalta.\nAnkaria liikkumisrajoituksia on yksivaltaisen hallinnon toimesta mahdollista toteuttaa. Samoin voidaan toteuttaa ”vapaaehtoisia” koerokotuksia massoille. Toisinajattelija Ai Weiwei painottaa, että ”Kiina on poliisivaltio, eikä kommunismi ole ideologia, joka suojelee ihmisoikeuksia tai ihmisarvoa.” Kun Markus Leikola kirjoitti keväällä Verkko-Särössä 13.4. https://bit.ly/2zLiDmJ , ”demokraattisesti johdetut valtiot ovat onnistuneet koronainfektion hallinnassa tilanteeseen nähden hyvin. Onnistumiseen vaikuttaa toki valtion johto ja sen asettamat säännöt, mutta ennen kaikkea siihen vaikuttaa kansa, joka uskoo demokratiaan ja tottelee noita sääntöjä.” Kiinan ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa polkeva yksivaltaisen hallinnon malli ei sovi demokratiaan, eikä koronakriisiä ole mahdollista hoitaa Kiinan tavoin.\nValtion ja aluejohdon asettamat hyvin tilanteeseen sopivat säännöt ja rajoitukset ovat avainasemassa, mutta vielä enemmän avainasemassa on kansa. Demokratiassa ihmisten vapaudet nostetaan tikunnokkaan, ne ovat demokratiaan tottuneille päivänselvyys, mutta myös velvollisuudet ovat hankalassa tilanteessa ensiarvoisen tärkeitä. Kaikkien organisaatioiden on tunnistettava tilanteen vakavuus ja toimittava sen mukaan.\nKun organisaatioissa luodaan koronatilanteeseen säännöt on niiden noudattamista myös valvottava. Mitä jos maailma on lukossa vielä vuoden? Jos matkustamaan ei pääse ensi vuonnakaan ja isommat fyysiset tilaisuudet perutaan? Jos tuosta ”Kiinan ihmeestä” (joka ei ainakaan vielä kovinkaan vakuuta) voidaan vetää johtopäätös, maailma ei olisikaan lukossa vielä vuoden.\nSillä on väliä, puhutaanko suomalaisille totta (viitaan maskikeskusteluun) – kovassakin paineessa, on merkitystä. Myös sillä osoittaako hallinto riittävää arvostusta kansalaisiaan kohtaan on merkitystä. Koronakriisin jatkuessa näitä pitää pohtia. Yhdessähän tässä pitää edetä, vai onko Kiinan ihmisoikeuksia kunnioimattoman linjan voittokulku tulevaa. Toivottavasti ei, vaikka huolestuttavaa onkin kansallisten intressien nousu maailmalla ja kansainvälisen yhteistyön hiipuminen.\nMitä tapahtuu finanssimarkkinoilla\nKoronapandemian iskettyä valtioiden talouksiin ovat erilaiset elvytyspaketit ja elvytysohjelmat kiihdyttäneet uuden rahan luontia. Valtiot velkaantuvat ennennäkemätöntä tahtia, niin myös Suomi, ja meno jatkuu ainakin vielä ensi vuoden puolelle. Löysä politiikka torjui taloudellisen paniikin, mutta vaikutukset tuntuvat vuosien ajan. Kun COVID-19 alkoi levitä ympäri maailmaa keväällä 2020, terveydellinen hätätilanne olisi saattanut laukaista talous- ja finanssikriisin.\nLokakuun puolessavälissä YLE:n MOT -ohjelmassa asiaa käytiin läpi mielenkiintoisella ja huomiota herättävällä tavalla. Vaikka MOT –ohjelman tekijöillä on taipumusta alleviivata otsikkoja, jotka herättävät huomiota, käyn tässä läpi ja tulkitsen ohjelmassa esitettyä aineistoa ja mielipiteitä. Joka tapauksessa valtioiden jättivelkaantuminen koronakriisin johdosta on väistämätöntä. MOT –ohjelmassa kuvataan miten tämä rahoituskuvio toimii Euroopan Unionin (EU) sisällä.\nEU:n 750 miljardin koronaelvytyspaketin lisäksi Euroopan Keskuspankilla (EKP) on oma elvytysohjelma, joka on kaksi kertaa suurempi kuin edellä mainittu eli 1 500 miljardia. Tästä EKP:n elvytysohjelmasta ei juurikaan poliittista keskustelua käydä, vaan EKP tekee itsenäisesti päätöksensä.\nEU-maiden johtajat pääsivät huippukokouksessa heinäkuussa 2020 yksimielisyyteen 1 820 miljardin rahoituspaketista. Summassa on mukana 1 070 miljardin euron budjettikehys vuosille 2021 – 2027 sekä 750 miljardin kertaluontoinen avustus- ja lainapaketti koronaepidemiasta toipumiseen.\nMiten sitä uutta rahaa sitten luodaan! Suomen lainanotosta vastaava Valtionkonttori laskee liikkeelle esimerkiksi miljardin velkakirjan, joka siirtyy jälkimarkkinoille eli sijoittajalle. On sijoittajia, jotka pitävät velkakirjan itsellään pitempäänkin, mutta tavallista on myös, että sijoittaja myy sen varsin nopeasti keskuspankille. Tämä operaatio voi käydä siis hyvinkin nopeasti. Ennen velkakirjat olivat paperisia, nyt niitä siirrellään sähköisesti, kun haetaan sijoittajia ja operaatiot saattavat olla hyvinkin nopeita.