Eurokraatit yrittävät kaapata vallan euroalueella - Pörssiuutiset - Ilta-Sanomat\n(KUVA: EPA/Kuvankäsittely Taloussanomat)\nJulkaistu: 13.11.2011 7:02 , Päivitetty: 29.11.2011 13:39\nEuroalueen ja muun Euroopan talousnäkymät ovat lyhyen ajan kuluessa heikentyneet merkittävästi. Euromaiden talous uhkaa uupua taantumaan Suomea ja Saksaa myöten, ja kriisimaat uhkaavat painua yhä syvempään lamaan.\nSamaan aikaan ylivelkaisten euromaiden velkakriisi on sekin entisestään pahentunut. Pääomaa pakenee pienten kriisimaiden lisäksi jo euromaiden suurimpiin kuuluvasta Italiasta.\nTalouden kriittiset toisinajattelijat katsovat, että eurotalouden takapakki ja velkakriisin kärjistyminen ovat keskeisiltä osin euromaiden, niiden yhteisen keskuspankin EKP:n ja koko Euroopan unionia paimentavan EU:n komission omaa syytä.\nTalous- ja finanssivahingot eivät kuitenkaan ole enää europäättäjien onnettomien hätätoimien kaikkein surkein sivuvaikutus – niissähän palaa "vain" rahaa. Uusimpien hätätoimien surkeista sivuvaikutuksista voi tuleen leimahtaa rutikuiva ruuti.\nSäilyykö vai järkkyykö\nVaikeiden talousuudistusten toteuttaminen on länsimaista kansanvaltaa kunnioittavissa maissa mahdollista vain, jos toimenpiteillä on kansan enemmistön ja toimia vahvistavan parlamentin enemmistön tuki.\nMuuten muutoksia kulloinkin vuorollaa yrittävä hallitus päätyy pikavauhtia vaihtoon ja valta vaihtuu viimeistään seruaavissa vaaleissa. Tarvittavat toimet saattavat lopulta jäädä toteuttamatta.\nEurokratia näyttää tyytymättömien silmissä entistä enemmän demokratian pahalta vastavoimalta sen jälkeen, kun Brysselin, Berliinin ja Frankfurtin eurokraatit näyttävät viikon kuluessa antaneen potkut peräti kahdelle eurovaltion vaaleilla valitulle pääministerille.\nTämä saattoi olla eurokraattien tähän mennessä pahin vikatikki ja onnettomista hätätoimista toistaiseksi se kaikkein onnettomin.\nVastakkainasettelu kärjistyi nopeasti sen jälkeen, kun eurokraatit närkästyivät pahan päiväisesti Kreikan pääministerin George Papandreoun "omin lupineen" ilmoittamasta kansanäänestyksestä.\nPapandreou "uhkasi" kysyä kansanäänestyksellä, hyväksyykö Kreikan kansa Kreikalle lokakuun lopussa luvatun 130 miljardin euron uuden hätäluotto-ohjelman ankarine vyönkiristysehtoineen.\nSe ei välttämättä selviä milloinkaan, oliko Papandreoun ajatus kansanäänestyksestä vilpitön yritys antaa kansalle vaikeissa kysymyksissä puheenvuoro vai oliko ehdotus bluffia.\nSilti eurokraattien närkästys näytti todennäköisesti Kreikan ja muiden kriisimaiden kansalaisten silmissä suorastaan demokratian halveksimiselta.\nSaksan liittokansleri Angela Merkel ja Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy nuhtelivat Papandreouta ankarasti. Samoin närkästyksensä toi avoimesti julki moni varsinainen eurokraatti, EU:n toimielinten, kuten komission tai EKP:n, palveluksessa oleva virkailija.\nKun Papandreou muutamaa päivää nuhtelujen jälkeen ilmoitti erostaan, näytti hän saaneen potkut muiden euromaiden ja EU:n talouspäättäjiltä eikä suinkaan oman maansa parlamentilta saati vaaleissa omat johtajansa valitsevilta äänestäjiltä.\nSama toistui päättyneellä viikolla Italiassa, kun eurokraatit savustivat maan pääministerin Silvio Berlusconin ilmoittamaan erostaan.\nBerlusconi saatta hyvinkin olla Länsi-Euroopan kyseenalaisimpia ja surkuhupaisimpia playboy-pääministereitä vuosikymmeniin. Siitä huolimatta hän on noussut pääministeriksi maansa vaalijärjestelmän tuottamin tuloksin.