Naiset ovat väärässä: 9 asiaa, joita miehet eivät pidäkään seksikkäinä - Suhteet - Voice.fi\n04.01.2015 20:15 - Eeva Rajala\nKaikki seksikkääksi kuvitellut asiat eivät olekaan seksikkäitä.\nWomen's Health -lehti listasi 9 asiaa, joita naiset kuvittelevat miesten pitävän seksikkäinä, mutta jotka eivät todellisuudessa ole sinnepäinkään.\n1) Vauvamainen puhe\nPuhuminen kuin söpö vauva muistuttaa miestä vain vauvoista. Tämä ei välttämättä ole se asia, jota mies haluaa ajatella ennen petitouhuja.\n2) Runsaasti hajuvettä\nPari suihkausta hajuvettä on ihan mukava, mutta ei kannata aliarvioida luontaisten feromonien vaikutusta.\nMonet selfie-pakkomielteiset naiset uskovat, että duck face -poseeraus on miesten mielestä viehättävää. Kuulemma näin ei kuitenkaan ole.\n4) Epämukavien kenkien käyttö\nNaisen ei tarvitse tunkea jalkojaan kivuliaisiin korkokenkiin vain ollakseen mieliksi miehille. Miehet suosivat enemmän rentoa, litteäpohjaisissa kengissä laahustavaa naista kuin ahdistunutta naista, joka lähinnä näyttää vastasyntyneeltä vasikalta korkokengissä.\n5) Epäasiallinen tuhma puhe\nMieheltä ei välttämättä saa pisteitä, jos yksityiskohtaisesti kertoo perheillallisen aikana, mitä aikoo miehelle tehdä myöhemmin. Hienovarainen tuhma puhe ja vielä oikeassa paikassa toimii paremmin.\n6) Peniksen kohtelu muuna kuin peniksenä\nPenis ei ole purulelu, tikkari eikä tietokoneen sauvaohjain. Se on kuulemma ihan vain penis ja miehen mielestä on vain muutama asia, jota peniksellä voi tehdä, jotta saadaan maksimoitua miehen nautinto.\nMies ei välttämättä halua seksin jälkeen hohtaa kuin satujen prinsessa koko seuraavaa päivää. Mies saattaa arvostaa Lady Gagaa, muttei välttämättä tahdo treffeille hänen kanssaan.\n8) Vaikutuksen tekeminen juomalla\nIhmisen ei koskaan pitäisi tuntea, että hänen pitää pysyä samassa juomisvauhdissa kuin toiset. Itsevarma viinin tai jopa veden tilaaminen on miehen silmissä seksikkäämpää kuin viski jäillä. Mies kuitenkin näkee ilmeesi joka viskisiemauksen jälkeen.\n9) Nainen yrittää suorittaa asioita kuin pornotähti\nPornoelokuvien kohtaukset ovat show-mielessä tehtyjä. Ne eivät ole todellisuutta. Miehet pitävät aidosta toiminnasta, joka voittaa pornotähtien tekemiset mennen tullen.\nLue myös: Millaisten naisten kanssa kannattaa mennä naimisiin? "Kampaajat ja stripparit poissuljettuja"


Erkin ploki: SU 17.12.2017\nTähän rakennnukseen keskimmäiseen korkeaan osaan valmistuu lähes 2000 m2 kulttuuritilat Kalajoen kaupungille. Siihen ei kuitenkaa mahdu Kalajoki-näyttely, koska Kalajoen kaupunki ei ole tilannut Kalajoki-näyttelyä. Pidän menettelyä ja päätöksentekoa asiassa minulle vihamielisenä. Muutan todennäköisesti pois Kalajoelta, koska myös omaisteni toiminta on ollut vihamielistä minua kohtaan.\nAamulla tein kuntosaliharjoitukset kotona kuntopyörällä, stepperillä, soutusalilaitteella ja vatsapenkillä kaikkiaan 60 minuuttia. Katsoin sähköpostit ja facebookin. Luin lehdet ja tein muistiinpanot. Tein ja söin aamupalan. Enää ei ole aamupalalla marjoja niinkuin ennen. Pakastin on tyhjä.\nRaadolliset toverit ja vallan väärinkäyttäjät 1/3 - Heikki Urmas\nTämä edelläoleva oleva video on muistutus todellisuudesta.\nKoska olen eräänlainen terveysintoilija niin en voinut jättää juttua saunomisen terveellisyydestä julkistamatta.\nJoskus kyllä tuntuu siltä kuin Aina Inkeri Ankeinenkin sanoo: ”Voi Luoja ota minut jo pois täältä:”\nKävin kävelemässä 2 km. Oli vähän lenkkeilijöitä, vaikka pakkasta oli varsin vähän.\nMaailmassa on monta ihmeellistä asiaa, joita on vaikea ymmärtää. Tässä esimerkki:\nTURVAPAIKKA-ASIAT OVAT LAAJASTI SALASSA PIDETTÄVIÄ.\nHämeen poliisilaitoksen henkilöstö sai viime viikon alkupuolella sisäisen viestintäohjeistuksen, joka koskee nykyiseen turvapaikanhakijatilanteeseen liittyvää poliisitiedottamista.\nPoliisipäällikön ja laitoksen viestintäpäällikön allekirjoittama kuuden sivun mittainen ohjeistus on herättänyt vilkasta keskustelua laitoksen henkilöstön keskuudessa. Moni kokenut poliisi pitää sitä poikkeuksellisena. Poliisilaitoksen päivittäistiedottamisen ohjeessa oli mm., että rikoksista uutisoitaessa ”ei mainita epäillyn asemaa turvapaikanhakijana”.\nOhjeistuksessa tätä määräystä perustellaan sillä, että turvapaikka-asiat ovat laajasti salassa pidettäviä ja lainmukaista perustetta turvapaikanhakijastatuksen ilmaisuun ei pääsääntöisesti ole.\nLinjaus ihmetyttää laitoksen henkilöstöön kuuluvaa pitkän linjan poliisia. Hän epäilee, onko salassapidon tulkintaa venytetty tarpeettoman pitkälle. Eihän kenenkään henkilöllisyys paljastu sillä, että hänen sanotaan olevan turvapaikanhakija.\nKatsoin Fanseat GO:lta KOOVEE - JHT -jääkiekko-ottelun, mikä päättyi KOOVEE:n voittoon numeroin 8-3.\nKalajoki aikoo yhtenäistää viemäröintimaksuja – haja-asutusalueille helpotusta\nChilessä mutavyöry hautasi kylän alleen\nKymmeniä kuollut maanvyöryissä Filippiineillä – "Rakennusten päälle vyöryi pahimmillaan auton kokoisia kiviä"\nAsemiehet hyökkäsivät kirkkoon Pakistanissa – kahdeksan kuoli ja 45 haavoittui\nSuomalaisyritysten investoinnit Venäjällä keskittyvät teollisuuteen – Fortum ylivoimainen\nLaukkanen nappasi EM-hopeaa ja teki Suomen ennätyksen\nLontoon olympiavoittaja ja maailmanennätysnainen liian kova pala – Jenna Laukkaselle toinen EM-hopea hurjalla uudella SE:llä\nRukajärvi kolmas isojen panosten kisassa: ”Tosi saakelin hieno juttu”\nCheerleadingin Suomen mestaruudet ratkottiin – HAC Elite voitti naisten cheer-sarjan: ”Mieletön päivä takana”\nMimosa Jallow eteni välieriin EM-uinneissa - Jenna Laukkanen ui ensin finaaliin, hylättiin sitten\nBear false charges in Finland\nPierevä Joulupukki | Putous 7. kausi | MTV3\nJakso 1: Verta ja hikeä\nJakso 2: Lätkähullujen maa\nPaino kg. Verenpaine aamulla 142/87 pulssi 43, jumppa 0/3960, kävely 2/436 km, pyöräily 0/2416 km, kuntosali 60/8610 min, uinti 0/ 111000 m juoksu 0/5 km, hiihto 0/0 km, rullaluistelu 0/0km


Navigate 2020 tuo logistiikan ja meriteollisuuden ammattilaiset Turkuun - Port of Naantali\nNavigate 2020 – logistiikan ja merenkulun ammattilaismessut Turussa 22.-23.1.2020 – Turun messukeskus täyttyy logistiikan ja merenkulun ammattilaisista\nMessujen teemoina digitalisaatio, greenshipping, meriteollisuus ja merilogistiikka\nVuoden 2018 Navigate-tapahtumassa esittäytyi 200 erilaista alan yritystä ja toimijaa. Navigate -messut ovatkin yksi mielenkiintoisimmista Varsinais-Suomen meriteollisuuden ja logistiikka-alan tapahtumista. Tämän vuoden Navigate 2020 -messujen teemoja ovat mm. digitalisaatio, greenshipping, meriteollisuus ja merilogistiikka.\nNaantalin Satama osallistuu messuille yhdessä BLRT konserniin kuuluvan Turun Korjaustelakan ja satamaoperaattori Stevenan kanssa. Stevena on osa KWH Logistics-ryhmää, joka on Suomen suurimpia logistiikkatoimijoita.\nStevena on perustettu Naantaliin vuonna 1982, satamaoperaattorin pääkonttori on sijainnut Naantalissa siitä lähtien. Stevena toimii Naantalissa kahdessa eri terminaalissa (Kantasatama & Luonnonmaa). Heillä on käytössä lähes 30.000 m2 monipuolista varastotilaa, joissa he suorittavat varastoinnin lisäksi useita erilaisia lisäarvopalveluita, kuten pakkausta, säkitystä ja bulkkausta. Heillä on käytössä myös autovaa’at.\nNaantalin Satama vahva toimija Skandinavian rahtiliikenteessä\nNaantalin Satama on yksi suurimmista Suomen satamista tonnimäärällä mitaten. Vuonna 2018 sataman laitureiden ja/tai vesialueitten kautta kuljetettiin yli 7,8 miljoonaa tonnia rahtia, mikä teki Naantalista Suomen 4. suurimman sataman. Vuotuisilla yli 1500:lla aluskäynnillä mitattuna Naantalin Satama eräs Suomen vilkkaimmista. Satama palvelee erityisesti lähialueen kauppaa ja ympäröivää teollisuutta, mutta elinkeinoelämää myös laajemmin Suomessa. Lyhyt ja nopea merimatka Ruotsiin ja päivittäiset tiheät linjaliikenteen reitit ja vuorot tekevätkin Naantalin Satamasta Suomen johtavan rahtisataman Skandinavian liikenteessä. Vuonna 2018 Ropax ja RoRo -aluksillakuljetettiin Naantalin sataman kautta lähes 150 000 rekkaa ja traileria, joihin oli lastattuna yli 2 miljoonaa tonnia rahtia. Vaikka Naantalin Satama onkin jo pitkään ollut tunnettu lähinnä bulksatamana, jossa lastataan ja puretaan suuria määriä kuivia ja nestemäisiä irtolasteja, on siitä 15 vuoden aikana kehittynyt myös yksi Suomen tärkeimmistä lauttaliikennesatamista.\nLauttaliikenteen reitillä Naantali-Långnäs-Kapellskär odotetaan lähivuosina kasvua ja Naantalin Sataman pitkäaikainen varustamokumppani Finnlines onkin jo ilmoittanut allekirjoittaneensa tilauksen kahdesta ropax-aluksesta China Merchants Jinling Shipyard (Weihai) -nimisen telakan kanssa (aiemmin AVIC Weihai). Molemmat telakat ovat nykyisin osa China Merchants Group:ia. Superstar-luokan ropax-aluksiksi kutsuttavia aluksia odotetaan liikenteeseen vuonna 2023. Alukset tulevat olemaan isompia kuin nykyiset Naantalissakin liikennöivät Star-luokan alukset, ja samalla Finnlinesin laivaston lippulaivoja niin koon kuin teknologiankin puolesta. Alukset ovat noin 230 metriä pitkiä ja niiden lastikapasiteetti on 5 100 kaistametriä sekä matkustajakapasiteetti noin 1 100 matkustajaa.\nKasvuodotuksia myös irtolastiliikenteeseen – investointeja satamainfraan\nNaantalin satama on varautumassa lähitulevaisuudessa vilkastuvan laivaliikenteen palvelemiseen myös pidentämällä niin kutsuttua hiili- ja viljalaituriaan. Investoinnin tarkoitus on parantaa laiturin käyttöastetta luomalla edellytykset turvalliselle ja tehokkaalle lastinkäsittelylle. Pyrkimyksenä on minimoida laivojen odotusaikoja ja pääsyä laituriin sekä niiden purkaukseen tarvittavaa kokonaisaikaa koko laiturilinjalla. Laiturilinjaan toteutettava 82-metrinen laiturijatke laajentaa laituripaikkoja 15 ja 16. Hankkeen myötä laiturilinjan kokonaispituudeksi tulee lähes 460 metriä. Hankkeen rakentajaksi valikoitui Terramare Oy\n– Laivaliikenteen kasvuun Naantalin Satamassa vaikuttavat muiden muassa sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan ja siihen kuljettimen välityksellä yhteydessä olevan voimalaitoksen siirtyminen lämpötuotannossaan kivihiilestä puuhakkeeseen. Laivaliikenteen kasvuun vaikuttavat myös idästä mahdollisesti saapuvan transitioviljan tulevat varastoinnit ja laivaukset. Myös suurten Panamax-luokan aluksien lisääntyvä käyttö viljakuljetuksissa satamassamme muun vilkastuvan laivaliikenteen kuten hakekuljetusten ohella vaikuttivat laiturijatkeen investointipäätökseen, kertoo sataman operatiivinen ja kaupallinen johtaja, Yrjö Vainiala.\nJo syksyllä 2017 Naantalin voimalaitoksella otettiin käyttöön uusi monipolttoaineyksikkö, joka korvasi osittain noin 50 vuotta käytössä olleen kivihiilivoimalaitoksen. Turun Seudun Energiantuotanto Oy:n (TSE) omistuksessa oleva CHP-laitos tuottaa sähköä ja höyryä teollisuusasiakkaille sekä kaukolämpöä, joka toimitetaan Turkuun ja lähiseudun kaupunkeihin Euroopan pisimpiin kuuluvan kaukolämpötunnelin kautta.\n– Naantalin monipolttoainevoimalaitos tulee siirtymään lämpötuotannossaan kokonaan kivihiilestä ympäristöystävällisempiin energialähteisiin ja biopolttoaineisiin kuten puuhakkeeseen vuoteen 2025 mennessä. Se tarkoittaa sitä, että kivihiileen verrattuna esimerkiksi haketta tarvitaan tonneissa yli kaksi- ja puolikertainen ja tilavuudeltaan viisinkertainen määrä saman lämpömäärän tuottamiseen. Vaikka suuri osa hakkeesta kuljetetaan voimalaitokselle maitse, niin myös meritse tuotavan hakerahdin myötä laivaliikenne tulee kasvamaan. Simulaatiomme osoitti, että suunniteltu pidennys lyhentää kokonaisläpimeno- ja odotusaikoja koko laiturilinjalla siinä määrin, että investointi kannatti toteuttaa. Pyrimme siis säilyttämään palvelutasomme ja välttämään tilanteita, joissa laivat joutuisivat odottamaan pitkiä aikoja päästäkseen laituriin, Vainiala toteaa.\nKoko laiturilinjalla 15–16–17 laivataan mm. hiiltä, viljaa, sementtiä ja suolaa. Näistä viljan osuus on huomattava. Naantalin satama on Suomen suurin viljasatama. Jopa puolet Suomen vuotuisesta viljaviennistä kulkee Naantalin kautta. Satamassamme sijaitsevat massiiviset betoniset viljasiilot, joita operoi Suomen Viljava Oy, toimivat aikanaan Valtion viljavarastona. Niiden varastointikapasiteetti on todella suuri – noin 300 000 m3 ja 230 000 tonnia. Valtionyhtiö Suomen Viljavan omistamat siilot ovat Suomen suurimmat ja niillä on tärkeä rooli suomalaisen viljan viennissä ulkomaille, kertoo Vainiala.\n– Laiturinpidennyshankkeemme, kuten myös muut käynnissä olevat investointimme, ovat omalta osaltaan turvaamassa asiakkaidemme tulevaisuuden toimintaedellytyksiä satamassamme, Vainiala toteaa lopuksi.\nNaantalin Sataman vahvuuksia:\nFinnlinesin tiheä säännöllinen lauttayhteys Ruotsiin mahdollistaa nopean jakelun myös Pohjoismaihin\nTurun Korjaustelakka Oy: Tiivistä yhteistyötä Sataman kanssa – turvallisuusasiat edellä\nNaantalin sataman kanssa tiivistä yhteistyötä tekevä Turun Korjaustelakka Oy (Turku Repair Yard Ltd) on Naantalin Luonnonmaalla toimiva Pohjois-Euroopan suurin laivankorjaukseen erikoistunut kuivatelakka. Yhteistyö sataman kanssa on säännöllistä, sillä sataman käytössä on kaksi laituria, jotka sijaitsevat telakan alueella. Aktiivista yhteistyötä tehdään lisäksi turvallisuuteen ja ympäristöön liittyen.\nKuva: Turun Korjaustelakka/A.Soini\nTurun Korjaustelakka Oy on vuonna 1989 perustettu yritys, joka työllistää noin 60 työntekijää ja lisäksi projektikohtaisesti 250–300 alihankkijaa. Telakalla tehdään muun muassa laivojen vuosihuoltoja, kunnossapitoa sekä perus- ja haverikorjauksia ja erilaisia muutostöitä. Telakointeja on noin 50–80 vuodessa, ja telakointiaika on keskimäärin kaksi viikkoa.\n– Turun Korjaustelakka tekee Naantalin sataman kanssa yhteistyötä myös öljyntorjunnassa. Esimerkiksi haverilaivoissa ennakoimme mahdollisia vuotoja puomittamalla aluksen telakoinnin yhteydessä. Olli tarkentaa. Turun Korjaustelakka siirtyi BLRT Gruppin omistukseen vuonna 2007.\nNavigate messuilla hyvä tilaisuus verkostoitua alan toimijoiden kanssa\nTapahtuma luo hyvän mahdollisuuden verkostoitua alan toimijoiden, ammattilaisten ja yhteistyökumppanien kanssa. Navigate-messujen kaksipäiväinen ohjelma on täynnä mielenkiintoisia puheenvuoroja ja esitelmiä.\nTänä vuonna tapahtumassa järjestetään myös kansainvälinen Intelligencehunt6 – kilpailu, jossa korkeakouluopiskelijat kisailevat yhdessä yritysten kanssa ja tuovat uutta ja tuoretta näkemystä erilaisiin yritysten antamiin tehtävänantoihin eli caseihin.\nTervetuloa tutustumaan Naantalin Satamaan ja yhteistyökumppaneihin, löydät meidät osastolta A13, joten navigoi Navigateen.\nToivottavasti nähdään Turun messukeskuksessa ensi viikolla.