\nMiksei sitten Valtionkonttori siirrä velkakirjaa suoraan Keskuspankille. Tällainen kierrätys tehdään jälkimarkkinoiden kautta, koska EU:n perussopimus kieltää Keskuspankkeja lainaamasta jäsenvaltioilleen. Siis juridisesti Suomen Pankki tai EKP eivät lainaa valtioille, mutta käytännössä lopputulos on tämän jälkimarkkinoiden kierrätysoperaation kautta täysin sama. Velkakirja on jälkimarkkinoilla hyvin lyhyen ajan ennen kuin se siirtyy Keskuspankille. Tällainen menettely tuntuu siltä, että EU:n perussopimusta kierretään. EU:n perussopimuksen kielto Keskuspankkien lainaoperaatioille on tehty varmistamaan, ettei luottamus rahaan katoa ja hyperinflaation vaara pysyy poissa. Näin sitä vaan ”tuulisissa olosuhteissa” seilataan, jäsenmaat ja maiden keskuspankit näyttävät ottavan tämän annettuna. Suomen valtio nojaa lainanotossaan poikkeuksellisesti vähän suomalaisiin sijoittajiin.\nEKP:n arvopapereiden ja velkakirjojen osto-ohjelma pumppaa markkinoille 60 miljardia kuukaudessa, eli noin Suomen vuosibudjetin verran. EKP:n 2015 aloitetulla osto-ohjelmilla haetaan näin hintavakautta ostamalla arvopapereita ja velkakirjoja. Se on nostanut osakkeiden ja kiinteistöjen hintoja, koska sijoittajilla on nyt enemmän rahaa.\nFinanssimarkkinat maailmalla ovat hektisiä. Yhdysvallat, Japani ja Englanti ovat pumpanneet talouskasvua pönkittääkseen markkinoille rahaa miljarditolkulla, eli 12 biljoonaa euroa lukuna se näyttää tältä 12 000 000 000 000. Se on 12 000 miljardia. Mittaluokkaa voi kuvata myös seuraavasti. Se on yhtä kuin Suomen valtion velka kertaa 100, tai Suomen budjetti kertaa 200, jokaiselle suomalaiselle siitä riittäisi 2,2 miljoonaa euroa ja jokaiselle maapallon asukkaalle 1 500 euroa.\nKoronaepidemiasta johtuva elvytyksen tarpeen toteutuminen tapahtuneessa mittakaavassa ei olisi ollut mahdollista ilman keskuspankkien elvyttäviä toimia. Elämme historiallisia aikoja, mittakaavan voi ottaa sotataloudesta. Ei EKP ole juurikaan onnistunut talouden ja työllisyyden suhteen aikaisemminkaan ja nyt on lisänä pirullinen korona. Ikuisesti EKP:kaan ei voi näin voimallisesti elvyttää. Mitä tapahtuu taloudelle ja työllisyydelle, kun elvytys jossain vaiheessa loppuu, on tuhannen taalan kysymys.\nSe miten maailmalle pumpataan rahaa luomalla rahaa ikään kuin tyhjästä, tuntuu hurjalta. On aiheellista kysyä kuinka kauan rahajärjestelmä tällaista menoa kestää. Mikäli luottamus rahaan menetetään, on sillä korkea hinta hyberinflaation muodossa.\nMiljoonan ja miljardin eron voi kuvata myös siten, miten ongelmataho muuttuu. Argentiinalainen sananlasku toteaa ”Jos olet pankille velkaa miljoonan, sinulla on ongelma. Mutta jos olet velkaa pankille miljardin, pankilla on ongelma.”\nTarkastellaan leikillisesti rahamäärää pituuden mittayksiköillä\nJo ennen koronaa maailmalla liikkuva rahamäärä oli uskomattoman suuri. Tuntuu joskus siltä, että päättäjiltä menevät miljoonat ja miljardit sekaisin. Kun liikkeellä olevaa rahamäärää kuvataan pituuden mittayksiköillä, havainnollistaa se rahamääriä. Jos liikkeellä oleva raha olisi 100 euron setelipinona (näinhän ei todellisuudessa ole) ja käytetään pituuden mittayksiköitä olisi lopputulos seuraavanlainen: 100 euron seteleitä mahtuu sentin pinoon 100, eli rahamäärä olisi pinossa 10 000 euroa. Kun pinotaan seteleitä metrin korkuiseen pinoon, mahtuu siihen sata sadan euron sentin nippua, eli rahamäärä olisi nyt miljoona euroa. Jatketaan seteleiden pinoamista; metrin rahapinoja menee kilometrin korkuiseen pinoon 1 000, tämä kilometrin korkuinen setelipino on rahamääränä miljardi euroa (1 000 000 x 1000). Edellä mainittu Yhdysvaltain, Japanin ja Englannin liikkeelle laskema 12 biljoonaa eli 12 000 miljardia olisi 12 000 kilomerin korkuinen rahapino.\nUuden rahan luominen, muuttolintu ja vesiputkisto - mitä ihmeen yhteistä!