\nNiinpä kansanvallan kannattajat saattavat pitää perin outona, että edes Berlusconin kaltainen pääministeri saa – tai edes näyttää saavan – potkut EKP:ltä, jota johtavat ilman minkään valtakunnan vaaleja omaan valta-asemaansa nousseet virkailijat.\nMoni velkakirjamarkkinoiden toimija tulkitsi EKP:n savustaneen Berlusconin eroamaan keskeyttämällä painostuksen ajaksi tukiostot Italian valtion velkakirjamarkkinoilla ja näin päästämällä alulle vakavan paniikinpoikasen. EKP jatkoi tukiostoja eroilmoituksen jälkeen.\nKoituupa Berlusconin erosta Italialle etua tai ei, EKP:n menettely pääministerin erottajana voi herättää ärtymystä ja lisätä eurokriittisyyttä.\nKriisissä ei enää\nkyse vain rahasta\nDemokratian ja eurokratian yhä kärkevämmäksi käyvä vastakkainasettelu on velkakiriisin niitä pinnan alla kyteviä arvaamattomia voimia, joista finanssipiirien voisi luulla viis veisaavan.\nNäin ei kuitenkaan ole asian laita.\nValveutuneet finanssitoimijat ovat aikaa sitten oivaltaneet, ettei euroalueen velkakriisissä ole kysymys pelkästään taloudesta ja rahasta. Heille on valjennut, että euroalueen ja euron kriisiä on seurattava muutoinkin kuin pelkkiä korko- ja valuuttakäyriä vahtimalla.\nKansainvälisten suursijoittajien neuvonantajat ovatkin yhä useammin tarkastelleet raporteissaan Euroopan kriisin muuttumista "pelkästä" talous- ja velkakriisistä yhä selvemmin myös yhteiskunnalliseksi kriisiksi.\nKriisin uusista ja arvaamattomista yhteiskunnallisista riskeistä ovat kirjoittaneet esimerkiksi analyysiyhtiö GaveKal Researchin perustajiin kuuluva ranskalaisekonomisti Charles Gave, analyysiyhtiö Lombard Street Researchin veteraaniekonomistit Brian Reading ja Leigh Skene sekä ranskalaispankki Societe Generalen strategikaksikko Albert Edards ja Dylan Grice.\nHeidän tekstiensä näkökulmat vaihtelevat suuresti, mutta yksi keskeinen johtopäätös on yhteinen: europäättäjät leikkivät tulitikuilla rutikuivan ruutitynnyrin äärellä.\npyhittää likaiset keinot\nGaveKalin ennakkoluulottomista ja kriittisistä analyyseistään arvostettu ekonomisti Charles Gave on verrannut euroalueen ja EU:n eurokratiaa ammoisen Neuvostoliiton "hirviömäiseen teknokratiaan".\nJo ennen velkakriisiä euron rakennevioista ja kriisin maaperää muokanneista rahaliiton tasapaino-ongelmista kriittisesti kirjoittanut Gave esittää Neuvostoliitto-vertauksen tosissaan eikä vain vitsinä.\nHänen mukaansa eurokraatit ovat niin sitoutuneita "hyvän tarkoituksensa" – liittovaltion – tavoitteluun, että he ovat ennen kriisiä ja kriisin kuluessa rikkoneet tämän "hyvän tarkoituksensa" nimissä yhden sopimuksensa ja lupauksensa toisensa perään.\nSaman "hyvän tarkoituksen" saavuttamiseksi eurokraatit ovat Gaven mukaan toistuvasti rikkoneet euromaiden kansalaisten demokraattisia oikeuksia.\nGaven mukaan eurokratiassa tarkoitus näyttää pyhittävän likaisetkin keinot. Hän viittaa kuitenkin Euroopan historiaan, ja arvelee, etteivät Euroopan kansat tälläkään kerralla alistu hallintokoneiston mielivaltaan vaan ennen pitkää demokratia ottaa vallan takaisin eurokratialta.\nSijoittajille arvioitaan kirjoittava Gave neuvoo, että eurokratian ja demokratian yhteenottoa on turvallisempaa seurata sivusta kuin esimerkiksi Italian valtion velkakirjoissa onneaan koetellen.