Ratkaisu kaikkiin ongelmiin | Riffi\nAlangon Päiväkirja\tRiffi 3/2010\nPieni poikani on oppinut käynnistämään kannettavan DVD-soittimen, avaamaan sen kannen, ja laittamaan erään hiirilogostaan tutun suurehkon jenkkifirman animaatiolevyn sisään. Ja seuraavaa askelta odotellaankin aika kauan: isikään ei nimittäin oikein aina tiedä pitäisikö painaa MENU-painiketta vaiko SKIP FWD -namiskuukkelia – vaiko vain heittää masiina seinään ja postittaa levynsirpaleet alkulähteilleen pökäleeseen pisteltynä? Jotakin pitäisi kuitenkin tehdä, sillä soittimessa on joku mainio levy, ja me molemmat nautimme samoista leffoista. Ongelma vain on se, että joku saamarin jenkkifiliaalin juoksupoika Pertti Peräpirtti on täyttänyt levyn joillakin hemmetin perutuilla teinix-herutusnukke-trailereilla ja sekavilla ylimääräisillä valikoilla. Ja aina ihan ensimmäiseksi ruutuun pamahtaa joku FBI:llä varoitteleva ankea ruutu. Kylläpäs on kiva katsoa taas leffaa. Kiitos, kun paskat nakkaatte loppukäyttäjän kokemuksesta. Kiitos, kun sysäätte lapsemme kohti luomaanne Pelon Valtakuntaa.\nLuuletteko te ihan oikeasti, että joku viitsii tsekata ne ”upcoming attractions”- ja Iso Kauhia ÄfBeeIi -läpät? No ei takuulla. Yksikään ”ethän söisi soijanakkiakaan – kopiointi on rikos”-traileri leffan alussa ei estä ketään hommaan jo ryhtynyttä, ja meille muille kyseessä on taas yksi turha viivyke ennen odotettua viihdepläjäystä. Toisin sanoen legit-kuluttajaa rankaistaan teosta, jota ei ihan ole vielä tehty (mutta harkitaan kyllä todella vakavasti enenevässä määrin, ellei kohta homma muutu).\nNaapurini on kovin ovela ja kykeneväinen, ja hyvästä viinipullosta varmasti neuvoisi minutkin vaikeudet ohittavien jekkujen teille, luulen niin. Hän on nimittäin ottanut oikeuden omiin käsiinsä ja ripannut pikkuväelle tarkoitetut DVD:nsä avi-tiedostoiksi, joita porukka katselee mediaPC:llään ilman FBI-pampunheilutusta ja/tai enstex-mahtavia-Puhuva-Muovinen-Kökkökikkare-Osa-22 -trailereita. Olen kateellinen, naapurin DVD:t ovat naarmuttomia ja kantensa uutta vastaavassa kuosissa. Meillä on vähän toisin. Meillä ollaankin old school. Periaatteista joutuu aina maksamaan, kukin tavallaan.\nToistan itseäni seuraavaksi. ”Rakkaat päättävissä asemissa olevat alan ammattilaiset, niin IT- kuin mediateollisuudessakin: laajakaistoille mediamaksu hetimiten, kiitos. Lataa mistä lataat, maksat kuitenkin.” Loppuu se piratismin hirvittely, kun pääsette tappelemaan kaistaverokillingeistä (ja se olisi jo saatu aikaan JOS vain olisi ollut halua).\nArvoisat piraatit: älkää pliis hehkuttako artistien isoja tienestejä, sillä niitä ei ole – tsekatkaa vaikka, ovathan verotiedot julkisia (harmi vaan kun niistä ei pysty erittelemään levymyynnistä saatavaa royaltyä, siinä moni kalpenisi). No, lauritähkät ja muut kaltaisensa ovat vuosittain toistuva poikkeus, mutta jostain syystä niiden sakissa ei se Kauhia Lataaminen hirveästi näy vaikuttavan. Liekö syy siinä, että yleisönsä on ns. latailuasioista tietämätöntä, vähän semmoista ujoa ja pullavaa maalaisromantiikkaa hamuavaa viatonta typykäntylleröä – sekä heidän mustasukkaisia siilitukkamiehiään, jotka pakahtumaisillaankaan eivät suostu levyjä lataamaan: ”ostakoon akka itte sen ilvehtijän levyt ku nii tykkää, ***tana”.\nNaureskelin taannoin hyvän ystäväni kanssa eräässä kotimaisessa talousalan julkaisussa ilmestyneelle artikkelille, jossa perusjeesusteltiin ja -siunailtiin musabisneksen tilaa. Se sama kulahtanut vitsi. Dramaattisiksi tarkoitettuja käppyröitä ja käyriä kyllä oli, ja valokuvassa vakava setä pidätteli hymyä. Vain yksi käyrä puuttui, se tärkein: uuden musiikin myynti ajalta 1990–2010. Kyllähän se cd-bisnes oli kukassaan ’90-luvulla, kun jengi osteli vinyyleistään cd-versioita – ja tottuikin siksi ostamaan, moneksi vuodeksi plus remasterit kaupan päälle. Yritin jopa löytää kyseistä käppyrää mahtavalla iPhonen Wolfram Alphalla, joka on tilastodatan hakuun ja helppotajuiseen kuvantamiseen tarkoitettu applikaatio, vaan enpä tietoa löytänyt. Liekö huippusalaista äfbeeiipampunheilutteluhommaa?\nNyttemmin sama jengi ei enää viitsi ostella netistä suosikkilevyjään, kun on ripannut niiltä ne parhaat kovalevyilleen ilman DRM:iä tai muita idioottimaisuuksia. Ja vanhemmiten ostohalu kohdistuu vähän muihin myyntiartikkeleihin. Katse kohdistuukin siksi nuoriin ja osto/kulutustottumuksiinsa. Ja niitähän on paha muuttaa.


Satama 2 2017 by Steveco Group - Issuu\n40 MILJARDIN DOLLARIN HANKE\nLOGISTIIKAN UUSI MAAILMA\nNORD STREAM 2 TUO TÖITÄ\nHaminaKotka valmistautuu Suomen suurimpaan kuljetusprojektiin\nKuluttajabusineksestä ammennetaan oppia logistiikkaan\nÄänekosken biotuotetehdas vauhditti Vuosaaren satamainvestointeja\nPinnoitustehtaan logistiikka ja varastointi työllistävät välillisesti 200 henkeä\nHUIKEAA INSINÖÖRITAITOA Mantsisen uusi satamanosturi uhmaa fysiikan lakeja. SIVU 17\n10 PUOLEN MAAILMAN MATKA\nSuomen suurimmasta kuljetusprojektista tulee uusi esikuva raskaille kuljetuksille ja asennustyölle.\n22 UUSI KUPPIKARTONKI INNOSTAA Kotkamillsin kierrätettävät ja kustannustehokkaat kartongit kiinnostavat pikaruokajättejä ja lentoyhtiöitä.\nNosturinkuljettajan ammatissa maltti on valttia. Allan Pihl arvostaa, että konehankintoja tehtäessä myös kuljettajien mielipiteitä kuunnellaan.\n21 visio 26 työturvallisuus 28 satamassa 30 henkilö 31 Nord Stream 2\nSUOMI 100 – STEVECO 133 OLEMME OLLEET mukana satamaliiketoiminnassa noin liikenne on ehkä promillen osia maailman konttiliiken133 vuotta, mikä on meistä itsestämmekin melkoisen teestä, mutta täällä kehitetty tekniikka, kuten nosturit kunnioitettava saavutus. Vaikka tulevaisuuden ennusja RTG:t tai viimeisenä automaattiset kenttänosturit taminen vaikeaa onkin, uskon, että kyllä tässä vielä ovat maailmankuuluja ja käytössä kaikkialla. Suomen ainakin toiset sata vuotta mukana ollaan. Digitalisaasatamista ovat lähteneet liikkeelle myös terminaalitiosta huolimatta – tai ehkä juuri siitä syystä. traktori eli vetomestari, lukuisat paperirullien ja Moni suree, että satamassakin työt ovat siirtyneet sellupaalien käsittelylaitteet ja viimeisenä esimerkkinä ihmisiltä koneille ja tulevaisuudessa automaatio syö Mantsisen break bulk -käsittelyn mullistaneet koneet. vielä lisää alan työpaikkoja. Väärin. Katsotaanpa vähän Seuraava askel on varmasti automaation kasvu, laajemmin: Suomi teollistui muihin Euroopan maihin mutta eivät ihmiset satamista katoa ja se on hyvä se. nähden myöhään, mutta nopeasti, mikä johti maailmanluokan innovaatioihin ja erinomaiseen laatumaineeseen. Jotta teollisuuden tuotteet saatiin maailmalle, tarvittiin huippuluokan Satamien kehitys merenkulkuosaamista, mikä nopeutti on johtanut teollimyös satama-alan kehitystä – koneellistumista. Ikävät, raskaat ja vaaralliset työt siin innovaatioihin vähentyivät ja tehokkuus nousi tasolle, Suomessa. joka mahdollisti ja mahdollistaa osaltaan edelleenkin teollisuuden kehittymisen Suomessa. Satamien kehitys on johtanut teollisiin innovaatioihin Suomessa. 40-luvulla Valmet kehitti lukin sahateollisuuden tarpeisiin. Laajasti katsottuna tästä lukista jalostui konttikäsittelyn huipputuote. Suomen kontti-\nTAPIO MATTILA johtaja, myynti ja markkinointi Steveco Julkaisija: Steveco Oy, Kirkkokatu 1, PL 44, 48101 Kotka puh. +358 5 23231 Päätoimittaja: Tapio Mattila Toimitusneuvosto: Elina Harjama, Markus Myllylä, Tomi Rautio, VesaHeikki Renlund, Eija Suntio Repro: Aste Helsinki Oy Paino: Painokotka Oy Paperi: MultiArt Silk Painosmäärä: 2 000 ISSN 1456-212X Kannen kuva: Harri Mäenpää Osoitteen- ja tilausmuutokset: www.steveco.fi tai eija.suntio@steveco.fi\nKotka kutsuu risteilijöitä Cursor Oy on tehnyt HaminaKotka Satama Oy:n sekä Kotkan ja Haminan kaupunkien kanssa viimeiset neljä vuotta paljon töitä kansainvälisen risteilymatkailun kehittämiseksi. TAVOITTEENA ON NOSTAA ALUE Itämeren risteilykohteiden joukkoon ja kehittää siitä taloudellinen voimatekijä ja matkailutulon lähde. Seuraavien 3-4 vuoden aikana tavoitteena on noin 15 risteilyaluskäyntiä ja 30 000 risteilymatkustajaa vuodessa. Menneenä kesänä Kotkassa oli neljä risteilyaluskäyntiä, joista kaksi alusta oli niin isoja, että ne otettiin Mussalon konttiterminaalin laituriin. Työt konttiterminaalissa jatkuivat\nkuitenkin normaalisti. ”Tulevalle ja sitä seuraavalle kaudelle vahvistettuja varauksia on muutama per kausi. Tämä sopii tämänhetkiseen tavoitteeseen. Kotkan-Haminan alue on vetovoimainen ja kilpailukykyinen ja uskon, että korkeatasoinen satama- ja palveluinframme houkuttelee lisää risteilijöitä”, kertoo Cursorin risteilyliiketoiminnan myynti- ja markkinointivastaava Petra Cranston.\nMuutoksia henkilöstössä Lauri Pitkänen on aloittanut tuotannonsuunnittelijana Oy Saimaa Terminals Ab:n Haminan yksikössä marraskuussa. Steveco Oy:n konttioperointiyksikön organisaatiota on järjestelty uudelleen. Mikko Raki siirtyi Mussalon terminaalin varastotoimintojen päälliköksi syyskuussa. Hän työskenteli aiemmin kehityspäällikkönä.\nKontista kahvilaksi METALLISET RAHTIKONTIT ovat nousseet arkkitehtuurin\nmuoti-ilmiöksi, ja niistä on rakennettu niin ostoskeskuksia kuin toimistojakin. Helsingistä löytyy konttiin rakennettu ravintola Cargo Coffee + Vegetarian Food, jossa voi nauttia pääosin maidottomista, gluteenittomista ja sokerittomista raaka-aineista valmistettuja vege- ja vegaaniruokia. www.cargohelsinki.fi\nStevecon toimitusjohtaja Henri Kuitunen toivotti vieraat tervetulleeksi.\n133 vuotta satama-alan juhlaa STEVECON HISTORIAN katsotaan alkavan vuodesta 1884, kun nuori skoonelainen merimies Jöns Bruhn ilmoitti maistraattiin harjoittavansa Kotkan satamassa ahtausliikettä. Steveco vietti 133-vuotisjuhlaansa yhdessä asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden kanssa Pasilan Veturitalleilla. Lokakuisena päivänä nautittiin sadonkorjuuhenkisiä perinneruokia Saimaalta, Kotkan-Haminan seudulta ja Helsingistä.\nteksti Maija Vaara kuva Shutterstock\nOsallistavaa ja läpinäkyvää\nSteveco noudattaa ISO 9001 ja ISO 14001 -standardien mukaisia johtamisjärjestelmiä ahtaus-, huolinta- ja kuljetuspalveluissa. Lisäksi käytössä on OHSAS 18001 -turvallisuusjohtamisjärjestelmä. Vuonna 2018 järjestelmä uusitaan vastaamaan ISO 9001:2015 -standardin vaatimuksia. Kehittämis- ja laatupäällikkö Laura Hasko kertoo, mitä muutoksia uusi standardi tuo laadunhallintaan.\nMITÄ ON ISO-SERTIFIOINTI?\nMIKÄ ON ISO 9001:2015 -STANDARDI?\nMIKSI SERTIFIKAATTI UUSITAAN?\nMILLOIN SERTIFIKAATTI ASTUU VOIMAAN?\nSertifioinnilla todennetaan se, että yrityksen toiminta vastaa määriteltyjä standardeja. ISO 9001 on laadunhallintajärjestelmä eli standardi, joka määrittelee yleiset kriteerit ja tavat, joita tulee noudattaa laatujohtamisessa ja laadunhallinnassa. Meillä laatujärjestelmiä on sertifioitu jo vuodesta 1993.\nMeidän järjestelmämme on tällä hetkellä sertifioitu ISO 9001:2008 -standardin mukaisesti. Laadunhallintajärjestelmän määrityksiä on tämän jälkeen uudistettu, ja käyttöön on tullut uusi standardi ISO 9001:2015.\nTavoittelemme sertifioinnilla jatkuvaa toiminnan ja palveluiden parantamista. Ulkoinen auditoija käy joka vuosi tekemässä seuranta-arvioinnin. Sertifikaatti uusitaan joka tapauksessa aina kolmen vuoden välein. Tänä keväänä siirrymme samalla uudenmalliseen standardiin. Uudistettu standardi on aiempaa osallistavampi ja läpinäkyvämpi.\nSiirtymäaika uudenmalliseen standardiin on ensi syksyyn saakka, mutta auditoijat käyvät keväällä 2018 tutustumassa toimintaamme ja katsovat täyttääkö se uuden standardin vaatimukset. Jos näyttää siltä, että täytämme kriteerit, uusi sertifikaatti astuu heti voimaan. Tarkoitus on liittää sertifikaattiin koko konserni eli meillä on kevääseen asti aikaa varmistaa, että myös tytäryhtiöt noudattavat samoja toimintamalleja. 6\nMINKÄLAISIA MUUTOKSIA UUDISTETTU\nMITÄ MUITA ASIOITA UUDESSA\nSTANDARDI TUO JOHTAMISEEN?\nUudistuksen myötä laatujohtaminen on helpompi yhdistää ympäristö- ja turvallisuusjohtamisen kanssa. Lisäksi järjestelmävaatimukset ovat vähemmän muodollisia. Yrityksen toimintaympäristö, sidosryhmät ja niiden odotusten ymmärtäminen tuodaan näkyvämmin esille. Osa uudistuksista ei edellytä Stevecolta erityisiä toimenpiteitä, esimerkiksi uudistettu standardi edellyttää selkeää johtajuutta ja sitä, että johto on sitoutunutta. Myös viestinnän pitää olla läpinäkyvämpää. Nämä asiat ovat vastanneet vaatimuksia jo aiemmin.