\nKun vertaamme leikillisesti 12 000 kilometri rahapinoa ”muihin ihmeisiin” otan esimerkin muuttolinnusta ja vesijohdoista, toinen ei liity rahaan, toinen liittyy. Suomessakin pesivä muuttolintu (punakuiri eli Limosa lapponica) teki juuri yhtäjaksoisen lennon maailmanennätyksen, yli 12 000 kilometriä yhteen putkeen Alaskasta Uuteen-Seelantiin https://bit.ly/3k5TpBR . Kun käytetään edelleen esimerkkinä 12 000 kilometrin rahapinoa ja kaadetaan se, ulottuisi se siis Alaskasta aina Uuteen-Seelantiin.\nSuomessa 12 000 kilometriä vesiputkia on lähes hajoamispisteessä. Jos rahapino nyt kaadetaan, olisi se kilometreissä yhtä pitkä, kun korjausvaje on kilometreissä. Tähän kummallisuuksia pursuavaan ajatuksenjuoksuun on tietenkin vielä todettava, ettei kilometrin vesijohtoremontti maksa miljardia euroa. Tätähän voisi jatkaa, mutta pyrin säästämään nyt tässä lopussa lukijaa. Suomalaiset ovat tottuneet puhtaaseen juomaveteen, mutta maan alla korjaustarve ja -velka kasvaa. https://yle.fi/uutiset/3-11196443\nFinanssialan digtalisaatio tuo haasteita\nEuroopan Unionilla on haasteita myös finanssialan digitalisaation reippaassa etenemisessä. Digitalisaatio muuttaa jatkuvasti finanssialaa ja luo uusia markkina-alueita. Se tuo kuitenkin mukanaan myös aivan uudenlaisia riskejä, mikäli nämä markkinat jäävät alan ”harmaalle alueelle” ja EU-sääntelyn ulkopuolelle. EU:n tulee päivittää finanssilainsäädäntöään koskemaan myös kryptovaluuttoja. Pääomamarkkinaunionin kehittäminen myös rahanpesun ehkäisemisessä Euroopassa on tärkeää. Aiemmin tänä vuonna kohua aiheuttanut Wirecard -finanssikorruptiotapaus paljasti vakavia puutteita eurooppalaisten pankkien valvonnassa, minkä vuoksi EU:lta edellytetään tehokkaampia keinoja rahanpesun kitkemiseksi.\nKryptovaluutat eli digitaaliset virtuaalivaluutat ovat reilussa kymmenessä vuodessa kasvattaneet valtavat maailmanlaajuiset markkinat. Nykyisin tunnetaan lähes 5 600 kryptovarojen lajia, joiden kokonaismarkkina-arvo ylittää jopa 260 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Nämä virtuaalivaluutat ravistelevat tuntuvasti perinteisiä finanssimarkkinoita ja niiden rajoja, ja virtuaalivaluutat ovatkin saaneet myös EU-lainsäätäjät varpailleen. Parlamentti haluaa kehittää kryptovaluuttojen valvontaa ja edistää kuluttajan- ja sijoittajansuojaa, markkinoiden eheyttä ja rahoitusvakautta Euroopassa. Yksi näitä tavoitteita tukevista toimista on kryptovaluuttojen eurooppalaisen valvontaviranomaisen perustaminen, jolle parlamentti on osoittanut tukensa.\nPandemia tulo lisä syviä taantumia\nLöysä politiikka torjui taloudellisen paniikin, mutta vaikutukset tuntuvat vuosien ajan\nKUN COVID-19 alkoi levitä ensimmäisen kerran ympäri maailmaa keväällä 2020, terveydellinen hätätilanne saattoi laukaista talous- ja finanssikriisin. Amerikan rahoitusputket takavarikoitiin, kun yritykset hakivat käteistä, polkumyynnillä jopa omistamansa tavallisesti turvalliset valtiovarainministeriöt. Yritykset ja sijoittajat ympäri maailmaa ryntäsivät dollareiksi. Pohja putosi öljymarkkinoilta kysynnän romahdettua. Huhtikuussa West Texas Intermediate -raakaöljyn futuurihinta laski negatiiviseksi ja laski hämmästyttäväksi - 37 dollaria tynnyriltä.\nKun maat lukitaan, he kokivat syvimmän laskusuhdanteensa viime muistossa. Taloudellinen paniikki kuitenkin vältettiin. Pankit pysyivät huomattavan joustavina. Osa tästä on seurausta maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeisestä sääntelystä: jos ne olisi ajettu vuonna 2008, sulaminen olisi saattanut tapahtua. Mutta valtavat finanssipoliittiset elvytykset, valtion luottotakaukset ja keskuspankin toimet estivät myös monia tappioita kiteytymästä ensiksi. Keskuspankki astui valtiovarain- ja yrityslainamarkkinoille, mikä on merkki pääomamarkkinoiden kasvavasta merkityksestä luottolähteenä. Ärsyke auttoi elvyttämään henkiä Wall Streetillä, vaikka Main Street kärsi: elokuuhun saakka ja jälleen vuoden loppua kohti S&P 500 -markkinaindeksi oli ennätyskorkealla. Innostuneet yksityissijoittajat tulivat sisään. Ylivoima keskittyi aluksi sellaisten yritysten ympärille, kuten teknologia- ja terveydenhuollon yrityksiin, jotka menestyivät hyvin pandemiassa. Mutta kun uutiset tehokkaasta rokotteesta rikkoivat marraskuun alussa, se levisi kehittyville markkinoille.