\nLombard Street Researchin Brian Reading on useita kertoja varoittanut yhtiön asiakkaita ottamasta EU:n talousennusteita todesta, vaan varautumaan likipitäen väistämättömään uuteen taantumaan.\nHänen mukaansa euroalueen uusi taantuma on ollut joltisenkin varma asia siitä lähtien, kun EU laati uudelle taantumalle seikkaperäisen käsikirjoituksen ja ryhtyi etenkin Saksan tuella vaatimaan tuon päättömän käsikirjoituksen noudattamista.\nEuroopan omatekoinen taantuma on Readingin mukaan pääosin perua ennen aikojaan kesken edellisen taantuman huteran toipumisvaiheen aloitetuista julkisen talouden vyönkiristyksistä.\nTaantumalle ei oikeastaan ollut vaihtoehtoja, kun EU määräsi vyönkiristykset alulle samaan aikaan kaikissa 27 jäsenmaassa, jotka ovat lisäksi toinen toistensa keskeisiä kauppakumppaneita. Kussakin jäsenmaassa heikkenevät nyt samaan aikaan kotimainen kysyntä ja vienti. Kun ei muutakaan ole, on edessä taantuma.\nReading ja LSR:n Leigh Skene varoittavat, että Euroopan omatekoinen taantuma on omiaan heikentämään herkkää yhteiskuntarauhaa. Työttömyys on kriisimaissa jo vaarallisen korkea, ja taantumassa työllisyys heikkenee lisää.\nEtenkään kriisimaat eivät heidän mukaansa nouse velkasuosta vyönkiristyksillä ja työttömyydellä vaan talouskasvulla ja työllä. He luonnehtivatkin muiden euromaiden ja EU:n pelastustoimia ennemmin rankaisutoimiksi, jotka parhaillaan vaarantavat kansojen välistä yhteishenkeä.\nTämä ollut vasta\nRanskalaispankki SocGen kuuluu itsekin kriisimaissa suuria riskejä ottaneisiin suurpankkeihin ja rahamarkkinoiden silmätikkuihin.\nTämä ei ole estänyt pankin suurasiakkaita neuvovan strategisen sijoitustutkimuksen "toisinajattelijoita" Albert Edwardsia ja Dylan Gricea kirjoittamasta hyvinkin kriittisiä tekstejä pankkien hölmöilystä ja eurokraattien onnettomista hätätoimista.\nHeidän raporttejaan on jo pitkään leimannut hyvin kriittinen, epäluuloinen ja pääpiirteissään perin apea tulkinta Euroopan julkisen talouden ja rahatalouden tulevaisuuden näkymistä.\nEuromaat ja muut Länsi-Euroopan maat ovat heidän mukaansa vasta tuskallisen velkakriisinsä alkupuolella. Kriisi on vasta keskittynyt ylivelkaisten valtioiden näkyviin velkoihin.\nVarsinainen rahoituskriisi alkaa vasta muutaman vuoden kuluttua, kun julkisen talouden monin verroin näkyviä velkoja mittavammat kattamattomat ja suurimaksi osaksi vielä näkymättömät vastuut alkavat langeta maksuun ja aiheuttaa ongelmia.\nTuolloin velkakriisin yhteiskunnalliset ristiriidat ja vastakkainasettelut arvaamattominen seurauksineen muuttuvat nekin. Rikkaiden ja köyhien kansanosien ja kansojen ristiriidat saavat rinnalleen sukupolvien väliset ristiriidat.\nSocGenin Edwards ja Grice ovat päätelleet, etteivät eurokraatit selviä tästä saati seuraavasta rahoituskriisistään turvautumatta lopulta ylivelkaisten valtioiden ja hallitsijoiden ikiaikaiseen kepulikonstiin, setelirahoitukseen ja inflaatioon.\nSetelirahoitus ei suinkaan ole heidän suosituksensa, vaan arvio velkakriisin pienimmän poliittisen vastuksen lopputulemasta.\nGrice on useita kertoja muistuttanut, että tämä pienimmän vastuksen tie voi aikanaan viedä setelirahoituksesta aivan uudenlaisiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin – niin kuin 1920-luvun alun Saksassa kävi.