\nMITEN UUDISTUS NÄKYY ASIAKKAALLE?\nAsiakas näkee tietysti uuden sertifikaatin seinällä, mutta se ei ole se tärkein asia. Sertifikaatti kertoo, että hallitsemme toimintaamme kokonaisvaltaisesti ja että sitä kehitetään systemaattisesti. Vastuullisuuskysymykset kytketään uudistuksen jälkeen entistä tiiviimmin osaksi johtamisprosessia.\nStandardissa riskit ja mahdollisuudet on tunnistettava kattavammin, mikä tuo toimintaan järjestelmällisyyttä. Lisäksi uudistuksessa otetaan ulkoiset prosessit ja alihankinta paremmin huomioon sekä painotetaan kokonaisvaltaista laadunhallintaa.\nISO 9001 on laadunhallintajärjestelmä Kriteerien noudattamista arvioidaan vuosittain ja sertifikaatti uusitaan kolmen vuoden välein Stevecon laatujärjestelmä on sertifioitu ISO 9001:2008 -standardin mukaisesti Vuonna 2018 järjestelmä uudistetaan vastaamaan ISO 9001:2015 -standardia\nteksti Maija Vaara infograafi Laura Ylikahri\nSTEVECO SÄHKÖISTÄÄ VIENNIN TERMINAALI-ILMOITUKSET. UUSI JÄRJESTELMÄ OTETAAN KÄYTTÖÖN VUODEN 2018 AIKANA.\nYksikköraportointi kontin sijainnista konttivarustamolle\nhelpottaa ja nopeuttaa satamaan tuotavista konteista annettavaa ilmoitusta. Asiakkaan antamia tietoja ei käsitellä enää manuaalisesti, vaan asiakas tekee ilmoituksen suoraan järjestelmässä ja saa siitä välittömästi vahvistuksen, joka tarvitaan konttien toimittamiseksi terminaaliin. ”Uusi sähköinen palvelu on käytössä ympäri vuorokauden eli asiakas voi\nantaa tiedot silloin kun hänelle sopii”, kertoo Steveco Logisticsin operatiivinen päällikkö Pauliina Lindholm. Käyttöönotto ei vaadi asiakkaalta muuta kuin palveluun rekisteröitymistä, ja esimerkiksi kaikki ilmoituksessa tarvittavat tiedot pysyvät ennallaan. Tulevaisuudessa sähköistä järjestelmää voidaan kehittää sanomaliikenteen suuntaan, mikä vähentää asiakkaiden työmäärää entisestään.\nUusi sähköinen palvelu on käytössä ympäri vuorokauden eli asiakas voi antaa tiedot silloin kun hänelle sopii.\nHANKE HAMINAKOTKAN SATAMASSA VALMISTAUDUTAAN SUOMEN SUURIMPAAN KULJETUSPROJEKTIIN. MASSIIVISTEN MODUULIEN MATKA MAAILMAN LAIDALTA TOISELLE ON VALTAVA LOGISTINEN VOIMAINKOITOS, JOSSA MITÄÄN EI JÄTETÄ SATTUMAN VARAAN. SIVUT\nteksti Heli Satuli kuvitus Shutterstock\nTIIVIEN äin suuria yksiköitä Suomessa ei ole koskaan aikaisemmin kuljetettu. Kyseessä on sataman ja myös maamme suurin logistiikkaprojekti”, vahvistaa HaminaKotka Satama Oy:n toimitusjohtaja Kimmo Naski. Hankkeen kokonaisbudjetti kohoaa lähes 40 miljardiin dollariin. Pelkkä logistiikka nielaisee summasta 10 prosenttia. Mukana on yhteistyökumppaneita usealta mantereelta. Kyseessä on kaikkien aikojen mittavin projekti myös yhteistyökumppani Sarens Groupille. Belgialainen Sarens on maailman johtava nostureiden vuokraukseen, raskaisiin nostoihin ja suuriin kuljetuskokonaisuuksiin erikoistunut yritys. ”Ainutlaatuisten mittasuhteiden ja haasteiden takia tästä hankkeesta muodostuu uusi esikuva raskaille kuljetuksille ja asennustyölle”, Sarensin projektijohtaja Bev Bentley kuvailee.\nTehtävä: Kuljettaa kymmeniä kolmirappuisen kerrostalon kokoisia moduuleita Etelä-Koreasta HaminaKotkan kautta Kazakstaniin. Ensi kuulemalta haaste tuntuu mahdottomalta toteuttaa. Mutta vilkaisu Haminan satamaan todistaa, että tehtävä on mahdollinen.\nMODUULIEN MATKA ETELÄ-KOREASTA KAZAKSTANIIN 1. Matka alkaa Etelä-Korean Soulista. 2. Rahtialus seilaa Malesian ja Intian etelärannikon kautta Punaiselle merelle ja sieltä Suezin kanavaan. 3. Kanavasta alus matkaa Välimeren poikki, Espanjan ja Ranskan rannikkoa pitkin Englannin kanaaliin ja Tanskan salmen läpi lopulta HaminaKotkan satamaan. 4. HaminaKotkan satamasta moduulit lähtevät jokilaivojen kyydissä ensin Pietariin. 5. Pietarista moduulit kulkevat Venäjän jokien kautta Kaspianmerelle. Kaspianmereltä jokilaivat matkaavat kanavaa pitkin Prorvan kaupunkiin ja lopulta määränpäähänsä Tengisin öljykentälle.\nBentley on luottavainen, että yhdessä HaminaKotkan sataman, Stermin ja muiden osaavien kumppaneiden kanssa projektin lukemattomat elementit saadaan toteutettua laadukkaasti ja piiruntarkasti. Sarens vastaa projektissa moduulien purkamisesta, varastoinnista ja uudelleenlastauksesta. Stevecon tytäryhtiö Stermin vastuulla ovat puolestaan palvelut HaminaKotkan satamassa. ”Sterm huolehtii esimerkiksi jokilaivayhtiön ja muiden mukana olevien yhteistyökumppanien asiakaspalvelusta ja logistiikasta luotsausta lukuun ottamatta”, kertoo myyntijohtaja Rui Neves Stermiltä. AASIALAISILLA JOKILAIVOILLA PERILLE\nModuulien koko on kirjaimellisesti pysäyttävä. Yksi moduuli painaa 1500–2000 tonnia ja on 70 metriä pitkä, 16 metriä leveä ja 11 metrin korkuinen. Projektin aikana satamassa käsitellään useita kymmeniä moduuleja. Yk12\nProjektin kokonaisbudjetti on lähes\n40 miljardia dollaria.\nsiköiden määränpää on Kazakstan, missä sijaitsee kansainvälisten öljy-yhtiöiden omistaman Tengizchevroilin (TSO) öljykenttä. Moduuleista rakennetaan öljynpumppausasemia. Niidenkään kokoluokka ei ole vaatimaton, sillä yksi asema koostuu kolmesta päällekkäin asennetusta moduulista. Moduulit rakennetaan pääosin Etelä-Koreassa. Ne laivataan valtamerialuksilla suoraan Etelä-Koreasta HaminaKotkan satamaan. Lisäksi Italiasta ja muualta Euroopasta saapuu satamaan pienempiä eriä muita öljynpumppausasemilla tarvittavia yksiköitä. Lähes 22 000 kilometrin merimatka Etelä-Koreasta kestää kuukauden. Valtamerialukseen mahtuu kerrallaan kahdesta neljään moduulia ja uusi moduulisatsi saapuu satamaan kerran kuukaudessa. Viikon aikana moduulit puretaan rahtilaivasta, varastoidaan satamaan niille rakennetuille paikoille\n5. Prorva Kaspian- Tengizchevroil meri\nja laivataan jokialuksiin. Projektissa käytettävät jokialukset on suunniteltu moduulien kuljetukseen sisävesillä ja ne pystyvät raskaasta lastista huolimatta uimaan matalissa joissa. Vietnamissa valmistetut jokialukset saapuvat HaminaKotkan satamaan tyhjinä rahtialuksen kyydissä. Ne lasketaan satamalaiturissa mereen odottamaan moduulilastia. Yhteen jokialukseen mahtuu yksi moduuli. Projekti käynnistyy vuoden 2018 huhtikuussa ja viimeisten moduulien on tarkoitus lähteä jokilaivojen kyydissä HaminaKotkasta vuonna 2021. Naskin mukaan prosessin kulku, mitat ja muut yksityiskohdat on suunniteltu tarkkaan paperilla, mutta ennen projektin alkua teoriaa oli tärkeää päästä testaamaan käytännössä. Upouusi jokilaiva saapui lokakuussa Haminan satamaan, jossa sitä varustettiin noin kuukauden ajan. Aluksen päälle rakennettiin esimerkiksi tulevien moduulien mittojen mukainen kehikko. Sitten koelaivaus lähti miehistön ja\ntarvittavan teknologian kanssa satamasta kohti Pietaria ja Venäjän jokien kautta määränpäähänsä Kazakstaniin. Stermin Neves huomauttaa, että yksityiskohtaiset etukäteisvalmistelut ovat tarpeen, sillä matka kestää noin 40 päivää. ENNENNÄKEMÄTÖN ENNAKKOVALMISTAUTUMINEN\nModuulien koko ja paino asettavat kummatkin poikkeuksellisen suuria haasteita niiden kuljetukselle ja käsittelylle. Toimitusjohtaja Naskin mukaan HaminaKotkan satama on varautunut moduulien kokohaasteeseen kaikista näkökulmista. Satama käy läpi isoja rakenteellisia uudistuksia. Infrastruktuuria ja pohjia on rakennettu ja vahvistettu sekä Sarensin että sataman lähtökohdista. Esimerkiksi laitureita ja varastotiloja muokataan projektin tarpeisiin sopivaksi. Jokialuksille rakennetaan kaksi satamapaikkaa, jotka valmistuvat vuoden loppuun mennessä. 2/2017\nammattilaista työskentelee projektin parissa HaminaKotkan satamassa.\n”Lisäksi olemme keskittyneet siirtoreittien vahvistamiseen, jotta ne kestävät moduulien valtavan painon ja että moduuleja varmasti mahdutaan käsittelemään satamassa”, kertoo Naski. HaminaKotkan satama investoi projektiin kolme miljoonaa euroa ja Sarens yli 20 miljoonaa. Sarens tuo projektin ajaksi Haminaan noin 150 omaa asiantuntijaansa. Mittavien globaalien rakennus- ja logistiikkaprojektien toteutukseen erikoistunut henkilökunta saapuu ympäri maailman. Lisäksi hanke tulee työllistämään arviolta 50 paikallista henkilöä logistiikan eri alueilta. SATAMAN NÄYTÖN PAIKKA\nHaminaKotkan valikoituminen valtavan projektin yhdeksi tärkeimmistä solmukohdista ei ollut Bentleyn mukaan sattumaa. Hamina-Kotkan alueen logistinen sijainti on ainutlaatuinen ja Pohjolan mittakaavassa isosta satamasta löytyvät kaikki kansainvälisen projektin menestykselliseen toteuttamiseen tarvittavat palvelut. 14\n”Satamalla on myös kokemusta jokilaivaliikenteestä jo lähes sadan vuoden ajalta. Tämä oli meille tärkeä valintakriteeri. Tiedämme, että voimme luottaa sataman osaamiseen projektin kaikissa vaiheissa”, huomauttaa Bentley. Projekti tulee lisäämään merkittävästi Haminan satamanosan toimintaa neljän vuoden ajaksi. Naski vakuuttaa, että koko henkilökunta tekee kaikkensa, että projekti sujuu esimerkillisesti. ”Tämä on tärkeä hanke sataman työllistävyydelle ja taloudelle, mutta ennen kaikkea se on onnistuneessaan meille upea referenssi, joka erottaa sataman kansainvälissä kilpailussa edukseen.” Alku lupaa hyvää. Tarvittavat muutostyöt sataman osalta ovat jo aivan loppusuoralla. Yhteistyö osapuolten kesken on tiivistä ja mutkatonta. ”Olemme enemmän kuin tyytyväisiä. Aikataulut ja lupaukset ovat pitäneet ja sataman henkilökunta on erinomaista. Meillä on parhaat mahdolliset lähtökohdat toteuttaa kaikkien aikojen projekti”, summaa Sarensin Bentley.\nHaminaKotkan satamassa toteutetaan\nmiljoonan euron parannustyöt.\nLISÄÄ TEHOJA KAZAKSTANIIN Syvällä Länsi-Kazakstanin aroilla sijaitsee jättiläismäinen Tengisin öljyesiintymä. Alue on maailman suurin ja syvin öljyesiintymä ja laajuudeltaan yli 20x21 kilometriä. Pumpattavissa olevaa öljyä arvioidaan olevan jopa 1,1 miljardia tonnia. Öljy-yhtiö Tengizchevroil (TCO) aloitti öljyn ja kaasun pumppauksen alueella vuonna 1993. Nyt on aika modernisoida ja laajentaa toimintaa. Kazakstanin valtion tavoitteena on lisätä maaperästä\npumpattavan öljyn määrää ja nostaa tuotantotehoja. Tätä tarkoitusta varten rakennetaan moderneja huipputeknologialla varustettuja öljynpumppausasemia. Pumppausasemat rakennetaan moduuleista. Projektin suunnittelutyöt aloitettiin vuonna 2014. Etelä-Koreassa valmistettavien moduulien ja muiden hankkeessa tarvittavien yksiköiden kuljetus alkaa keväällä 2018 ja projektin on tarkoitus valmistua vuonna 2021.\nKONTTISATAMA EI OLE SULJETTU SAARI laitetoimittajille. Tätäkään pyörää meidän ei tarvitse KONTINKÄSITTELY ON pieni suuri teollisuudenala – keksiä itse. suuri siksi, että siirrämme joka vuosi satoja miljoonia Massamarkkinoiden ajama tekninen kehitys ulottuu kontteja ympäri maailmaa, mutta pieni moniin muihin myös ohjelmistopohjaisiin ratkaisuihin sekä erilaisiin toimialoihin verrattuna. Terminaalit ja satamat eivät liiketoiminnan optimointilogiikoihin. ole olemassa muusta maailmasta Laite- ja prosessiautomaation hyödyntäirrallaan. Olemme aina osa isomAinoa järkevä minen kontinkäsittelyssä on vielä alkutepaa logistiikkaketjua, joten meidän vaihtoehto on kijöissään, mutta jälkijunassa matkustamitäytyy osata rohkeasti ja älykkäästi kopioida parhaat oivallukset hyödyntää parasta nen voi joskus olla eduksi. Digitalisaation, langattoman viestintätekniikan, koneopmuualta, sen sijaan että yrittäisimvalmista tekniikkaa pimisen, anturitekniikan, tietolouhinnan me keksiä kaiken ihan itse. ja rakentaa omat Esimerkiksi kontinkäsittelyja kokonaan uusien liiketoimintamallien laitteiden valmistajana meidän ei ennennäkemätön yhdentyminen avaa tuotteemme sen ole mielekästä alkaa kehittämään alallemme tänä päivänä huikeat mahdolliympärille. omia moottoreita, akselistoja suudet – jos vain osaamme ja uskallamme tai renkaita, koska laitteidemme hyödyntää suoraan parhaat innovaatiot muilta teollisuudenaloilta ja muokata ne nopeasti valmistusmäärät ovat kymmeniä tai satoja kertoja omiin tarpeisiimme sopiviksi. Tämän kanssa ei pienemmät kuin vaikkapa kuorma-autoteollisuudella. Ainoa järkevä vaihtoehto on hyödyntää parasta kannata odottaa huomiseen. valmista tekniikkaa ja rakentaa omat tuotteemme sen ympärille. Lisäksi pystymme yhdessä kehittämään osaamistamme muiden innovatiivisten toimialojen kanssa, esimerkiksi ympäristöystävällisyyteen ja turvallisuuteen liittyvissä ratkaisuissa. SAMA PÄTEE vauhdikkaasti\nkehittyvään sähkökäyttö- ja pikalataustekniikkaan. Tulevina vuosina sähköajoneuvojen yleistyminen muussa liikenteessä laskee ennen pitkää kustannukset sellaiselle tasolle, että sähköistys on itsestään selvä vaihtoehto niin terminaaleille kuin\nAutomaatioratkaisuiden myyntija markkinointijohtaja Kalmar\nLAIVAT ON LASTATTU\nMANTSISELLA MATERIAALINKÄSITTELYKONEIDEN MARKKINOILLA VOITTAJA ON SE, JOKA OSAA KUUNNELLA JA YMMÄRTÄÄ ASIAKKAIDEN TARPEET. teksti Sirkka-Liisa Aaltonen kuvat Harri Mäenpää\nallalla oli käsitys, ettei tämän kokoluokan konetta pystytä nykyteknologialla tekemään, sillä vastassa olisivat fysiikan lait. No, me teimme sen”, Mantsisen toimitusjohtaja Mia Mantsinen kertoo. Hän viittaa Mantsinen 300 -satamanosturiin, joka lanseerattiin viime huhtikuussa. Pohjois-Karjalan Liperissä sijaitseva Mantsinen on puuterminaalien, teollisuuden ja satamien logistiikan sekä materiaalinkäsittelyn edelläkävijä. Mantsinen 300 puolestaan on maailman suurin hydraulinen nosturi, jolla yhtiö tarraa kiinni Panamax-kokoluokan laivojen purkuun ja lastaukseen. Nosturi mahdollistaa markkinoiden nopeimman työsyklin sekä parhaan tuottavuuden. ”Mantsinen 300 -kokoluokassa voimme tarjota merkittävän tuottavuusparannuksen verrattuna aiemmin käytössä olleeseen perinteiseen teknologiaan, kuten vaijeri- ja nivelpuominostureihin”, Mantsisen liiketoimintaTapio Pirinen johtaja Tapio Pirinen lupaa.