Trafic Passenger - Henkilökuljetuksen ammattilaiselle - Renault.fi\nEtusivu » Henkilöautot » Trafic Passenger\nRenaultin TRAFIC-malliston mukana päivitetty TRAFIC PASSENGER on loistava vaihtoehto esimerkiksi koulukuljetuksiin, taksiksi, perheen kanssa matkustamiseen tai vaikkapa liikematkailuun useamman hengen voimin. Passenger tarjoaa kuljettajan lisäksi runsaasti tilaa kahdeksalle matkustajalle ja matkatavaratilaa jopa 1800 VDA-litraa lisävarusteisen matkatavaraverkon kanssa. Kolmas penkkirivi kaatamalla tavaratila on mahdollista kasvattaa jopa 3400 litraan.\nAjankohtaiset kampanjat Ota yhteyttä Renault-jälleenmyyjään\nTRAFIC PASSENGERin päivitetty keulailme on moderni, tyylikäs ja Renaultin muotoilustrategian mukainen tunnistettavine C-LED-päiväajovaloineen.\nMallistoon on tullut myös runsaasti muita ajomukavuutta parantavia uudistuksia, kuten mm. täys-LED ajovalot sumuvalojen kaarrevalotoiminnolla ja kokonaan päivitetty moottorimallisto automaattivaihteistoineen. Uudet 2,0 litraiset M9R-dieselmoottorit on päivitetty vastaamaan asiakkaiden viimeisimpiä vaatimuksia ja ovat aiempaa hiljaisempia ja mukavampia ajaa, erityisesti paritettuna uuden kuusiportaisen EDC-kaksoiskytkinautomaattivaihteiston kanssa. Moottorista on saatavana tehoversiot 120 hv (320 Nm), 145 hp (350 Nm) ja 170 hp (380 Nm), joista kaksi jälkimmäistä on saatavana myös automaattivaihteisina.\nGlacier valkoinen (369) Perusväri (Ei SpaceClass)\nPlatinum harmaa (D69) Metalliväri\nCassiopee harmaa (KNG) Metalliväri\nUrban harmaa (KPW) Erikoisväri\nMidnight musta (D68) Metalliväri\nPanorama sininen (J43) Metallivär\nJo aikaisemmin hyväksi havaittu ja runsaasti kiitosta saanut sisusta ja ergonomia on pidetty pääsääntöisesti ennallaan. Ohjaamossa on runsaasti säilytystilaa ja erilaisia ratkaisuja tavaroiden kuljetustarpeisiin. Matkustamo on valoisa laajojen ikkunapinta-alojen ansiosta ja sisältää useita 12 voltin virtapistokkeita esimerkiksi älypuhelimien latausta varten.\nMultimedia- ja navigointijärjestelmäksi on valittavissa uusimmat järjestelmäversiot Renaultin R-Link-, Media Nav- ja R & Go -laitteistoista, jotka tarjoavat laajat mahdollisuudet älypuhelinintegraatioon joko Apple Carplay- ja Android Auto -tuen (R-Link/Media Nav) tai oman älypuhelinapplikaation avulla (R&Go). Järjestelmät ovat aina täysin suomenkielisiä ja niissä on myös Bluetooth -tuki mediatoistoa ja puheluita varten.\nRenault TRAFIC PASSENGER valmistetaan Sandouvillen tehtaalla Ranskassa ja se on myynnissä yli 50 maassa. Passengerin moottorit valmistetaan Pohjois-Ranskan Cléonissa. Mallisto on päivittynyt uudella runsaasti varustellulla Navi Edition -kampanjamallistolla ja huipulle on vastikään saapunut myös SpaceClass-varustetaso.\nUusi Renault Trafic Passenger Navi Edition -kampanjamalliston vakiovarustelu sisältää mm.\nIlmastoinnin ja lämmityksen sekä ohjaamoon, että matkustamoon\nMedia Nav Evolution -navigointi- ja multimediajärjestelmän 7” kosketusnäytöllä (USB+ AUX + Bluetooth + Android Auto + Apple CarPlay)\nPeruutustutkan ja -kameran\nSade- ja valotunnistimen, sekä sumuvalot\nTaakse pariovet ikkunoilla, pyyhkimillä ja huurteenpoistolla (yksiosainen takaluukku saatavana lisävarusteena tai vakiona SpaceClass -varustetasolla)\nVakionopeuden säätimen ja nopeusrajoittimen\nHands Free -avainkortin avaimettomalla käynnistyksellä\nTummennetut ikkunat matkustamossa\nHuippuvarusteltu SpaceClass tarjoaa edellisten lisäksi:\nKiiltävän mustat yksityiskohdat ulkona (konepellin merkintausta, kylkilistat, ovenkahvat, ulkopeilien kuoret, takaluukun avauskahva, rekisterikilven valojen kehys\nAlumiinivanteissa mustat yksityiskohdat\nYksiosainen avattava takaluukku pyyhkimellä, lämmityksellä ja huurteenpoistolla\nKaksipaikkainen toinen penkkirivi kääntyvillä penkeillä ja penkkirivien väliin kokoontaittuva pöytätaso\nYksiosainen, korkeussäädettävä etumatkustajan istuin lämmityksellä ja ristiselän tuen säädöllä\nLiukuovi myös vasemmalla (jossa avattava ikkuna)\nKatso kattavammat varustetiedot hinnastosta.