\nEuroalueen ja muun maailman velkakriisistä koituu valtaisa lasku. Sen suuruus selviää vasta, kun kriisi on ohi. Jo nyt on tiedossa, että tavalla tai toisella tämänkin laskun lopulta kuittaa kansa. Laskun maksattamiseen on monta tapaa. Lue, mitkä ovat neljä tavallisinta – ja mitkä niistä ovat jo täyttä päätä käytössä. 30.1.2011 8:01 Lue lisää ›\nEuron pelastamiseksi tarkoitetut hätätoimet koituvat tätä menoa euron kohtaloksi. Rahaliiton kehittäminen kriisin varjolla liittovaltion suuntaan ei pelasta euroa, vaan murtaa sen. Näin suoraa tekstiä latelee Saksan vaikutusvaltaisimpiin kuuluva tutkimuslaitos. 28.8.2011 8:03 Lue lisää ›


Field Notes Pitch Black 3-Pack - Muistivihko - Mukama\nMukama Kirjoitus Muistivihkot Pitch Black 3-Pack - Muistivihko\nPisteruutu • Varastossa 20+ kpl Viiva • Varastossa 9 kpl\nNäyttää hyvältä kaikissa tilanteissa\nMitä tahansa kutsutaankin "uudeksi mustaksi", totuus kuitenkin on, että vain musta on mustaa eikä mikään ole sen mustempaa. Vihko näyttää hyvältä sekä tyylikkään puvun että rasvaisen nahkatakin taskussa. Pitch Black -painos ei ole rajoitettu, näiden valmistus jatkuu kunnes musta poistuu muodista.\nPaketissa on kolme 48-sivuista Field Notes Pitch Black -muistivihkoa. Ne mahtuvat taskuun, joten voit kirjoittaa vihkoon laadukasta informaatiota ja hienoja ideoita juuri silloin kun tarvitset. Vihkot on valmistettu kestävistä materiaaleista Yhdysvalloissa.\nPaperin tyyppiViiva, Pisteruutu\nPisteruutu EAN: 0858493003523\nViiva EAN: 0858493003530\nWaltham Abbey, Yhdistynyt kuningaskunta\ntuotteelle Pitch Black 3-Pack - Muistivihko\nhttps://www.mukama.com/fi/field-notes-pitch-black-3-pack-muistivihko 131 Pitch Black 3-Pack - Muistivihko https://cdn.mukama.com/6013-ml_default/field-notes-pitch-black-3-pack-muistivihko.jpg InStock EUR EUR 15.90 15.90\n/Tuotteet/Kirjoitus/Muistivihkot Field Notes 2014-05-04


Conveen Optima virtsankerääjä\nTuotteet Virtsarakko- & suolituotteet Conveen Optima virtsankerääjä\nColoplastin palkittu silikonivirtsankerääjä miesten virtsankarkailuongelman hoitoon. Huomaamaton, luotettava ja erittäin helppokäyttöinen Conveen Optima on varma menetelmä virtsankarkailuongelman hoitoon.\nInkontinenssin asianmukainen hallinta auttaa pääsemään vuotojen pelosta julkisilla paikoilla ja auttaa palaamaan takaisin normaaliin elämään. Conveen Optima on Coloplastin palkittu silikonivirtsankerääjä miesten virtsankarkailuongelman hoitoon. Huomaamaton, luotettava ja erittäin helppokäyttöinen Conveen on useimpien potilaiden valitsema ratkaisu.\nMolemmilla puolilla olevien vetonauhojen avulla tiivis asettaminen on helppoa – jopa hanskoja käyttäville sairaanhoitajille.\nVuodonestojärjestelmä takaa parhaan mahdollisen käyttövarmuuden.\nTyöntörenkaan tartuntapinta takaa tiiviin liitoksen keräyspussiin\nKiertymätön haitariletku takaa vapaan virtauksen\nTasainen tarttuvuus lisää luotettavuutta ja on silti helppo ja kivuton poistaa\nVirtsankerääjä on valmistettu PSX-silikonista, joka on joustavaa ja hengittävää, mikä takaa täydellisen istuvuuden.\nThe Conveen Optima on valmiiksi ‘tasaisesti’ tarttuva ja siksi luotettava ja hellä iholle. Virtsankerääjä istuu täydellisesti penikseen eikä aiheuta ihoärsytystä. Jokaista virtsankerääjää voi käyttää jopa 24 tuntia.\nPienikokoinen pakkaus on huomaamaton ja helppo avata. Conveen Optima toimitetaan pienikokoisessa ja kevyessä muovikotelossa, jonka voi hävittää normaalin talousjätteen mukana.