\nMantsisen kehittämässä HybriLift-energiantalteenottojärjestelmässä hyödynnetään nosturin itsensä tuottamaa potentiaalienergiaa. Puomin laskeutuessa vapautuva energia kerätään talteen ja käytetään uudelleen puomia nostettaessa. Kone käsittelee enemmän taakkaa pienemmällä energiankulutuksella. Ensimmäisen HybriLiftinsä Mantsinen esitteli vuonna 2008.\nMantsinen 300 on maailman suurin hydraulinen nosturi.\nMia Mantsinen aloitti perheyrityksen toimitusjohtajana heinäkuussa 2017.\nHybriLift osoittautui innovaatioksi, joka vauhditti Mantsista uudistamaan koko tuotepalettinsa. Yhtiö luopui aiemmin käyttämistään kaivurimerkkien ylävaunuista ja siirtyi kokonaan omaan designiin. Nykyisin tuoteperheeseen kuuluvat mallit 70, 90, 95, 120, 160, 200 sekä uusimpana 300-malli. KÄYTTÖKUSTANNUSTEN TAKLAUSTA\nEnsimmäisessä HybriLift-mallisarjassa energiansäästöjärjestelmä leikkasi reilun kolmanneksen koneen energiatarpeesta. Uudessa 300-sarjassa järjestelmä on viety vieläkin pidemmälle: jopa puolet koneen käyttämästä nostoenergiasta tulee energiansäästöjärjestelmästä. ”Tarvitaan suhteessa pienempi moottori ja muut komponentit, mikä puolestaan alentaa koneen käyttö- ja huoltokustannuksia”, Mia Mantsinen muistuttaa. Karkea esimerkkilaskelma nosturin polttoaineenkulutuksesta konkretisoi lisää. ”Jos energiansäästöjärjestelmän ansiosta polttoaineen kulutus per työtunti vähenee 20 litraa ja koneella työskennellään vuodessa 2 000 tuntia, säästö on 40 000 litraa. Jos diesellitran markkinahinta on euron verran,\nTEE SE ITSE PAREMMIN! Luotettavuus, energiatehokkuus ja kyky jatkuvaan parantamiseen. Siinä perusteluja, miksi Metsä Fibre Oy valitsi Mantsisen Äänekosken biotuotetehtaan puukentän operoijaksi. Tehdas käyttää vuodessa yli 5,5 miljoonaa kuutiota pyöreää puuta. Merkittävä osa raaka-aineesta rahdataan puukentän rajalle junalla. Siitä eteenpäin vaunujen kuljettaminen syöttökoneiden läheisyyteen on Mantsisen vastuulla. Työhön tarvitaan sähkövetureita, jotka Mantsinen rakensi itse. Markkinoilla olevat veturiratkaisut eivät olleet riittävän hyviä Äänekosken vaativiin oloihin. ”Ei ollut mitään järkeä ostaa tärkeän asiakkaan töihin haljunpuoleisia vetureita maailmalta, kun pystyy itse rakentamaan paremmat. Siksi rakensimme viime talven aikana kaksi sähkökäyttöistä ja robottiohjattua veturia. Tämä on osa sitä huikeaa insinööritaitoa, jota meillä Pohjois-Karjalassa on”, toimitusjohtaja Mia Mantsinen kiteyttää.\nMantsinen 300 Maailman suurin hydraulinen materiaalinkäsittelykone Markkinoiden nopein työsykli kokoluokassaan Vaihtoehtoiset alustaratkaisut: tela, kumipyörä, kiskorakenne tai kiinteä alavaunu Patentoitu uuden sukupolven HybriLift-energiantalteenottojärjestelmä Hyvä hallittavuus vähentää raskaiden kappaleiden käsittelyyn liittyviä riskejä ja lisää työturvallisuutta\nniin vuotuinen säästö on 40 000 euroa. Yhden henkilön palkkakustannuksiin suhteutettuna säästö on merkittävä.”\nMaanviljelijäveljekset Veli ja Juhani Mantsinen ajoivat maataloustraktorillaan puukuormia lähiseudun meijereille, lämmityslaitoksille ja metsäyhtiöille. Se oli palveluliiketoimintaa 1960-luvun alussa. Kymmenisen vuotta myöhemmin veljekset solmivat Uimaharjun tehtaan kanssa sopimuksen tuontipuun käsittelystä. Logistiikkapalvelujen kysyntä kasvoi ja samoin veljesten käsitys siitä, millaisella kalustolla päästäisiin yhä parempaan lopputulokseen. Omassa käytössä olleiden materiaalinkäsittelykoneiden modifiointi alkoi vuonna 1985. Vuonna 2017 Mantsisen satamanostureiden mallisto kattaa koneet 70 tonnisista lähes 400 tonnia painaviin koneisiin. Kun Mantsinen palkittiin valtakunnallisella yrittäjäpalkinnolla vuonna 2005, hallituksen puheenjohtaja Veli Mantsinen totesi: ”En ole koskaan tehnyt asioita samalla tavalla kuin muut. Olen aina miettinyt, miksi ne tehdään jollain tavalla ja miten ne voisi tehdä paremmin.” Vuonna 2016 Mantsinen Groupin liikevaihto oli 55 miljoonaa euroa ja kasvusuunta on vahva. Viennin osuus on noin 80 prosenttia. Työntekijöitä on 450 ja jälleenmyyjiä ympäri maailmaa jo 55. Tytäryhtiöt sijaitsevat Venäjällä ja Ruotsissa. Päämarkkina-alue on Eurooppa. Uusia markkinoita Mantsinen on vallannut muun muassa Indonesiasta sekä Brasiliasta. Kuluvan vuoden kevättalvella Brasiliaan laivattiin 900 000 kiloa rautaa, neljä Mantsinen 160 -materiaalinkäsittelykonetta. Koneet ovat määränpäässään jo täydessä työntouhussa – huipputehokkaina Mantsisen malliin.\nAITO TUNTUMA TEKEMISEEN\nSen lisäksi, että Mantsinen suunnittelee ja rakentaa materiaalinkäsittelylaitteita, yritys käyttää niitä myös itse. Yhtiö tarjoaa logistiikkapalveluita metsä- ja metalliteollisuudelle sekä satamille ja terminaaleille Suomessa ja Venäjällä. Mantsinen käsittelee vuosittain noin 30 miljoonaa kuutiota pyöreää puuta ja muuta irtotavaraa. ”Yritys sai alkunsa logistiikkapalveluista. Omakohtainen tekeminen antaa meille ymmärrystä ja näkemystä. On äärimmäisen tärkeätä kuunnella asiakasta, oivaltaa mahdolliset pullonkaulat”, Mia Mantsinen tietää. Mantsisella osataan katsoa asioita myös koneen kuljettajan horisontista. Turvallisuudesta, hyvästä ergonomiasta ja kuljettajan esteettömästä näkyvyydestä lastattavalle alueelle huolehditaan viimeisen päälle. 20\n”Loppupeleissä meidän koneemme ovat osa asiakkaidemme ja heidän päämiehensä – kuten Stevecon ja heidän alihankkijoidensa – logistiikkaketjua. Toimiala ja vaateet kehittyvät koko ajan, siinä muutoksessa meidänkin täytyy olla valmiina”, Tapio Pirinen tietää. Ketteryydestä ja reagointiherkkyydestä puhui myös yhtiön hallituksen puheenjohtaja Veli Mantsinen vuonna 2013, kun yhtiö juhli 50-vuotispäiviään: ”Askeleet eteenpäin ovat olleet hyvän mittaisia ja niitä on otettu monta.”\nLOGISTIIKKAKETJUN KEHITTÄMISESSÄ TARJOLLA HUIMAT MAHDOLLISUUDET Olemme tulossa aivan uuteen logistiikan maailmaan, jossa kuljetukset ovat täydellisen läpinäkyviä reaaliaikaisine tietoineen, sanoo Jouni Ahrela, CMA CGM Finlandin toimitusjohtaja. teksti Kirsi Riipinen kuva Shutterstock\n”DATAA MEILLÄ JO ON, mutta\nvarsinainen juttu digitalisaatiossa on, miten tietoa osataan yhdistellä uudella tavalla uuden teknologian alustoihin.” Jouni Ahrelan mielestä digitalisaation perusajatus pätee hyvin myös merikuljetuksiin ja satamatoimintaan. CMA CGM on maailman kolmanneksi suurin konttivarustamo. Ahrela siteeraa taannoista tutkimusta, jonka mukaan yhteen merikuljetukseen tarvitaan kaksisataa transaktioita. Hämmästyttävän suuri luku selittyy, kun kuljetuksen taustoja alkaa purkaa. Jotta kontti ylipäätään liikkuu, mukana on helposti 20 eri osapuolta, joiden tietoa kontista päivitetään ja välitetään. Satamien osuus potista on konttien lastauksineen ja purkuineen merkittävä. ”Toimialallemme on iso juttu, että tällainen maailma saadaan digitalisoitua ja automatisoitua. Olemme siinä vasta alussa.” Mitä tapahtuu esimerkiksi, kun\nbig data saadaan fiksusti käyttöön ja Ahrela huomauttaa, että lentojen kun IoT:n mahdollisuudet tuleja hotellin varaaminen verkossa on vat kunnolla mukaan? Entä mitä tehty hyvin helpoksi. Yhtä helppoa tulevaisuudessa tarkoittaa pitäisi olla tavaroirfid- eli radiotaajuisen den kuljetus. Jotta kontti ylietätunnistusteknologian ”Haaste on päätään liikkuu, logistiikan ketjujen hyödyntäminen – tai kun anturit ovat yhä yleisempituus. On tulleja mukana on min mukana tekemisessä? ja erilaisia vihelposti 20 eri Tieto tallentuu pilranomaistahoja. vipalveluun ja on myös Toimialaamme osapuolta. sidosryhmien käytössä kuuluu myös yhteisten älykkäiden alustojen esimerkiksi vaarallisten aineiden ansiosta. Sidosryhmät voivat ostaa kuljetuksia, joita koskevat omat merikuljetuspalveluja helposti, ja määräyksensä.” mukaan peliin on tulossa uusia toiKoko verkoston saaminen mijoita, kuten kiinalainen Alibaba. yhteen ei ole yksinkertainen ”Amazon rakentaa jo nyt työoperaatio. Tärkeä kysymys kuuluu, kaluja ulkomaan kauppaa käyviä voidaanko kuljetukseen liittyvä invienti- ja tuontiyrityksiä varten, formaation hallinta automatisoida. jotta kokonaisuus helpottuisi.” Ahrela sanoo, että kaikki osapuolet – viranomaiset, satamat, vaKULUTTAJABISNEKSESTÄ rustamot, lastinantajat ja huolitsijat – on saatava mukaan, jotta reaaliOPPIA LOGISTIIKKAAN CMA CGM haluaa olla mukana, aikainen tiedonvälitys ja automatikun sähköinen kauppa ja sähköisointi olisi mahdollista. Satamalla set liiketoimintamahdollisuudet ja operaattorilla on onnistumisessa kehittyvät. keskeinen rooli. 2/2017\nteksti Marianna Salin kuvat KotkaMills\nnäyttää suuntaa maailmanmarkkinoilla Kotkamills tuottaa pinnoitettuja kartonkeja, joista voi valmistaa kahvikuppeja sekä muita astioita ja elintarvikepakkauksia. Ainutlaatuista on se, että materiaalia on helppo kierrättää ja sen hinta säilyy silti kilpailukykyisenä. ahvikuppi ja hampurilaisrasia vaikuttavat varsin harmittomilta. Kerätään vain talteen ja kierrätetään. Mutta miten? Tätä on kysytty viime vuosina nopeasti kasvavilla pikaruokamarkkinoilla, ja hyviä vastauksia\n”Yritykset ovat käyttäneet niitä hyvin pienimuotoisesti lähinnä pr-tarkoitukseen”, Hämäläinen kertoo. Kotkamills puolestaan aikoo käyttää polymeeridispersioita hyvin suurimuotoisesti kuppi- ja pakkauskartonkien maailmanmarkkinoilla – ja kannattavasti.\nodotetaan yhä. Astian sisäpinnassa on tavallisesti muovikerros, joka suojelee kartonkia rasvalta ja kosteudelta. Tämä kerros on irrotettava ennen kuin käytetty kartonki saadaan hyötykäyttöön, ja se on vaikeaa. ”Kierrättäminen on ollut kalliimpaa kuin uuden kupin tekeminen”, sanoo Kotkamillsin toimitusjohtaja Markku Hämäläinen. Hän pitää selvänä, että McDonald’sin ja Starbucksin kaltaiset jätit eivät maksa ylimääräistä kierrätettävyydestä, vaikka sille suuri tarve onkin. Markkinoilla tunnetaan myös päällysteitä, jotka hajoavat kartonkia kierrätettäessä ja myös maatuvat. Tällaisten polymeeridispersioiden suosiota on kuitenkin rajoittanut niiden hinta.\nTaloudellisesti yhtälö vaikuttaa selvältä. Kotkamills valmistaa laadukkaan suojakerroksen tuhlaamatta kalliita raaka-aineita. Teknisesti suoritus vaatii sen, että päällysteitä levitetään ohuelti ja useamman kerran. Siihen perinteinen kartonkitehdas ei pysty ilman mittavaa remonttia. Tästä Hämäläinen, paperiteollisuuden konkari, varmistui jokunen vuosi sitten, kun hän kantoi kaveriporukan idean ulos saunasta ja laboratorion kautta erääseen kartonkitehtaaseen. ”Teimme muutaman kokeen, mutta se tyssäsi aina siihen, että päällystyslaite oli liian vanha ja lyhyt”, Hämäläinen muistelee. Pian hän etsi jo tehdasta, johon mahtuisi\nMAAILMAN PISIN KARTONKILINJA\nMitä on polymeeridispersio? Muun muassa vesiohenteiset maalit ovat polymeeridispersioita. Veden haihtuessa polymeeripätkät liittyvät toisiinsa ja muodostavat kalvon. Käsiin kuivunut maalikerros puolestaan hajoaa vesipesussa helposti pieniksi palasiksi. Suurin piirtein näin toimii myös polymeeridispersio kuppikartongin pinnassa, kun yhdistelmä päätyy kierrättäjän pulpperiin. Sen sijaan perinteinen kuppikartongin pinnoite, polyeteeni levitetään muiden muovien tapaan sulana, ja siitä muodostuvaa kalvoa on vaikea saada irti kartongista.