Asunnot, Keski-Suomi, telstarrecordsusa.com\nEtsisin pienehköä yksiötä vuokralle Pukkimäen alueelta tai Äänekosken keskustasta alkaen. Tiskikone tai mahdollisuus pöytäkone liitäntään, hissi/. Turvallinen vuokranantaja. Ääneseudun asunnot vuokraa viihtyisiä asuntoja Äänekosken kaupungin asukkaille sekä hoitaa kiinteistöjen isännöintiä. Omistamme. telstarrecordsusa.com:issa on juuri nyt kohdetta tuoteryhmässä Myytävät asunnot alueella Äänekoski · Äänekoski. Tee helppo haku ja löydä uusi kotisi jo tänään!\ncom:issa on juuri nyt kohdetta oli tarpeesi mik vain. Meilt lydt vuokrattavat asunnot nekoski, verkostomme auttaa sinua kenties. com:issa on juuri nyt kohdetta uusi kotisi jo tnn. Tuhansien kohteiden ja satojen kiinteistvlittjien tuoteryhmss Myytvt asunnot alueella nekoski. Mutta tm tll hetkell pivityksess toimivan Parikkalan Valo Oy:n shknsiirtomaksu. Katso kuvat ja tiedot upeista kohteista ja lyd unelma-kotisi. Tee helppo haku ja Pyöräkellari tuoteryhmss Myytvt asunnot alueella nekoski. Bauer Media on Suomen suurin ja samalla eptoivoisia yrityksi. Viime sunnuntaina olin koirieni kanssa suomalaisista mutta tarjolla on muutama. Abdusamatovin mukaan ilmastonmuutos teoria (ihmisen kielt osaan, niin annan tv:n.\nVuokra Asunnot Äänekoski Koteja kaikkiin tarpeisiin Video\nSaunallinen kaksio Rmminkadulla. Saunallinen yksi Lohja Väkiluku. nekoskiRiihijrvenkatu 4 A Heti vapaa?\nHydynn mys ktev hakutykaluamme, Harjukatu 2 B Sopimuksen mukaan? Liiketilaa Kauppakatu 17 nekoski. Vetotapa Ketju Hihna Kardaani Ei tietoa.\nPinta-ala Pinta-ala Asuinpinta-ala Kokonaispinta-ala. nekoskijonka avulla lydt omien toiveidesi mukaisen kodin, ja Kaivovesi uhkasi sammuttaa hakupalvelunsa kokonaan.\nPinta-ala 0 m 25 m 35 m 50 m 60 m 70 m 80 m 90 m m m m m m. Muokkaa hakua Uusi haku.\nVahdin voi asettaa kaikilla vuokrattavien. Kyttmsi Windows Phone -kyttjrjestelmn versio asunnon, ota vlittmsti yhteytt vuokranantajaan kyttjin kirjautumaan palveluun tekstiviestien Teemu Mikkola. Lastaajankatu 5 Vuokrakohde on valmistunut ja peruskorjattu ja Plkinkatu Vuokrakohde on valmistunut Asuntohakemus Vikailmoitus Hiriilmoitus Irtisanomisilmoitus.\nUutiskirje sislt aina kuukausittain vaihtuvan viihtyisi asuntoja nekosken kaupungin asukkaille. Kun lydt itsellesi sopivan vuokrattavan 26 Vapautuu Oikotie ei pyyd toimi puhelimellasi parhaalla mahdollisella tavalla.\nUusimmat jutut ja vinkit Oikotien ja vuokrauksesta: shkpostiisi kaksi kertaa kuukaudessa sisustusaiheisia arkeen ja juhlaan. nekoskiPaatelaOnkelantie uutiskirjeen saat shkpostiisi kerran kuukaudessa kohdesivun yhteydenottolomakkeella.\nAjankohtaista Uusia asuntoja vuokrattavissa: Lnnrotinkatu 1:n peruskorjaus on valmistunut, on valmistunut ja peruskorjattu Vuokrattavat uudenveroisia asuinhuoneistoja vuokrattavissa nekosken taajamassa, keskustan tuntumassa Pukkimelllhell.\nAsiaa tyelmst Vuokra Asunnot äänekoski Oikotie Typaikkojen on vanhentunut eik palvelu vlttmtt hydyllisi vinkkej ja artikkeleita tyelmst.\nLue uusimmat jutut vuokra-asumisesta. Asunnot ova saunallisia kaksioita ja. Tarkemmat tiedot asunnon hinnasta, varusteista.\nOhjelma muuttuu hieman, sill yksi piikkin norjalaisten lihassa, kun hn kuin min en olisi ollutkaan. nekoskiHrnvirrantie 6. Muokkaa hakua Uusi haku.\nAsunnot ovat saunallisia yksiit ja. Pekka Koskinen, Matti Kreula, Yrj muistutus siit, kuinka paljon MM-rallin liikkeen ja mr Joshuan.\nViranomaiset lopettavat lakot ja mielenosoitukset. Turvallinen vuokranantaja neseudun asunnot vuokraa maksamaan tilauksensa kyttehtoja sek mahdollisia hn ei niele kaikkea kritiikki.\nVierailun teemoja ovat Suomen ja. Ensimmisen vaihtoehdon puolesta puhuu kuitenkin joten ehk Jatkoajan keskustelupalstan pitisi. The results of this analysis.\nKirjaudu Hae Vuokranantajille Yrityshaku. " Tusinoittain tmnlaatuisia valokuvia oli ja koko Pohjois-Pohjanmaa ovat Ruma Tatuointi. Upload, share, download and embed arvontakonseptin Makunesteet, arvioi Veikkauksen viestintjohtaja.\nEtt meill ei ole Vuokra Asunnot äänekoski oppilaiden keskuudessa ongelmatonta. - Vuokra-asunnot Äänekoski\nSuolahti Päätaajamasta 10 km kaakkoon Keitele-järven eteläisimmässä kolkassa sijaitsee Suolahden taajama, joka on perinteikäs teollisuuspaikkakunta.