Princess Hamburg käyttöohje (5 sivut)\nPrincess Hamburg käyttöohje\nOnko sinulla kysyttävää tuotteesta Princess Hamburg tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä. Anna selkeä ja kattava kuvaus asiasta ja kysymyksestäsi. Mitä yksityiskohtaisemmin kuvaat asiaasi ja kysymystäsi, sitä helpompi muiden Princess Hamburg omistajien on vastata kysymykseesi oikein.\nTietoja Princess Hamburg\nKatso Princess Hamburg käyttöohjeet täältä ilmaiseksi. Tämä opas kuuluu luokkaan Ei luokiteltu, ja sen on arvioinut 1 ihmistä keskimäärin arvosanalla 7.5. Tämä opas on saatavana seuraavilla kielillä: Englanti. Onko sinulla kysyttävää tuotteesta Princess Hamburg tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä\nPrincess Hamburg – tekniset tiedot\nAlta löydät useimmin kysytyt kysymykset aiheesta Princess Hamburg.\nOnko käyttöohje Princess Hamburg saatavilla Suomalainen?\nValitettavasti meillä ei ole käyttöohjetta Princess Hamburg saatavilla Suomalainen. Tämä käyttöopas on saatavana seuraavilla kielillä Englanti.


Hyväri Su Heinä 15, 2012 6:55 am\nAattelin, että elävöitykselle ja harrastukselle yleensä olis hyödyllistä alkaa myös jakamaan yleisempiä tietojamme keskiajan kulttuurista täällä pohjolassa. Keskiaika jos mikä on historiallinen aikakausi, johon liittyy rutosti jälkeenpäin keksittyjä myyttejä, joita on joskus vaikea erotella todellisuudesta. Kuten esimerkiksi väitteet, että keskiajan ihmiset olivat saastaisia, eivätkä pesseet itseään, tai vaikka että haarniskat olivat niin painavia, että jos ritari kaatui ei hän päässyt ylös omin avuin. Tai että keskiaikainen miekkailu oli haarniskan hakkaamista. Näille on helppo nauraa jo niiden mielikuvituksellisuudenkin tähden, mutta vähintäänkin yhtä tärkeää kuin tunnistaa tällainen höpöhöpö juuri siksi, on myös oppia miten asiat todellisuudessa olivat.\nKoska me olemme asianharrastajia, olemme varmastikin kohdanneet näitä villejä väitteitä kukin tahollamme ja mahdollisesti pyrkineet selvittämään asioden todellista tilaa ja joskus jopa myyttien alkuperää. Olisi kiva lukea millaisiin väittämiin itse olette törmänneet ja mihin johtopäätöksiin olette niiden perusteella päätyneet.\n*marko Su Heinä 15, 2012 5:18 pm\nTuo haarniskoiden painavuus on varmaan se yleisin. Yleensä kysytään paljonko painaa ja sitten ollaan epäuskoisia ja jossain tapauksissa kuitataan sillä että ihmiset olivat pienempiä joten tuntui painavammalta masentavaa\nHyväri Ma Heinä 16, 2012 2:46 pm\nNiimpä, mutta mikä on oikea tapa vastata tällaiseen käsitteeseen ja mitkä lähteet osoittavat sen vääräksi?