\n200 metriä pitkä kartonkilinja, tavallisen reilun satametrisen sijaan. ”Sopivia löytyi Euroopasta, tai itse asiassa koko maailmasta, kolme, ja Kotkamills oli sopivin”, Hämäläinen kertoo. Hankkeen päärahoittaja MB Rahastot osti Kotkamillsin, ja keväällä Markku Hämäläinen 2015 alkoivat muutostyöt vanhalla paperitehtaalla. Aikakauslehtipaperikone purettiin ja kartonkikone käynnistettiin kesällä 2016. Syksyllä se tuotti jo toivottua laatua. PIKARUOKAJÄTTEJÄ JA LENTOYHTIÖITÄ\nSertifikaatit vahvistavat kartongin turvallisen elintarvikekäytön. 24\nSen lisäksi, että Kotkamills soveltui teknisesti suojakerroskartongin tuotantoon, se tarjosi tuotekehittäjille arvokasta kassavirtaa jo ennen uuden tuotteen lanseerausta. Tehdas tuotti ja tuottaa edelleen sahatavaraa, laminaateissa käytettävää paperia sekä hartsilla kyllästettyjä papereita, joita käytetään esimerkiksi vanerin pinnoittamiseen. ”Nämä ovat meille erittäin tärkeitä tuotteita, ja meillä on suunnitelmissa jopa lisätä laminaattipaperin tuotantoa”,\nKARTONKITEHTAALTA KUPPITEHTAALLE – PUHTAASTI JA SUJUVASTI Kun uudet kartongit tulivat Kotkamillsin valikoimaan, oli aika suunnitella myös kuljetusketjua yhdessä Stevecon kanssa. Huonekalu- ja rakennusteollisuutta pitkään palvellut tehdas alkoi tähyillä pakkausteollisuuteen, joka puolestaan palvelee elintarviketeollisuutta. Oli selvää, että kartonkirullat pakataan kääreisiin, jotka suojelevat materiaalia naarmuilta ja tahroilta, mutta myös hajuilta ja mauilta. Tämän lisäksi oli varmistettava, että rullia käsitellään vain puhtaissa tiloissa, jotta niiden kääreet eivät kerää pintaansa yhtäkään lasinsirua tai öljypisaraa.\n”Kuljetuksissa noudatetaan elintarvikekuljetusten vaatimuksia. Meillehän tämä oli uutta, mutta Steveco on tehnyt sitä tietenkin muiden asiakkaiden kanssa”, sanoo Kotkamillsin logistiikkapäällikkö Juha Ottelin. Tilojen merkitys korostuu Kotkamillsin kohdalla, koska Hietasen satama Kotkassa myös varastoi sataman tuntumassa sijaitsevan Kotkamillsin tuotteet. ”Kartonkirullat siirretään suoraan rekkoihin tuotantolinjan leikkurilta”, Ottelin kertoo. Hän luonnehtii jär-\nHämäläinen kertoo. Myös kartongin tuotanto alkoi perinteisellä tuotteella, taivekartongilla, jota käytetään muun muassa lääke-, kosmetiikka- ja suklaapakkauksiin. Hämäläisen mukaan taivekartonki väistyy kuitenkin vähitellen sitä kannattavamman suojakerroskartongin tieltä. Suojakerroskartonkia tehtaalla syntyy kahta laatua: kuppi- ja laatikkokartonkia. Molemmista on jo lähtenyt näytteitä asiakkaille, muun muassa pakastekalapakkausten ja pikaruoka-astioiden valmistajille, ja viimeisinkin elintarvikepakkaussertifikaatti tuli loppukesällä. ”Sertifikaatit vahvistavat kartongin turvallisen elintarvikekäytön. Isot asiakkaat eivät huoli edes näytteitä ilman sertifikaattia”, Hämäläinen sanoo. Isoilla asiakkailla hän viittaa ennen kaikkea maailmanlaajuisiin pikaruokaketjuihin ja lentoyhtiöihin, vaikka Kotkamillsin varsinaiset asiakkaat ovat pakkausten valmistajia. Pakkausten valmistajia kiinnostaa muun muassa se, miten suojakerroskartongit soveltuvat massatuotantoon, etenkin sen vauhtiin ja kuumasaumaukseen, joka on suojakerroksen muodostamiseksi välttämätöntä. Polymeeridispersioiden maine on ollut heikohko saumauksen suhteen.\njestelyä pitkäksi kuljettimeksi, jonka pysähdys aiheuttaisi katkoksen myös tuotannossa. ”Meille on erittäin tärkeää, että syöttöliikenne toimii luotettavasti ja sujuvasti ja myös joustaa tarvittaessa. Sen takia teemme tiivistä yhteistyötä.” Ottelin suhtautuu mielenkiinnolla myös Stevecon kehityshankkeeseen, joka koskee vähähiilistä kuljetusketjua. Hän uskoo, että vähähiilinen kuljetusketju kiinnostaa myös markkinoilla, joille suojakerroskartonki menee. Onhan tuotteen valttina kierrätettävyys.\n”Meidän kuppikartonkimme saumautuu helposti”, Hämäläinen toteaa. Hän pitää uuden kuppikartongin etuna myös sitä, että se sopii laadukkaan kopio- ja sanomalehtipaperin raaka-aineeksi toisin kuin tavallinen keräyskartonki. ”Loppukäyttäjä voi siis myydä kerätyt kupit tavallista korkeammalla hinnalla kierrättäjille.” KILPAILIJAAKIN TARVITAAN\nKun tavoitellaan suuria asiakkaita, on oltava itsekin suuri. ”Uskon, että kolmen vuoden kuluttua kartonkikoneen 400 000 tonnin kapasiteetista jo puolet on suojakerroskartongeilla. Silloin tehtaan liikevaihdon pitäisi olla yli 500 miljoonaa euroa. Tänä vuonna se on 300 miljoonan paikkeilla”, Hämäläinen sanoo. Hän toivoo, että noin viiden vuoden kuluttua Kotkamillsillä olisi myös varteenotettava kilpailija kierrätettävien ja maatuvien suojakerroskartonkien markkinoilla. ”Eihän kukaan jättiläinen suostu ostamaan yksinomaan yhdeltä.” Lähivuosina Kotkamillsin väki aikoo kuitenkin nauttia etumatkasta, jonka vaativa valmistusmenetelmä tarjoaa. 2/2017\nTurvallisuuden vuosi 2017\nVÄHEMMÄN TAPATURMIA, ENEMMÄN HAVAINTOJA Työturvallisuus ja sen kehittäminen on nostettu tänä vuonna isoksi teemaksi Stevecolla. teksti Maija Vaara kuva Janne Lehtinen YKSI KEHITYKSEN MITTAREISTA on\ntapaturmataajuuden suhdeluku, jolla tarkoitetaan sairaslomaan johtaneiden tapaturmien ja tehtyjen työtuntien suhdetta. Vuoden 2017 tavoitteena on päästä aiempia vuosia alhaisempaan tapaturmataajuuslukuun. ”Tilastojen mukaan suunta on oikea, vaikka alkuvuoden huippuluvuissa ei ollakaan koko vuotta pysytty”, turvallisuuspäällikkö Arto Kauppila kertoo. Jotta tapaturmia saadaan vähennettyä, ennaltaehkäisyyn pitää kiinnittää entistä tarkemmin huomiota. Jokaisen työtapaturman syyt ja olosuhteet käydään oman esimiehen kanssa läpi ja raportoidaan eteenpäin. 26\nLisäksi henkilöstöä kannustetaan ilmoittamaan työssä tekemistään turvallisuushavainnoista, kuten mahdollisista vaaratekijöistä tai läheltä piti -tilanteista. Turvallisuushavaintojen määrä on kasvanut vuoden aikana paljon. Kun vuonna 2016 havaintoja tehtiin yhteensä 94 kappaletta, tänä vuonna niitä on lokakuuhun mennessä kirjallisena jo 213. ”Tavoitteena on, että kaikki stevecolaiset tekevät vähintään yhden turvallisuushavainnon vuodessa”, henkilöstöjohtaja Rauli Pohjola sanoo.\nVuoden 2017 lokakuun loppuun mennessä turvallisuushavaintoja on tehty kirjallisena jo\n213 SH UT TE RSTO CK\nJOKAISEN AMMATTILAISEN ASIA\nStevecolla uskotaan siihen, ettei turvallisuus lisäänny houkuttelemalla ihmisiä tekemään havaintoja munkkikahvien tai palkkioiden toivossa. Turvallisuudesta pitää tulla jokaiselle ammattilaiselle asennekysymys. ”Satama on työympäristönä niin monimuotoinen ja olosuhteet vaihtelevat jatkuvasti, että kaikkeen ei voi vaikuttaa. Mutta jokaisen omaan suhtautumiseen ja tapaan ajatella voi”, Rauli Pohjola sanoo. Tietämystä turvallisuusasioista on jaettu muun muassa Terveenä töistä kotiin -tilaisuuksissa. Parin tunnin tietoiskuissa puhutaan yleisesti työturvallisuudesta sekä käydään pienryhmissä läpi muun muassa eri tapauksia ja vastuualueita. ”Tilaisuudet ovat saaneet hyvän vastaanoton, koska niissä pääsee luennon sijaan itse keskustelemaan pienemmällä porukalla oikeista tapauksista”, Kauppila kertoo.\nTyöturvallisuutta on tehostettu myös laajentamalla suojakypärän käyttöä. Aiemmin kypärä on ollut pakollinen vain tilanteissa, joissa on katsottu olevan suurempi riski, että esimerkiksi päähän putoaa jotain. Päähän kohdistuvia iskuja voi kuitenkin tulla helposti myös muualla. ”Tänä vuonna joka kolmas työtapaturmista on liukastuminen, kompastuminen tai kaatuminen. Niissä on aina riskinä, että lyö päänsä johonkin ja se voi tapahtua missä tahansa”, Arto Kauppila sanoo. Koska kaatuminen voi sattua missä vaan, suojakypärää pitää jatkossa käyttää aina, kun ollaan ulkona työkoneesta tai sosiaalitiloista. Samalla kypärän mallia on uusittu ja käyttömukavuutta parannettu sopimaan paremmin jatkuvaan käyttöön. Henkilöstö on itse saanut olla mukana valitsemassa uutta kypärämallia. Uudistuksesta on tullut tähän asti pääsääntöisesti hyvää palautetta. Toki pientä vastarintaakin on noussut, kuten uusista asioista aina. Arto Kauppilan kertoo ihmisten suhtautuneen aikoinaan samanlailla myös putoamissuojakseen kuuluviin turvavaljaisiin, ja nyt niiden käyttöön on jo totuttu. Lopulta kyse on kuitenkin jokaisen omasta turvallisuudesta. ”Työnantajan tehtävä on kuitenkin huolehtia, ettei kukaan loukkaannu. Mieluummin huolehditaan turvallisuudesta etukäteen, eikä vasta sitten, kun sattuu työtapaturmia.”\nTyöturvallisuutta on tehostettu myös laajentamalla suojakypärän käyttöä.\nteksti Petja Partanen kuva Johannes Wiehn\nVUOSAARESTA SELLUSATAMA Vuosaaren satama on Metsä Fibren uuden biotuotetehtaan portti maailmalle. Elokuussa 2017 käynnistynyt jättitehdas lisäsi Vuosaaren konttiliikennettä ja vauhditti satamainvestointeja.\nMAAILMAN ENSIMMÄISEKSI uuden\nUUSIA INVESTOINTEJA VUOSAAREEN\nsukupolven biotuotetehtaaksi kutsuttu Äänekoski on Suomen suurin Äänekosken biotuotetehdas on metsäteollisuuden investointi kautta muuttanut näkymiä melkoisesti myös aikojen. Sellun sivutuotteena valVuosaaren satamassa. Metsä Fibre mistuu monipuolisesti myös muita rakennutti satama-alueelle uuden biotuotteita. Myös tehtaan logistiikka 30 000 neliön vientiterminaalin, suunniteltiin täysin puhtaalta pöydäljoka toimii tehtaan jatkeena. Termitä. Jättitehtaan noin miljoonaalin pihaan tulee uusi nan sellutonnin vuosituopistoraide, joka mahdoltannosta valtaosa menee ”Automaatio listaa tuhansien rekkojen vientiin. Vientiterminaali vuosiliikennettä vastaavat lisääntyy sijaitsee 300 kilometrin ympäristöystävälliset päässä tehtaalta, Vuosaaren vääjäämättä.” junakuljetukset tehtaalta satamassa. suoraan etäterminaaliin. ”Biotuotetehdas lisää Steveco investoi liikenteen lisääntyessä uuteen kontinkäsittelyVuosaaren sataman konttiliikennettä kalustoon. Neljä uutta dieselsähköistä noin 10 prosentilla”, arvioi Stevecon myynti- ja markkinointijohtaja Tapio Kalmarin konttilukkia saatiin käytMattila. töön juuri kun Metsä Fibren sellupaaKun tehdas ja sen logistiikkaputki lit alkoivat virrata terminaaliin. pääsevät täyteen vauhtiin, saapuu Metsä Group on ulkoistanut koko Äänekoskelta Vuosaareen kaksi sellukuljetusputken tehtaalta satamaan junaa lähes päivittäin. VR:lle. Vuosaaren terminaalia operoi 28\nVR:n alihankkijana Rauanheimo. “Kun tehdas pyörii täysillä, tulee konttiterminaaliin jopa 100 sellukonttia päivässä”, Mattila havainnollistaa volyymiä. Helsingin satama taas on syventämässä satamaan johtavaa väylää 11 metristä 13 metrin kulkusyvyyteen. Tämäkin helpottaa sellupaalien matkaa päämarkkinoille Eurooppaan ja Kiinaan. ”Kulkusyvyyden lisääminen auttaa varsinkin isoja break bulk -laivauksia Kiinaan. Myös konttilaivojen koot ovat kasvussa.” Kun Metsä Fibre esitteli uuden tehtaansa logistiikkasuunnitelmansa ensi kertaa, epäili moni, ettei ahtaana pidetystä Vuosaaresta olisi metsäteollisuussatamaksi. Tapio Mattilan mukaan ensimmäinen syksy on osoittanut, että sellukuljetukset ovat sujuneet ongelmitta. Myöskään pelättyä konttipulaa ei ole syntynyt.\nÄänekosken biotuotetehdas lisää Vuosaaren liikennettä lähes miljoona tonnia vuodessa. Lisäys on merkittävä. Vuonna 2016 Helsingin Sataman kautta kulki kaikkiaan 11,6 miljoonaa tonnia tavaraa.\nMetsäteollisuuden rakennemuutos näkyy myös satamissa. Paperin vienti laskee, mutta sellun, sahatavaran ja kartongin kysyntä kasvaa. ”Nyt Helsinki nostaa profiiliaan metsäteollisuussatamana.” Iso selluterminaali näyttää Mattilan mukaan vetävän satamaan muutakin metsäteollisuuden liikennettä. Sellun valtava kysyntä maailmalla\nnäyttää lisäävän myös sahatavaran vientiä. ”Varsinkin Kotkassa sahatavara on tehnyt valtavan hyppäyksen. Suomalainen sahatavara on todella haluttu tuote maailmalla.” Metsä Fibren biotuotetehtaan kuljetusketjun alkupää toimii jo täysin automatisoidusti. Kun kaikki sujuu suunnitellusti, kosketaan selluyksiköihin ensi kertaa ihmiskäsin vasta niiden saavuttua Vuosaaren satamaan.\nSteveco hoitaa huomattavan osan Vuosaaren sataman konttiliikenteestä. Uusiakin konttilukkeja ohjaavat vielä ihmiset, mutta seuraavia automaatioaskelia mietitään jo. Nykyisissä automaattisatamissa käsitellään tosin miljoonia kontteja vuodessa, Helsingissä ja Kotkassa määrät lasketaan vielä sadoissatuhansissa. ”Mutta automaatio lisääntyy vääjäämättä, ja lisääntyvät kuljetusvolyymit nopeuttavat kehitystä”, Mattila toteaa. 