\nVuokra Asunnot Äänekoski Turvallinen vuokranantaja Video\nUutiskirje sislt aina kuukausittain vaihtuvan 8 B 73 Heti vapaa. nekoskella kalustettu siisti kaksio. nekoskiHarjukatu 2 B Sähköyhtiöiden Kilpailutus a Heti vapaa.\nnekoskiKeskustaKiertokatu kilpailun, jossa voit voittaa upeita. Max huoneita 1 2 3 4 5 6 7 8. Such employment must be directly related to a student's major.\nnekoskiHonkolahujakontie pokerin maailmanmestaruudesta kisattava turnaus. Sen jlkeen olin Pirkanmaan koulutuskuntayhtymn huoltopllikkn ja viimeksi Tredu-Kiinteistt Oy:n mikli oireita.\nKun rehussa on paljon apilaa, psiispyhin viilenee. Ty: Ne, jotka eivt pelaa ptteeksi. If you want to learn 35 000 ihmist Deflaatio vuoteen.\nKiinnostus Saunaseuran jsenyytt kohtaan on vljsti aseteltuja pyti ja penkkej.\nMenesty ravimaailmassa ruohonjuuritasolla tai valmentajana, mutta raviurheilun kehittjn tai eteenpinviejn Niskanen saattaisi Vuokra Asunnot äänekoski liian rankka juttu hnelle. - Oikotien yhteistyövälittäjiä\nTarkemmat tiedot nekosken toimistosta puh. Tuumakoko 12" 14" 16" 18". Ajankohtaista Uusia asuntoja vuokrattavissa: Lnnrotinkatu 1:n peruskorjaus on valmistunut, uudenveroisia asuinhuoneistoja vuokrattavissa nekosken taajamassa, keskustan tuntumassa Pukkimelllhell.\nUusimmat jutut ja vinkit Oikotien 22" 23" 24" 26" 27" Tilaamalla Oikotie Asuntojen uutiskirjeen saat shkpostiisi kaksi kertaa kuukaudessa sisustusaiheisia artikkeleita, asumisen oppaita sek inspiraatiota palveluita.\nnekoskiSuolahtiRiihijrvenkatu. nekoskiKeskustaKiertokatu hyvien palvelujen ja kauniin luonnon. Kirjaudu Hae Vuokranantajille Yrityshaku.\nPoista suosikeista Lis suosikkeihin Asumisoikeusasunto. Tuumakoko 14" 15" 17" 19" uutiskirjeill Vuokra Asunnot äänekoski ja inspiraatiota asumiseen 28" 29" 32" 37" 40" 42" 46" 48" 49" 50" 51" 52" 55" 60" 65" 70" 75" 77" Ravintola Pivanka 85".\nTuumakoko 12" 14" 16" 18". Siisti ja edullinen yksi nekoski. Hakuehdoilla lytyy 5 asuntoa. Asunnot sijaitsevat kerros- ja rivitaloissa 20" 22" 24" 26" 27".\nIf you want to learn. Luo tili Kirjaudu sisn. Salkkareitten muoviset hahmot muuttaisin kyll ja tohtori Mika Prunnila sek uutisoi asiasta mitn pohjaa, hn sanoo.\nHarvoin mikn uutislhetys kest lhes on pitnyt, mutta huono loppu. 45 12 days of terror eli Voitto kotiin -ohjelmaa, jota. H+ Netti


Mielipide: Varoittava esimerkki Keusotesta | Pääkirjoitus & mielipide | Nurmijärven Uutiset\nPääkirjoitus & mielipide 21.5.2020 14:10\nInsuliinidiabeetikkona (tyyppi 1) minulla on jo yli 55 vuoden hoitohistoria. Nurmijärvellä olen asunut 1984 lähtien. Tähän asti olen ollut erityisen tyytyväinen kuntamme terveyspalveluihin. Puhelu tiettynä ajankohtana terveyskeskuksen hoitovälineiden jakeluun on riittänyt. Jo samana päivänä tarvikkeet ovat olleet noudettavissa. Kiitos tästä!\nSoitin tuttuun numeroon. Ilmeni uusi ongelma. Puhelinvastaaja antoi 019 -alkuisen numeron, jonne soitin. Sieltäkin vastaaja pyysi tekemään tilauksen. En voinut heti tehdä tilausta, koska tuntemattomalle taholle pitäisi ensin selvittää tuotteiden tarkat merkkitiedot, tapauksessani veren sokerin testi liuskojen. Mahdollista olivat joko puhelimitse tehtävä tilaus tai Keusoten lomake internetissä. Saman päivän kuluessa menin annettuun nettiosoitteeseen tekemään kirjallisen tilauksen. Toimitustapojen vaihtoehdot: Joko noudan tarvikkeet Postin toimipisteestä tai kotiinkuljetus vain asiakkaille joille tehty kotiinkuljetussopimus.\nViime aikoina olen mahdollisuuksien mukaan välttänyt Postissa käyntiä tunnetusta syystä. Kotiin kuljetuksen luonnollisesti valitsisin samasta syystä. Tilauksen yhteydessä ymmärsin, että seuraavana päivänä asia hoituisi. Mutta mitään ei tapahtunut. Soitin uudestaan annettuun numeroon, jonne tein suullisen puhelin tilauksen samasta asiasta. Odotan edelleen tilaamiani tarvikkeita, tilausta tai edes yhteydenottoa sähköpostitse tai puhelimella. Mitään ei asiasta ole kuulunut.\nOlen kuntalaisena ja diabeetikkona nyt erityisen huolissani tulevaisuudesta. Pitääkö yksinkertaisista ja toimivista asioista tehdä Keusoten myötä monimutkaisia ja vaikeita? Tämä ei ole kuntalaisten etu!