2/2017\nSYNTYNYT NOSTURINKULJETTAJAKSI Haminalainen Allan Pihl on myös kansainvälisesti noteerattu postikorttien keräilijä. teksti Ville Vanhala kuva Johannes Wiehn\nAllan Pihl, 59 v. Ammatti: ahtaaja ja nosturinkuljettaja Kotkan Hietasen satamassa Asuu: Haminassa Perhe: vaimo, kolme aikuista lasta ja kaksi kissaa Harrastus: postikorttien keräily\nNOSTURINKULJETTAJAKSI VOI OPPIA, mutta\nse on osaltaan myös synnynnäinen taito. Vuodesta 1978 ahtaajana ja nosturinkuljettajana työskennelleen Allan Pihlin mielestä työssä tarvittava rauhallisuus ja keskittymiskyky ovat luontaisia lahjoja. ”Tehokkuus taas syntyy siitä, että tietää mitä tekee eikä kohella ohjaamossa turhia”, Pihl sanoo. Aikaisemmin Haminan satamassa, mutta nykyään Kotkan Hietasessa työskentelevän Pihlin toimenkuvaan kuuluu mobiilinosturin ohjaamossa etupäässä konttien käsittely sekä projektinostot. Nosturinkuljettajan työn lisäksi hän työskentelee etupäässä puortina eli merkinantajana nosturille. ”Kun työ etenee hyvin, niin nosturi tottelee nöyrästi kuljettajan sille hallintalaitteilla antamia käskyjä.” RAUTA EI VALITA\nAina 1980-luvun puoliväliin asti Pihlin työkaluna olivat Lokomo-autonosturit. Niistä päivistä työkoneet ovat kehittyneet huimasti, mutta myös työtahti on kiristynyt. ”Koneissa on jo riittävästi tekniikkaa. Jos tekniikan määrä nosturissa vielä lisääntyy, niin nosturin toimintavarmuus saattaa kärsiä.” Pihlin mielestä on hyvä asia, että konehankintoja tehtäessä myös kuljettajien mielipiteitä kuunnellaan. ”Tehokkuus on tärkeää, mutta turvallisuus on aina etusijalla.” Pihlin motto onkin rauta ei valita. Pienet kolinat kuuluvat työhön, mutta henkilövahinkoja on vaikea rahalla korvata. POSTIKORTTIEN LUMOUS\nAllan Pihl on tunnettu myös harrastuksestaan. Hän on kansainvälisesti noteerattu kartofilisti eli postikorttien keräilijä. Pihlin näyttelykokoelma ”The German Empire at Sea” sai vuonna 2012 Ison-Britannian avoimessa näyttelyssä silloiset maailmanennätyspisteet. Nykyään Pihl on muun muassa maailman vanhimman filateelisen yhdistyksen The Royal Philatelic Society Londonin jäsen. Yhdistyksen suojelijana toimii Englannin kuningatar Elisabeth II. 30\nPutkikuljetukset Kotkan pinnoitustehtaalta vesitse Hangon Koverhariin alkoivat syyskuussa 2017.\nTeksti Petja Partanen kuva Nord Stream 2 / Axel Schmidt\nNord Stream 2 -logistiikka toi töitä Kotkan ja Koverharin Satamiin 1200 kilometrin mittaisen kaasuputkilinjan putkenlaskun on määrä alkaa keväällä 2018, mutta hankkeen logistiikkakeskuksissa työt ovat jo täydessä vauhdissa. NORD STREAM 2 -KAASUPUTKEN neljästä logistiikkakeskuksesta kaksi sijaitsee Suomessa. Kotkan Mussalon ja Hangon Koverharin satamissa odottaa jo tuhansittain betonipinnoitettuja teräsputkia merimatkaa putkenlaskualukselle ja Itämeren pohjaan. Kahdeksan miljardin euron jättihankkeen logistiikka on melkoinen palapeli. Suurin haaste on saada tarvittava määrä putkia oikeaan paikkaan ja oikeaan aikaan. ”Putkenlaskualus on kelluva tehdas merellä. Se toimii 24/7, ja tarvitsee putkia keskeytyksettä”, kertoo Nord Stream 2 -hankkeen sidosryhmäsuhteista vastaava Minna Sundelin. Kuljetettavaa riittää, sillä Itämeren poikki kulkevan 1 200 kilometrin kaksoisputkilinjan rakentamiseen tarvitaan kaikkiaan 204 000 12-metristä putkea. Yli puolet linjan putkista saa betonipinnoitteen Kotkan satamassa, jossa hankkeen pinnoitus- ja logistiikkakumppani Wasco operoi 300 henkeä työllistävää pinnoitustehdasta. Betonipinnoite kaksinkertaistaa yhden teräsputken painon 24 tonniin. Painava pinnoite varmistaa, että putket pysyvät tulevat vuosikymmenet vakaasti merenpohjassa. Hankkeen logistiikkakeskuksia valittaessa kriteerejä\nolivat muun muassa riittävä infrastruktuuri satamalaitureineen, putkien varastointialueet ja lyhyt kuljetusmatka putkilinjalle. Tavoitteena on Sundelinin mukaan säästää ympäristöä ja minimoida kuljetuskustannukset. ”96 prosenttia hankkeen materiaalikuljetuksista hoidetaan rautateitse tai vesitse.” Kotkan ja Koverharin satamille Nord Stream 2-hanke on todellinen piristysruiske. Koverharin hiljennyt satama käynnistettiin uudelleen keväällä 2017. Nyt putkikuljetuksia Kotkasta saapuu satamaan päivittäin. Kaikkiaan putkia tulee Koverharin satamaan reilu 60 000 ja putkien välivarastointi työllistää yli 50 henkeä. HaminaKotkan sataman liikennettä Nord Stream 2 -rakennustyö lisää noin 10 prosentilla usean vuoden ajan. ”Hanke tuo merkittävän määrän työpaikkoja Kotkaan. Wascon pinnoitustehtaan lisäksi hankkeen logistiikka ja varastointi työllistävät välillisesti arviolta 200 ihmistä”, Sundelin kertoo. Nord Stream 2 -kaasuputken Pietarista Saksan rannikolle Greifswaldiiin on määrä valmistua vuoden 2019 lopussa. Sen 55 miljardin kuutiometrin vuosikapasiteetti vastaa 26 miljoonan kotitalouden energiantarvetta. 2/2017\nSatama 2 2017


Hevoshierontapalvelut | Myös ratsastajien kehonhuolto\nAjankohtaista / Hyvä tietää\nAjan varaukseen tästä\nLiike on lääke useampaan vaivaan\nLiikunta on turvallinen ja monipuolinen keino terveyden ja toimintakyvyn ylläpitoon, vammojen ja sairauksien ennaltaehkäisyyn sekä omasta jaksamisesta huolehtimiseen.\nLiikkumattomuudesta aiheutuu lihasvoiman ja kestävyyden vähenemistä, lihasten jäykkyyttä ja liikkuvuuden huononemista. Lisäksi liikkumattomuus vaikuttaa mielialaan, unen laatuun ja yleistä aktiivisuutta heikentävästi.\nHierontakäyntisi yhteydessä voidaan miettiä harjoitteita hoitosi tueksi. Ohjatun harjoittelun aika voidaan varata hierontakäynnin yhteyteen. Harjoitteet muokataan yhdessä arkeesi sopiviksi, yksinkertaisiksi ja helposti omalla ajalla\nLihashuollon tukitoimien merkitys\nKun suorituksesta palautumiseen tarvittava aika ja tukitoimet jätetään huomiotta, keho ei ennätä toipua rasituksesta.\nLihaksistoon syntyy epätasapainoa, lihaskipuja, tulehduksia sekä riskit\nloukkaantua lisääntyvät. Motivaatio ja tavoitteellinen tekeminen hämärtyy\ntulosten ja kehityksen pysähtyessä.\nLiiku riittävästi, syö terveellisesti ja lepää kunnolla – nämä\nperusasiat pätevät meihin kaikkiin työstä, harrastuksista tai intohimoista\nriippumatta. Omaan jaksamiseen ja hyvinvoinnista huolehtimiseen tarvitaan\nvälillä apukäsiä terveydenhuollon ammattilaisilta – ota yhteyttä.\nMeillä on vain yksi terveys, huolehditaan siitä.\nBack on Track valmistaa ja myy hyvinvointituotteita ihmisille, hevosille ja koirille. HIERONNANPAIKASSA voit tutustua tuotteisiin ja tilata Back on Track -tuotteita hyvinvointisi tueksi.\nBack on Track -tuotteilla on verenkiertoa vilkastuttava, lihassärkyä\nlievittävä, palautumista nopeuttava sekä erityisesti vammoja ennaltaehkäisevä vaikutus. Verenkierron ja aineenvaihdunnan vilkastuminen laukaisee jännittyneitä lihaksia ja auttaa parantamaan suorituskykyä.\nTerveydenhuollon ammattihenkilö on velvollinen ottamaan potilasvakuutuksen kuten potilasvahinkolaissa on säädetty.\n Ilkantie 13\n050 378 0680


Konserniohje: 12. Konsernin sisäiset hankinnat ja keskitetyt palvelut | Tampereen yliopistollinen sairaala\nKonserniohje: 12. Konsernin sisäiset hankinnat ja keskitetyt palvelut\n12. Konsernin sisäiset hankinnat ja keskitetyt palvelut\nKuntayhtymäkonsernin johto vastaa siitä, että kuntayhtymällä ja sen konserniyhteisöillä on käytettävissään laadukkaat ja kokonaisedulliset tuki- ja muut yhteiset palvelut.\nKuntayhtymäkonserni järjestää konserniyhteisöjen tarvitsemat tuki- ja muut yhteiset palvelut lähtökohtaisesti keskitetysti, joko kuntayhtymän tai jonkun konserniyhteisön tuottamana. Siltä osin kun konserniyhteisöjen tarvitsemia palveluja ei ole kuntayhtymäkonsernin sisältä saatavissa, tai niiden käyttö ei muutoin ole tarkoituksenmukaista, palvelut hankitaan markkinoilta.\nPäätös keskitetystä tukipalvelusta luopumisesta edellyttää konsernijohdon hyväksyntää.\nKonserniyhteisöt noudattavat hankinnoissaan hankintalakia. Kilpailuttamisessa ja hankintapäätöksen valmistelussa käytetään keskitettyä palvelua. Tarkempi ohjeistus hankintojen suorittamisesta on sisällytetty kuntayhtymäkonsernin hankintaohjeeseen.\n12.1. Kuntayhtymän hankinnat konserniyhteisöiltä\nKuntayhtymäkonsernin tytäryhteisöt ovat lähtökohtaisesti sairaanhoitopiirin sidosyksikköjä. Kuntayhtymä voi ostaa tässä asemassa olevien konserniyhteisöjen palveluja ilman kilpailutusta, huolehtien kuitenkin siitä, että palvelut ovat laadultaan ja hinnaltaan kilpailukyisiä.\nKonserniyhteisöjen on huolehdittava sidosyksikköaseman säilyttämisestä. Tästä johtuen ne voivat myydä palveluitaan ulkoisille asiakkaille ilman erillistä sopimusta konsernijohdon kanssa ainoastaan niin paljon, että niiden sidosyksikköasema ei vaarannu.\nKuntayhtymän hankinnat niiltä konserniyhteisöiltä, jotka eivät ole sen sidosyksikköjä, tehdään kilpailutuksen kautta.\nSairaanhoitopiiri voi hankkia palveluja kuntayhtymän lisäksi myös erityisvastuualueen sairaanhoitopiirien ja muiden sopimusasiakkaiden tarpeisiin sen mukaan kuin kuntayhtymän ja edellä mainittujen tahojen kesken on sovittu.\n12.2. Konserniyhteisöjen hankinnat kuntayhtymältä tai toinen toisiltaan\nKonserniyhteisöt ovat lähtökohtaisesti hankintalain tarkoittamia julkisoikeudellisia laitoksia, ja sellaisina itsenäisiä hankintayksiköitä, joiden on pääsääntöisesti kilpailutettava omat hankintansa.\nUusien yhtiön perustamisen yhteydessä laaditaan yhteistoimintasopimus omistajan kanssa koskien yhtiön ja omistajan välistä työnjakoa hankinnat mukaan lukien. Muutoin, yhtiöiden hankkiessa palveluja kuntayhtymältä tai toiselta konserniyhtiöltä, oikea käytäntö varmistetaan neuvottelemalla kuntayhtymän materiaalikeskuksen kanssa.\nKonserniyhteisöjen tarvitsemat konsernin ulkopuolelta hankittavat tarvikkeet ja palvelut kilpailutetaan pääsääntöisesti yhteishankintoina, jotka kuntayhtymän materiaalikeskus hoitaa.\nKun kilpailutus järjestetään tarvikkeista ja palveluista, joita myös kuntayhtymä tai joku sen konserniyhteisö tuottaa, tulee ennen kilpailutusta hankkia konsernijohdon ennakkokäsitys asiasta.\nKonserniyhteisöiden tulee olla mukana kuntayhtymän yhteishankinnoissa ja myös erityisvastuualueen yhteishankinnoissa silloin, kun ne käyttävät niitä tarvikkeita ja palveluja, jotka ovat hankinnan kohteena, eikä erillistä painavaa syytä yhteishankinnasta vetäytymiseen ole olemassa.\nVetäytyminen yhteishankinnasta edellyttää konsernijohdon hyväksyntää.


Hi-Tec talvikengät naiset\nTämä uusi naisten saappaat Hi-Tec vakuuttavaa muoti ei vain sen väriyhdistelmä, mutta myös sen tiettyjä teknologioita. Hyvä ulkonäkö ja vaikuttavia ominaisuuksia ei aina löydy yhdellä jalalla. Myös tämän talven kenkä sopii erityisesti kylmällä säällä, koska se on vedenpitävä ja lämmin. Joten jalkasi pysyvät kuivana taattu.Ulkopohja kenkä on rosoinen ja siten vähentää liukastuminen tai putoaminen. Jotta yritys pito kenkä tekee myös vihreä nyöritys, joka koostuu kuminauha.\n200g Thinsulate (TM) eristys ansoja lämpöä ja pysyy lämpimänä\nIrrotettava EVA reunus on lisätty iskunvaimennus\nMDT hiili kuminen ulkopohja parantaa talvi pito\nThinsulate (TM): Thinsulate3M (TM) eristys - Premium eristys valinta kengät\nThinsulate (TM) - Eristys toimii kengät jne. kanssa talvikengät, vaelluskengät, metsästys saappaat ja vapaa-ajan jalkineet, koska saappaat eivät uppoa hänen painon ja kuidut imevät alle 1 prosenttia niiden painosta vettä.\nTämä tarkoittaa, että se ei ole vain yksi kevyimmistä synteettinen eristeet markkinoilla, mutta jalat lämpiminä jopa kosteissa olosuhteissa pitää. Joten tarkkaile Thinsulate (TM) eristys lämpimässä saappaat tai kengät, koska ne pitää kylmässä ja kosteissa olosuhteissa oli. Se mitataan eri painot, säilyttää oikea lämpöä teidän toimintaa. Suositeltava grammaa 3M (TM) Thinsulate (TM) lämmöneristysmateriaali Jalkineet:\n* 200 grammaa viileässä tai korkea-aktiivisten - suositellaan työn saappaat, vaelluskengät, kumisaappaat maa-, riista-saappaat, lumilautailukenkiä, monot tai urheilullinen talvikengät.\n* Grammaa neliömetriä eristys\nkompressionsgefromt matala profiili, joka imee ankara vaikutuksia luonnon, ennen kuin se saavuttaa jalat.\nMDT hiili kuminen ulkopohja:\nKorkea veto Ulkopohja: Kevyt hiili kuminen ulkopohja tarjoaa pitoa ilman turhan paksu, raskas kumi korvakkeet, jotka löytyvät perinteiseen saappaat.


Päätökset | Tampereen hiippakunta\nEtusivu / Päätökset\nHae aiempia päätöksiä\nHae aiempia päätöksiä Valitse kuukausi marraskuu 2018 (2) lokakuu 2018 (5) syyskuu 2018 (3) elokuu 2018 (8) heinäkuu 2018 (2) kesäkuu 2018 (4) toukokuu 2018 (13) huhtikuu 2018 (7) maaliskuu 2018 (6) helmikuu 2018 (13) tammikuu 2018 (8) joulukuu 2017 (9) marraskuu 2017 (12) lokakuu 2017 (10) syyskuu 2017 (8) elokuu 2017 (6) heinäkuu 2017 (2) kesäkuu 2017 (10) toukokuu 2017 (8) huhtikuu 2017 (9) maaliskuu 2017 (10) helmikuu 2017 (10) tammikuu 2017 (14) joulukuu 2016 (14) marraskuu 2016 (11) lokakuu 2016 (10) syyskuu 2016 (12) elokuu 2016 (8) kesäkuu 2016 (12) toukokuu 2016 (9) huhtikuu 2016 (7) maaliskuu 2016 (6) helmikuu 2016 (6) tammikuu 2016 (9) joulukuu 2015 (11) marraskuu 2015 (15) lokakuu 2015 (9) syyskuu 2015 (18) elokuu 2015 (8) heinäkuu 2015 (2) kesäkuu 2015 (10) toukokuu 2015 (13) huhtikuu 2015 (12) maaliskuu 2015 (7) helmikuu 2015 (8) tammikuu 2015 (13) joulukuu 2014 (9) marraskuu 2014 (13) lokakuu 2014 (8) syyskuu 2014 (16) elokuu 2014 (7) heinäkuu 2014 (3) kesäkuu 2014 (20) toukokuu 2014 (14) huhtikuu 2014 (16) maaliskuu 2014 (20) helmikuu 2014 (30) tammikuu 2014 (15) joulukuu 2013 (11) marraskuu 2013 (8) lokakuu 2013 (5) syyskuu 2013 (5) elokuu 2013 (5) kesäkuu 2013 (3) toukokuu 2013 (7) huhtikuu 2013 (2) maaliskuu 2013 (5) tammikuu 2013 (4) joulukuu 2012 (4) marraskuu 2012 (2) lokakuu 2012 (3)\nTuomiokapitulin päätöksiä 24.10.2018\nJämsän seurakunnan kirkkoherranvaalin vaaliehdotus Jämsän seurakunnan kirkkoherran virkaa hakivat Ruoveden seurakunnan vt. kirkkoherra Juha Itkonen ja Jämsän seurakunnan vt. kirkkoherra Harri Niemelä. Tuomiokapituli haastatteli hakijat istunnossaan 24.10. ja päätti asettaa hakijat vaalisijoille seuraavasti: 1. vaalisijalle Juha Itkonen ja 2. vaalisijalle Harri Niemelä. Jämsän seurakunnassa kirkkoherra valitaan välittömällä vaalilla, jossa äänioikeus […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 10.10.2018\nHiippakunnalliset kolehdit 2019 Vuonna 2019 Tampereen hiippakunnan seurakunnissa kerätään kaksi hiippakunnallista kolehtia: su 2.6.2019 6. sunnuntai pääsiäisestä, Pyhän Hengen odotus Nuori Kirkko ry:lle Kirkko2025 nuorten tulevaisuuseminaarin järjestämiseen. su 21.7.2019 Apostolien päivä, Herran palveluksessa Hiippakunnan nimikkolähettien Päivi ja Sakari Löytyn työn tukemiseen Namibian ev.lut. kirkon palveluksessa, Suomen Lähetysseuran kautta. Viranhoitomääräykset Pastori […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 12.9.2018\nViranhoitomääräykset Pastori Kaija Karvala määrättiin Tampereen seurakuntayhtymän kasvatustyön vt. johtavaksi pastoriksi ajalle 1.9.-31.12.2018. Pastori Nina Tetri-Mustonen määrättiin määräajaksi Keski-Lahden seurakunnan seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.9.2018-10.7.2019. Pastori Mari Mutanen määrättiin määräajaksi Oriveden seurakunnan seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.9.-31.12.2018. Pastori Jussi Houttu määrättiin määräajaksi Tuomiokirkkoseurakunnan seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.8.2018-31.7.2020. Pastori Laura Suokas määrättiin Eteläisen […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 15.8.2018\nViranhoitomääräykset Pastori Elina Lehdeskoski määrättiin Orimattilan seurakunnan Artjärven kappeliseurakunnan kappalaisen virkaan 1.10.2018 lukien. Pastori Katriina Hallikainen määrättiin määräajaksi Tuomiokirkkoseurakunnan osa-aikaiseen (30 %) seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.8.-31.12.2018. Pastori Merja Halivaara määrättiin määräajaksi Tampereen seurakuntayhtymän osa-aikaiseen (50 %) oppilaitospastorin virkaan ajalle 1.8.2018-31.7.2020 ja Tampereen seurakuntayhtymän määrä- ja osa-aikaiseen (50 %) seurakuntapastorin virkaan […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 13.6.2018\nViranhoitomääräykset Pastori Henri Koskinen määrättiin Janakkalan seurakunnan kappalaisen virkaan 1.7.2018 lukien. Pastori Martti Lammi määrättiin Harjun seurakunnan kappalaisen virkaan 1.9.2018 lukien. Pastori Maija-Reetta Katajisto määrättiin määräajaksi Launeen seurakunnan kappalaisen virkaan ajalle 1.9.2018–31.8.2019. Pastori Marja Lainio-Nurminen määrättiin määräajaksi Salpausselän seurakunnan osa-aikaiseen (50 %) seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.8.2018 – 30.6.2019. Pastori Katriina […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 23.5.2018\nPastoraalitutkinto Leppävaaran seurakunnan vs. kappalainen Terttu Laaksonen, Jämsän seurakunnan seurakuntapastori Matti-Pekka Piirainen ja Tuomiokirkkoseurakunnan seurakuntapastori Sami Uusi-Rauva ovat suorittaneet kirkkojärjestyksen 6 luvun 12 §:n tarkoittaman pastoraalitutkinnon. Irtisanoutumiset Rovasti Kimmo Hurri on irtisanoutunut Janakkalan seurakunnan seurakuntapastorin virasta 1.9.2018 alkaen. Pastori Jatta Kärkkäinen on irtisanoutunut Lopen seurakunnan seurakuntapastorin virasta 1.9.2018 alkaen. Viranhoitomääräykset […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 2.5.2018\nDiakonian virkaan vihkiminen 6.5.2018 Piispa Matti Repo on päättänyt vihkiä 6.5.2018 Tampereen tuomiokirkossa diakonian virkaan seuraavat henkilöt: sosionomi (AMK), diakoni Tiia Rantanen ja sosionomi (AMK), diakoni Maiju Seppä. Pappisvirkaan vihkiminen 6.5.2018 ja viranhoitomääräykset TM Kaisa Karema, TT Harri Kuhalampi ja TM Markus Syrjätie hyväksyttiin pappisvirkaan vihittäväksi Tampereen tuomiokirkossa 6.5.2018. Kaisa […]\nTampereen hiippakunnan tuomiokapituli puoltaa Jämijärven seurakunnan aloitetta liittyä Kankaanpään seurakuntaan. Tuomiokapituli puoltaa myös seurakuntajaosta seuraavaa hiippakuntarajan muutosta. Jämijärven seurakunnan kirkkovaltuusto hyväksyi aiemmin Honkajoen, Jämijärven ja Kankaanpään seurakuntien liitossopimuksen, jonka mukaan Honkajoen ja Jämijärven seurakunnat liitetään Kankaanpään seurakuntaan 1.1.2019 alkaen. Kirkkovaltuusto lähetti asian kirkkohallituksen päätettäväksi. Koska Jämijärven seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 18.4.2018\nViranhoitomääräykset Pastori Hanna Vettenniemi määrättiin määräajaksi Hämeenlinnan vankilan pastorin virkaan ajalle 1.4.-31.5.2018. Pastori Arto Helle määrättiin Salpausselän seurakunnan määräaikaiseen kappalaisen virkaan virkaa perustamatta ajalle 12.-30.4.2018 sekä määräajaksi Salpausselän seurakunnan kappalaisen virkaan ajalle 1.5.-31.7.2018. Kappalainen Juha Aila määrättiin määräajaksi Ikaalisten seurakunnan kirkkoherran virkaan ajalle 3.7.-31.12.2018. Pastori Karoliina Löytty määrättiin Ylöjärven seurakunnan […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 21.3.2018\nViranhoitomääräykset Pastori Satu Suonperä määrättiin Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan määräaikaiseen seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.3.-31.7.2018. Pastori Merja Halivaara määrättiin Tampereen seurakuntayhtymän määrä- ja osa-aikaiseen (50 %) seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.1.-31.7.2018. Pastori Minna Järvinen määrättiin määräajaksi Hämeenkyrön seurakunnan kappalaisen virkaan ajalle 1.4.-31.12.2018. Pastori Ville Särkkä määrättiin määräajaksi Hollolan seurakunnan Kärkölän kappeliseurakunnan seurakuntapastorin virkaan ajalle […]\nTuuloksen seurakunta esitetään liitettäväksi Lammin seurakuntaan\nTampereen hiippakunnan tuomiokapituli teki 21.3. istunnossa aloitteen seurakuntajaon muutokseksi siten, että Tuuloksen seurakunta liitetään Lammin seurakuntaan 1.1.2019 alkaen. Päätöksen taustalla on kapitulin marraskuussa 2017 tekemän esityksen mukainen selvitystyö. Selvityksen raportin mukaan liitos Lammin seurakuntaan turvaa parhaiten seurakunnallisen toiminnan Tuuloksen alueella. Selvitys analysoi monipuolisesti Tuuloksen seurakunnan elämää ja toimintaa nostaen esille […]\nLänsi-Pirkanmaan seurakuntajaon muutos raukesi\nTampereen hiippakunnan tuomiokapituli totesi istunnossaan 21.3.2018, että sen 14.2.2018 tekemä esitys Hämeenkyrön, Ikaalisten, Kihniön ja Parkanon seurakuntien liittämisestä Ylöjärven seurakuntaan ja siten seurakuntajaon muuttamisesta raukeaa. Tuomiokapitulin esityksessä seurakuntajakoa olisi muutettu siten, että Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö ja Parkano liittyisivät Ylöjärven seurakuntaan. Esityksen taustalla oli seurakuntien omasta pyynnöstä tehty yhteistyöselvitys ja sen […]\nTampereen hiippakunnan tuomiokapitulin päätöksiä\nSeurakuntatyön johtamisen tutkinto Henri Koskinen, Tuomas Luoma, Kati Saukkonen ja Heidi Sulkko ovat suorittaneet seurakuntatyön johtamisen tutkinnon. Viranhoitomääräykset Kappalainen Henna-Riikka Kivistö määrättiin määräajaksi Hämeenkyrön seurakunnan kirkkoherran virkaan ajalle 1.3.-31.12.2018. Kappalainen Raimo Luukkanen määrättiin määräajaksi Joutjärven seurakunnan kappalaisen virkaan ajalle 1.3.–30.4.2018. Pastori Laura Niska määrättiin Nokian seurakunnan määräaikaiseen seurakuntapastorin virkaan ajalle […]\nTuomiokapitulin istunnon päätöksiä 17.1.2018\nPastoraalitutkinto Katja Kerkkänen, Leena Jalkanen, Pauli Pietiläinen ja Hanna Riikonen ovat suorittaneet kirkkojärjestyksen 6 luvun 12 §:n tarkoittaman pastoraalitutkinnon. Viranhoitomääräykset Pastori Jukka Immeli määrättiin Keski-Lahden seurakunnan kappalaisen virkaan 1.2.2018 lukien. Pastori Anja Saraja määrättiin määräajaksi Asikkalan seurakunnan kirkkoherran virkaan ajalle 18.-21.1.2017. Pastori Erkki Suhonen määrättiin määräajaksi Asikkalan seurakunnan kirkkoherran virkaan […]\nTuomiokapitulin istunnon päätöksiä 13.12.2017\nPastoraalipubliikki Kirkkojärjestyksen 6 luvun 12 §:n tarkoittaman pastoraalitutkinnon ovat suorittaneet Riikka Hämäläinen, Timi Korhonen ja Jarkko Vikman. Viranhoitomääräykset Kirkkoherra Seppo Jarva määrättiin Sääksmäen rovastikunnan lääninrovastin virkaan ajalle 1.4.-31.12.2018. Pastori Terhi Latvala määrättiin määräajaksi Humppilan seurakunnan osa-aikaiseksi (50 %) kirkkoherraksi ajalle 1.1.-31.12.2018. Pastori Mari Metsävainio määrättiin Hämeenkyrön seurakunnan seurakuntapastorin virkaan 4.12.2017 […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 22.11.2017\nOrdinaatiopubliikki Tuomiokapituli hyväksyi Maija-Reetta Katajiston, Katja Kujanpään, Sofia Lintusalon ja Marja Tuomen vihittäväksi pappisvirkaan Tampereen tuomiokirkossa 26.11.2017. Maija-Reetta Katajisto määrättiin määräajaksi Launeen seurakunnan kappalaisen virkaan ajalle 26.11.2017-31.8.2018. Katja Kujanpää määrättiin määräajaksi Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan seurakuntapastorin virkaan ajalle 26.11.2017 – 31.7.2018. Sofia Lintusalo määrättiin Messukylän seurakunnan määräaikaiseen seurakuntapastorin virkaan ajalle 26.11.-31.12.2017 ja […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 14.12.2016\nYlempi pastoraalitutkinto TT Terhi Törmä on suorittanut ylemmän pastoraalitutkinnon piispainkokouksen ohjeiden mukaisesti. Pastoraalitutkinto Pastori Leena Hokka on suorittanut kirkkojärjestyksen 6 luvun 12 §:n tarkoittaman pastoraalitutkinnon. Rovastin arvonimen myöntäminen Piispa Matti Repo on myöntänyt rovastin arvonimen seuraaville papeille: Tampereen seurakuntayhtymän hengellisen ohjauksen pastori Jussi Holopainen, Tampereen seurakuntayhtymän yhteiskunnallisen työn pastori Juha […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 17.2.2016\nPastoraalitutkinto Pastori Pekka Laihia on suorittanut pastoraalitutkinnon uuden tutkintorakenteen mukaisesti. Viranhoitomääräykset Rovasti Juhani Routasalo määrättiin määräajaksi Tammelan seurakunnan kirkkoherran virkaan ajalle 1.5.-31.10.2016. Pastori Saila Munukka määrättiin määräajaksi Lempäälän seurakunnan seurakuntapastorin virkaan ajalle 1.9.-18.11.2016. Pastori Johanna Piirola määrättiin määräajaksi Keski-Lahden seurakunnan kappalaisen virkaan ajalle 10.-21.2.2016. Pastori Jari Turunen määrättiin Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 27.11.2013\nPastoraalipubliikki Pastori Maarit Kuusisto on suorittanut kirkkojärjestyksen 6 luvun 20 §:n tarkoittaman pastoraalitutkinnon osiot piispainkokouksen ohjeiden mukaisesti. Seurakuntatyön johtamisen tutkinto Kari Eskelinen, Sari Järä, Jukka Kuusisto, Martti Lammi, Anu Leminen, Kari Mannermaa, Saila Munukka, Elina Rautavirta ja Terhi Törmä ovat suorittaneet seurakuntatyön johtamisen tutkinnon. Rovastin arvonimen myöntäminen Piispa Matti Repo […]\nTuomiokapitulin päätöksiä 13.11.2013\nValtakirjat Valtakirja Jämsän seurakunnan kappalaisen virkaan annettiin vs. kappalainen Harri Niemelälle 1.12.2013 lukien. Valta Orimattilan seurakunnan Artjärven kappeliseurakunnan kappalaisen virkaan annettiin pastori Mira Vorneelle 1.1.2014 lukien. Irtisanoutumiset Pastori Tuula Lehto on irtisanoutunut Kangasalan seurakunnan Sahalahden kappeliseurakunnan kappalaisen virasta 1.1.2014 alkaen. Rovasti Yrjö Niemi on irtisanoutunut Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan kappalaisen virasta 1.5.2014 […]


Y - Sollamipa.com | Sivu 3\nArsi Aalto Tammikuu 30, 2017 1 näkymät 0 kommentit\nYehuda Bacon on israelilainen taiteilija. Elämä vuoteen 1945 Yehuda Bacon syntyi poika Hasidi perhe. Syksyllä 1942, vuoden iässä 13, Bacon karkotettiin perheensä kanssa Ostrava Ghetto Theresienstadt, jossa hän jakoi huoneen George ...\nAkseli Nieminen Tammikuu 30, 2017 1 näkymät 0 kommentit\nUniversity of Visayas on oppilaitos sijaitsee Cebu City, Filippiinit. Se on mainostettu ensimmäinen yliopisto Cebu City. Kampuksilla ja sijainti University of Visayas on kahdeksan kampuksella, maakunnan laajuinen järjestelmä ...\nSelja Hakkarainen Tammikuu 30, 2017 1 näkymät 0 kommentit\nYosuke "Yōsukezan" Nishijima on japanilainen ammattilainen nyrkkeilijä, joka on myös kilpaillut potkunyrkkeily ja Vapaaottelu. Ura Debytoi kuin ammattilainen nyrkkeilijä 26 maaliskuu 1992 Nishijima noudattanut 24-2-1 ennätys, ja yli ...\nYunnan yliopiston rahoitus ja Economics\nHilppa Ahola Tammikuu 30, 2017 1 näkymät 0 kommentit\nYunnan yliopiston rahoitus-ja Economics on provinssin tason yliopisto Kunming, Yunnanin maakunnassa, Kiina keskittyy liittyvillä aloilla kaupankäyntiin ja hallintaan. Historia YUFE perustettiin Yunnan Financial Kaadereita ...\nMaaria Alanko Tammikuu 30, 2017 4 näkymät 0 kommentit\nYale Divinity School on jumaluus koulu Yalen yliopistosta, New Haven, Connecticut, valmentaa opiskelijoita vihitty tai antaa ministeriö, tai tieteellisestä hakeutumiseen. Koulu myöntää Master of Divinity tutkinnon tutkinnon jatkaa ...