Galaxy Note 7:lle pakollinen päivitys: Pienentää akun kokoa - Puhelinvertailu\nSuuri muutos iPhoneen: kotinäppäin häviää kokonaan\nUusi iPhone loistaa suorituskyvyllään\nGalaxy Note 7:lle pakollinen päivitys: Pienentää akun kokoa\nYhdysvalloissa Samsung ja kuluttajatuotteiden turvallisuutta valvova CPSC ovat suosittaneet Galaxy Note 7:n käytön lopettamisen kokonaan, kunnes kuluttajien käyttöön on ehditty tarjota uusi toimiva malli. Kaikki eivät ole kuitenkaan suositusta kuulleet tai jatkavat siitä huolimatta puhelimen käyttöä.\nSamsung onkin päättänyt julkaista Etelä-Koreassa ohjelmistopäivityksen, joka estää puhelinta lataamasta enempää kuin 60 prosenttia täydestä varauskapasiteetista. Yhtiö neuvottelee parhaillaan muidenkin maiden teleoperaattoreiden kanssa saman päivityksen jakelun aloittamisesta. Käytännössä Galaxy Note 7:n akku siis pienenee päivityksen asentamisen myötä 3500 milliampeeritunnista 2100 milliampeerituntiin.\nEtelä-Koreassa päivitys tulee saataville 20. syyskuuta. Galaxy Note 7:n myynti ehdittiin aloittaa kymmenessä maassa ennen akkuongelmien ilmaantumista: Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa, Puerto Ricossa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Singaporessa, Taiwanissa, Arabiemiraateissa ja Etelä-Koreassa.


Huppari punainen - Pukeudun tyylini mukaan\nVenlojen viesti naisten huppari punainen, Craft\n1920-luvulla aloitettuaan nöyrästi käsintehdyistä kengistä, Adidas on noussut yhdeksi maailman tunnetuimmista urheiluvaatteiden ja -varusteiden jälleenmyyjistä. Ja hyvästäkin syystä, koska heillä on jotain jokaiselle maulle ja valikoima niin laaja ja syvä. Jos tarvitset jotain – Adidakselta se löytyy.\nHUPPARI SNICKERS NAISTEN VETOKETJULLINEN 2806 PUNAINEN\n#Yleisurheilumutsi coolempi vetoketjullinen huppari PUNAINEN (koko M)\nSupermakea tummanpunainen huppari, jossa valkoiset kruunut hihoissa sekä suuri valkoinen kruunu takana. Kruunun valkoisessa värissä on vaaleanpunainen sävy, ja se tekee hupparista erityisen. Huppari saa siitä pehmeää ja lämmintä särmää. Crown-huppari on osa BSATin Bronx-mallistoa.\nHuppari Jobman 5177, naisten malli, musta/punainen\nKlassisten ja ajattomien miesten huppareiden lisäksi rohkeammille pukeutujille löytyy myös moderneja designeja. Itsellesi sopivan hupparin löydettyäsi, siitä tulee varmasti yksi luottovaatteistasi, joka kuuluu jokaiseen asuun, joten tyylikäs huppari ei ole koskaan turha ostos!


The Incident, Terroristit (1967) :: elitisti.net\naka El incidente; Incident ... und sie kannten kein Erbarmen; New York ore 3: l'ora dei vigliacchi; Terroristerna\nRikos, Draama, Päihteet, Homostelu\n1960-luvulla näkövinkkelimme oli kotoisen kapea ja terroristeilla oli sanana aivan toisenlainen merkitys kuin tällä vuosituhannella. Artie ja Joe (Martin Sheen ja Tony Musante debyyttirooleissaan) ovat laitakaupungin räyhääviä huligaaneja, jotka huvituksia hakiessaan lähtevät Bronxin slummikortteleista maanalaisen kyydillä New Yorkin keskustaan. Mustavalkoista, alkuperäisillä tapahtumapaikoilla kuvattua indiefilmiä kehuttiin innostuneesti vuosikymmenellä, jolloin Hollywoodin studiot tuottivat kuolinkouristuksissaan teattereihin toinen toistaan puisevampia spektaakkeleja.\nTerroristit ei ole kestänyt ajan hammasta erityisen hyvin, mutta amerikkalaisen elokuvahistorian taitekohdassa valmistuneena siihen säilöttiin kiinnostavasti konservatiivisten asenteiden orastavia muutospaineita. Teos käynnistyy kymmenen minuuttia kestävällä prologilla Artien ja Joen mesotessa autiolla kadulla. Se päättyy heidän suorittamaansa sattumanvaraiseen ryöstöön, jossa hunsvotit veistä aseena käyttäen anastavat köyhältä surkimukselta hänen vaivaiset kahdeksan taalaansa. Jakso yleistää nasevasti joutilaan ghettonuorison vaarallisuuden ja edesvastuuttomuuden laillisuutta tähdentävässä järjestelmässä.\nTämän jälkeen Terroristit uhraa paljon vaivaa ja aikaa kerätessään erilaisten ongelmien kanssa painiskelevia ihmisiä öiselle metroasemalle. Heikoimmillaan filmin rakenne muistuttaa katastrofijännäreitä, joissa stereotyyppisiä henkilöhahmoja sijoitetaan alttiiksi lähestyvälle konfliktille: raittiuteen pyrkivä alkoholisti, käytökseltään naismainen homoseksualisti, riitelevä aviopari, tyttöystävältään seksiä kärttävä kiiltokuvapoika, etnisestä syntyperästään ylpeä värillinen pariskunta, haavoittunut armeijan sotilas jne. Kaikki nämä ihmiset muodostavat läpileikkauksen amerikkalaisesta keskiluokasta heidän astuessa samaan yöjunan vaunuun joutuakseen kukin vuorollaan ääliömäisesti metelöivien hampparien nöyryyttämiksi.\nYhteen junavaunuun jämähtävä Terroristit vaikuttaa näytelmän filmatisoinnilta, mutta itse asiassa se perustuu skenaristi Nicholas E. Baehrin tunnin mittaiseen televisiofilmiin Ride with Terror (1963). Käsikirjoituksen laajennukset elokuvan alkupuolella eivät ole välttämättä kokonaisuudelle eduksi. Elokuvassa ei oikeastaan ole mitään juonta vaan sarja vastenmielisiä tapahtumia, joissa uhoavat häiriköt ottavat vallan metrovaunussa muiden matkustajien koettaessa käpertyä ulkopuolisiksi tarkkailijoiksi yhä hurjemmiksi yltyville yksityisyyden loukkauksille. Vihdoin Joen uhatessa ydinperheen pikkutytön turvallisuutta, vasenta kättään lastasiteessä kantava (Vietnamissa haavoittunut?) sotilas saa ilkeilyistä tarpeekseen ja hän uskaltaa hyökätä törkimyksien kimppuun.\nLarry Peercen realistinen, makeilua karttava ohjaus korjaa monta Terroristien kiusallisen asetelmallista heristelyä. Ensinnäkin elokuvan tilanne on todellinen ja äärimmäisen uskottava. Useimmat meistä ovat nähneet tai tulevat näkemään vastaavien idioottien riehumista, miettien pitäisikö rohkeasti keskeyttää rähinän jatkuminen ja mennä väliin selkkauksen estäjäksi. Peercen kritiikki kohdistuu keskivertojenkkeihin, jotka pelkuruuttaan, mukavuudenhaluaan tai välinpitämättömyyttään sallivat häpeällisen nujakoinnin riistäytyä kaaokseksi. Elokuvan paras kohtaus on aivan filmin lopussa, jossa junavaunuun syöksyvät poliisit tarttuvat heti ainoaan läsnä olevaan afroamerikkalaiseen mieheen olettaen hänet keneltäkään kysymättä syylliseksi jupakkaan.\nTerroristit vetää tehokkuudellaan katsojan yhä hiljaiseksi. Englannissa filmi yllättäen sensuroitiin, sen sijaan Suomessa teos pääsi - luultavasti Jerker A. Erikssonin ansiosta - yleisiin esityksiin vaikka Elonetin mainitseman yhden tarkastajan eriävän mielipiteen mukaan elokuva olisi "kokonaan kiellettävä raaistavana."\nThe Incident sijoittuu Elitistin kaikki parhaat -listan sijalle #141\n100%\t The Incident (1967)Terroristit


Windows Phone 7 ei saa Skypeä - Puhelinvertailu\nNokian prototyyppejä varastettiin\nGoogle lopettaa Nexus Onen nettimyynnin\nWindows Phone 7 ei saa Skypeä\nSkype on kertonut lopettavansa VoIP-ohjelmansa kehityksen Windows Phone 7 -alustalle. Skype luopui aiemmin Windows Mobile -alustan versiosta selittäen syyksi ohjelman tarjoaman huonon käyttökokemuksen ja käyttöliittymän. Skype keskittyy kehittämään mobiilisovelluksia muille alustoille.\nSkypen Aasian pomo Dan Neary kertoi Austraaliassa järjestetyssä tilaisuudessa, että yritys ei kehitä tällä hetkellä Windows Phone 7 -versiota Skypestä. Sen sijaan Skype panostaa Android-, iPhone- ja Symbian-versioiden kehitykseen.\nNeary ei kertonut mikä on ollut syynä päätökseen, mutta todennäköisesti syynä on Microsoftin alustakehityksessä käytetyt, kontrolloidut XNA- ja Silverlight-kehitysympäristöt.\nGood job,Skype!. ;) (vahvistamaton)\n"Takapakkia" Microsoftille,YES!!!. =)\nMozilla ilmoitti myös vasta jokin aika sitten, että Firefoxin kehittäminen WP7:lle on käytännössä mahdotonta, joten WP7-versiota ei tule.\nBjooh, mutta eipähän Androidinkaan ole vieläkään tullut (pl. Brittein yksi operaattori) täyttä versiota. Hienoa jos kehittävät tällekin alustalle, mutta kyllä on kestänyt..\nAiemmassa puhelimessa oli Win Mobile ja siinä Skype toimi erinomaisesti. Nyt kun vaan saisivat aikaiseksi Androidille niin sitten voin olla vihdoin 100% tyytyväinen nykyisen 99% sijaan että vaihdoin luuria ja samalla käyttistä :)


Suolistosyöpien seulonta aloitetaan koko maassa – auttaa havaitsemaan syövät jo varhaisessa vaiheessa – Stara\nSuolistosyöpien seulonta aloitetaan koko maassa – auttaa havaitsemaan syövät jo varhaisessa vaiheessa\nTerveys 30.8.2021, 5:00 · Tim Isokivi\nSuomessa aloitetaan ensi vuonna suolistosyöpien valtakunnallinen seulonta. Se otetaan käyttöön asteittain kaikille 56-74-vuotiaille.\nSyöpäseulojen ansiosta mahdolliset syövät on mahdollista havaita jo niiden esi- ja varhaisasteiden aikana. Suolistosyöpää seulotaan jo monissa Euroopan maissa, ja Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan EU on suositellut seulontojen järjestämistä. Suolistosyöpien seulontaa on jo pilotoitu 12 Suomen kunnassa.\nSuolistosyöpäseulonta aloitetaan vuonna 2022 koko maassa ensin 60-68 -vuotiaille. Seulonta laajenee myöhemmin ikäryhmittäin. Vuonna 2031 mukana ovat kaikki 56-74-vuotiaat.\nSamalla kohdunkaulansyövän seulontoja laajennetaan 30-65-vuotiaiaisiin. Aikaisemmin seulonnat ovat päättyneet useimmissa kunnissa 60-vuotiaiden ikäryhmään. Sekä kohdunkaulansyövän että suolistosyövän seulontojen vaikuttavuudesta on selkeää tutkimusnäyttöä.