Vihaiset koirat ovat yleistyneet – valvontaeläinlääkäri tarvitsee monesti poliisin apuun: "Taistelurotuinen koira yhä useammin väärissä käsissä" | Paikalliset | Helsingin Uutiset\nValvontaeläinlääkäri joutuu yhä useammin pyytämään poliisin avuksi. Helsingin valvontaeläinlääkäreille esimerkiksi tehdään viikoittain eläinsuojeluilmoituksia vihaisista koirista. Ilmoittajat ovat huolissaan koirien vaarallisuudesta ja huonosta hoidosta.\nKoiran aiheuttaman vaaran selvittely on poliisin tehtävä, valvontaeläinlääkäri taas arvioi tilannetta koiran hoidon ja hyvinvoinnin näkökulmasta. Poliisi myös auttaa omistajien tavoittamisessa ja turvaa tarkastusten suorittamista.\n– Yhä useammin taistelurotuinen koira on väärissä käsissä. Omistajat saattavat käyttää koiria pelotteena. Samat omistajat voivat teettää koirillaan pentuja saadakseen niistä rahaa. Koirien hoito ja olosuhteet ovat usein puutteellista. Näitä omistajia on vaikea tavoittaa, sillä heidän asuinpaikkansa vaihtuvat usein, kertoo Helsingin ympäristöpalveluiden johtava valvontaeläinlääkäri Päivi Lahti tiedotteessa.\nPoliisitutkintaa tarvitaan monesti myös lemmikkien maahantuontiin liittyvissä väärinkäytöksissä, koska niitä on vaikea näyttää toteen ilman poliisia. Poliisin apua tarvitaan, jos valvontaeläinlääkärillä herää epäily lemmikin tuontiasiakirjojen ja merkintöjen aitoudesta, vaikka merkinnät ovat tuontivaatimusten mukaiset.\nHelsingin valvontaeläinlääkärit selvittävät yhä useammin koirien maahantuonnin epäselvyyksiä. Usein koiran ostaja on netti-ilmoituksen perusteella käynyt myyjän luona ja ostanut sairaan koiranpennun tai on muuten huolestunut koirien olosuhteista. Eläimet on monesti tuotu ulkomailta.\n– Helsingin poliisin eläimiin kohdistuvien rikosten tutkintaryhmä on tehostanut merkittävästi eläinsuojeluvalvontaa, sekä erityisesti vihaisiin koiriin ja lemmikkien laittomaan tuontiin liittyvää valvontaa, Lahti kiittelee.\nVuonna 2019 Helsingin ympäristöpalveluiden valvontaeläinlääkärit tekivät 251 tarkastusta, joista suurin osa tehtiin helsinkiläisiin yksityisasuntoihin. Myös eläinkauppoja, hevostalleja ja vastaavia kohteita tarkastettiin.\nSuurin osa tarkastuksista, yli 90 prosenttia, kohdistui koiriin ja kissoihin. Tarkastuksista liki joka toisella, 44 prosentilla annettiin määräyksiä tai ryhdyttiin kiireellisiin toimenpiteisiin eläimen hyvinvoinnin turvaamiseksi. Määräykset koskivat yleisimmin eläinten perushoitoa, kuten ruokintaa, ulkoilutusta, pitopaikan puhtautta tai sairauden hoitoa.\nKiireellisiin toimenpiteisiin ryhdyttiin, jos eläin oli hylätty tai omistaja oli vakavasti laiminlyönyt sen hoidon. Vakavista eläinsuojelurikkomuksista tehdään tutkintapyyntö poliisille tai pyydetään poliisi mukaan jo tarkastuskäynnille. Viime vuonna helsinkiläisille eläinten omistajille määrättiin yhdeksän eläintenpitokieltoa.


Kristina Regina on nykyisin hostellilaiva Bore - katso kuvat laivan vaiheista\nJUURI NYTLeijonien pelissä mokannut tuomari pihalle MM-kisoista? ”Tuollainen on iso virhe”Moni viisikymppinen tekee saman virheen painonhallinnassa: ”ihan viimeinen asia”\nRisteilitkö koskaan Kristina Reginalla? Katso kuvat laivan värikkäistä vaiheista\nKotimaisen Kristina Cruises -risteilyvarustamon lippulaiva vei suomalaisia maailman merille yli kahden vuosikymmenen ajan.\nKristina Regina vei suomalaisia risteilylomille maailman merille. Tässä risteillään Istanbulin Bosporinsalmella vuonna 2009. AOP\nperjantai 8.3.2019 klo 9:40 (muokattu 6.8.2019 klo 17:25 )\nKotkalainen Kristina Cruises on suosittu risteilylomien järjestäjä, joka vie suomalaisia risteilemään vuosittain yli viiteenkymmeneen maahan. Tätä nykyä yhtiöllä ei ole omia aluksia, mutta ennen tilanne oli toinen: 21 vuoden ajan sen lippulaiva oli Kristina Regina.\nKauniin laivan vaiheet ovat kiinnostavat: vuonna 1960 Ruotsissa valmistunut laiva oli viimeisiä pohjoismaisia matkustajahöyryaluksia. Alkuperäiseltä nimeltään alus oli S/S Bore, ja se kuului turkulaiselle Bore-varustamolle. S/S Bore risteili pääasiassa Turusta Maarianhaminan kautta Tukholmaan.\nKristina Reginan alkuperäinen nimi oli S/S Bore. Uudenkarhea Bore saapuu tässä Turun vesille vuonna 1961. Keijo Hakanen/Turun museokeskus\nAsuntolaivana Skotlannissa ja Algeriassa\n1970-luvun lopulla alus myytiin Jakob Linesille ja sen nimi muutettiin S/S Boreaksi. Alus kulki Pietarsaaren ja Skellefeån välisellä reitillä. Tätä ei kuitenkaan jatkunut kauaa, ja laivan varsinaiset vaellusvuodet alkoivat.\nKristina Regina Helsingin Eteläsataman edustalla vuonna 1998. Suomen merimuseo\n70-ja 80-lukujen taitteessa Borea toimi asuntolaivana Skotlannissa ja Algeriassa, ja sillä liikennöitiin vähän aikaa Kaskisista Gävleen. Vuonna 1984 turkulainen Aura Line osti laivan aloittaakseen höyrylaivaliikenteen Turusta Tukholmaan uudestaan. Suunnitelmat kariutuivat yhtiön konkurssiin ja Borea jäi Aurajokeen.\nUusi elämä ja uusi nimi: Kristina Regina\nAluksen uusi elämä alkoi vuonna 1987, kun Rannikkolinjat Oy eli nykyinen Kristina Cruises osti laivan ja nimesi sen m/s Kristina Reginaksi. Uusi omistaja asennutti laivaan dieselkoneet, ja laivalla alettiin tehdä risteilyjä Helsingistä sekä Kotkasta Tallinnaan, Leningradiin, Riikaan ja Visbyhyn.\nKristina Regina risteili vuonna 1994 Britannian vesillä. Kuva on otettu Spitheadissa. AOP\nMyöhemmin reittikirjo laajeni, ja Kristina Reginalla purjehdittiin myös esimerkiksi Välimerellä sekä Punaisellamerellä. Yli 20 vuotta kestäneen risteilyrupeaman aikana Kristina Regina vei risteilymatkustajia yhteensä 216 satamaan neljässäkymmenessä maassa.\nKristina Regina Norjan Trondheimin esillä vuonna 2009. Seuraavan vuonna sen risteilymatkat päättyivät. beagle84/wikimedia commons, CC BY-SA 2.0\nVuonna 2010 Kristina Regina pääsi aloittamaan eläkepäivänsä, ja se myytiin hotelli- ja museolaivaksi Turkuun. Alus päätyi siis sille tuttuun paikkaan eli Aurajokeen, ja sen sai takaisin alkuperäiset värinsä sekä nimensä S/S Bore. Se on saanut pysyvän paikan Turun Forum Marinum -merikeskuksen laiturista ja on osa keskuksen museolaivastoa.\nTurkuun myyty Kristina Regina sai takaisin alkuperäisen nimensä ja värinsä. S/S Bore on ankkurissa Aurajoessa. LPfi/wikimedia commons, CC BY-SA 3.0\nAluksen ylimmillä kansilla on näyttely sen historiasta. Sen tiloissa toimii laivahostelli ja useita ravintoloita. Laivaa käytetäänkin matkailu- ja ravintola-alan opiskelijoiden oppimisympäristönä. siellä myös järjestetään erilaisia tilaisuuksia, kokouksia ja juhlia.\nOleskelutiloja nykyisen hostellilaivan kannella. AOP\nVanhan ajan laivatunnelmaa hakevat voivat yöpyä täällä Turussa. AOP\nKuvia Kristina Reginan sisältä\nMarine Marchande -sivustolle kirjoittava Hervé Cozanet vieraili Kristina Reginalla vuonna 2006 Ranskan Brestissä. Tältä laivan komentosillalla ja konehuoneessa silloin näytti.\nKristina Reginan komentosilta vuonna 2006. Kapteeni Aku Kaikkonen esittelee paikkoja. Hervé Cozanet/Wikimedia commons/CC BY-SA 3.0\nHervé Cozanet/Wikimedia commons/CC BY-SA 3.0\nKristina Reginan konehuone. Hervé Cozanet/Wikimedia commons/CC BY-SA 3.0\nKuvia Kristina Reginan esineistöstä\nForum Marinum -museon kuvakokoelmista löytyy kuvia Kristina Reginan sisustuksesta ja esineistä. Tässä muutama esimerkki.\nKristina Reginan maihinnousukortti. Forum Marinum\nAluksen Kotka-ravintolan mainos. Forum Marinum\nNaispuolisen työntekijän pusero. Forum Marinum\nLähteet: Kristina Cruises, Fakta om Fartyg, Yle, Forum Marinum, Hostel Bore\nJuttu on julkaistu ensimmäisen kerran maaliskuussa.\nHotellilaiva Presidentilinnan naapuriin - tältä näyttää nostalginen Isosaari\nTällainen oli Viking Linen ensimmäinen autolautta - mukana Normandian maihinnousussakin!\nFennia oli ruotsinlaivojen legenda - aikansa luksusalus keploteltiin surullisesti romuttamolle


Kuntabongari: 363. SÄKYLÄ\nAsukkaita 5 tuhatta (4282 vuonna 1963), EU-kannatus 47,8 % (1994)\n(Säkylä, Kiukainen ja Köyliö aikovat yhdistyä Euraan v. 2011 alusta)\nMiksi? Säkylän Pyhäjärvi\nMilloin? Lauantaina 27.6.2009\nAjelimme Aurajoen länsirantoja pitkin, kunnes Oripään pohjoispuolella Virttaalla käännyimme luoteeseen kohti Älykästä, takaperin luettuna Säkylää. Tien oikealla puolella oli eksoottisen kiinnostavan näköistä mäntykangasta, Säkylänharjua. Retkeilyreittejä? Armeijan harjoitusmaastoa?\nPoikkesimme Säkylän Huovinrinteen varuskuntaan etsimään sotilaskotia "Sotkua", joka oli eräälle seurueemme jäsenistä tuttu varusmiesajoilta. Silmukkatie, asuinalueita. Emme löytäneet. Eikö joku opi armeijassa suunnistamaan edes Sotkuun? Hän ei tuhlannut kahviin ja munkkeihin.\nAuringonpaahteinen Säkylä oli avara, väljästi levittäytyvä nykyajan ökykylä. Isoja teollisuus- tai varastohalleja, laaja keskusta. Sivutien päässä kaunis puistoranta. Uimaranta, jossa lapsi pesi shampoolla. Laituri. Vesiaihe - kanavia vedetty rannasta kaupungintalon pihalle, jossa kasvoi pallomaisia salavia.\nKaupungintalon puistosta avautui järvinäköala, kaunis ja avara kuin Espoon Westendistä Suomenlahdelle. Pyhäjärvi oli kooltaan 10 km x 25 km, 'Satakunnan meri'. Kaupungintalolta oli vesimatkaa vastarannalle etelään 18 km. Vehreät pikkusaaret koristivat ja elävöittivät maisemaa.\nSuomessa on kymmeniä tuhansia järviä, joista suurin osa on samanlaisia kuin ennenkin nähdyt, mutta Säkylän Pyhäjärvi on persoonallinen elämys, kuten osoittautui olevan myös meteoriittijärvi Lappajärvi. Pitäisikö laatia tai äänestyttää järvien 10 kärjessä -lista?\nSÄKYLÄ 5 47,8\nK: Puukirkko 1776 Antti ja Mikael Piimänen\nK: Alttaritaulu 2-os. 'Naulitseminen' ja 'Ehtoollinen' G. Pryckthen\nR: Harakkatyyppinen tuulimylly, pitäjän tunnus (vaakunassa)\nM: Kotiseutumuseo Pyhäjärven rannalla\nP: Myllynkiven hakkaajan muistomerkki, Lännen Tehtaat\nL: Lentohiekkakenttiä Vampulan tien varrella\nE: Porin Prikaatin varuskunta-alue\nL: Pyhän Henrikin matkailu- ja retkeilyreitti\nV: Pyhäjärvi ('Satakunnan meri'), hiekkarantoja\nLähettänyt Orapihlaja klo 6.26