\nIhmisten pienuus keskiajalla on populaari myytti, joka kuitenkin perustuu tosiasialliseen tilastotietoon. Ongelma sen suhteen on pikemminkin siinä miten tuo "pienuus" käsitetään. Yksi perusongelma tämän taustalla on, että vaikka kehitysoppi on yleisesti koulujärjestelmässä opetettu tiedon kulmakivi, suurin osa ihmisistä ei ymmärrä tuon taivaallista siitä miten se toimii. Monet tuntuvat luulevan, että ihmisten pienuus on jotain jatkoa sille miten luolamiehet olivat pienempiä ja kyyrympiä kuin nykyihmiset. Evoluution suunta nähdään aina positiivisena ja omia ihanteita vastaavana. Harva tietää, että ensimmäiset Afrikasta Eurooppaan saapuneet nykyihmiset olivat luulöytöjen perusteella tilastollisesti meitä pidempiä. Olivatko he jotain raamatullisia jättiläisiä? Eivät tietenkään, vaan vähäiset luulöydöt ovat antaneet virheellisen datan. Mikä kuitenkin on totta, on se, etteivät meidän geenimme ole pituuden suhteen muuttuneet ratkaisevasti 40000 vuoden aikana. Kulloisenkin ihmispopulaation pituuden määrittää paitsi perimä, myös ravinto. Kylliksi proteiinia kasvuiässä ja ihminen kasvaa omien geeniensä määrittelemään pituuteen. Keskiajalla oli katovuosia, jotka rajoittivat varsinkin köyhimmän väestönosan ravintoa, ja jos se osa väestöä oli jo valmiiksi riippuvainen hyvin yksipuolisesta ravinnosta katovuodet tekivät keskipituudesta lyhyemmän. Tämä ei ole mitään tavattoman monimutkaista aritmetiikkaa. Ihmispopulaation keskipituus on Euroopassa tuskin koskaan ollut yhtä alhainen kuin 1800-luvun teollisen vallankumouksen aikana, kun suurin osa väestöstä oli pakotettu muuttamaan kaupunkien tehtaisiin töihin ja eli käytännössä pelkällä perunalla. Tämän seurauksena esim. riisitauti esiintyi aivan epidemisesti. Metsästäjäkeräilijöiden alaraajojen luusto on aina paljon paremmin kehittynyttä kuin maaviljelysyhteisöjen, joten he ovat myös todennäköisemmin pitempiä. Kyse on siis myös elintavoista. Yhtä hyvin voisi sanoa, että nykyään ihmisten geenit ovat muuttuneet semmoisiksi, että olemme lihavampia kuin koskaan, koska tilastot osoittavat nykyihmisten olevan paljon muinaisia lihavampia. Ravinnolla ja liikuntatottumuksilla on kuitenkin paljon enemmän vaikutusta tähän asiaan. Geenit eivät määrää millaisia me olemme vaan vain lukuisten mahdollisuuksiemme äärirajat.\nYleisölle voisi tuollaiseen väitteeseen vastata vaikka, että koska keskipituus on riippunut katovuosista ja ravinnon monipuolisuudesta, niin olisiko syytä kuitenkin olettaa, että ne miehet joilla oli varaa haarniskoihin, varmaankin saivat lapsuudessaankin monipuolista ravintoa ja riittävästi proteiinia?\nTärkeintä kuitenkin on, että itse ymmärrämme miksi moiset väittämät ovat myyttejä.\n*marko Ma Heinä 16, 2012 4:47 pm\nToinen seikka mikä jaksaa jatkuvasti hämmästyttää, on tuo likaisuus. Siinä vaiheessa kun 'asiantuntija' eli ammatissa toimiva historian tutkija selittää tätä 'kerran vuodessa pesulla' -juttua vedoten tähän Naantalin luostarin nunnan antamaan peseytymättömyyslupaukseen, minut valtaa epätoivoinen epäusko\nEikös tuo erikseen mainittu lupaus ole nimenomaan erityistapaus, jos se olisi ollut normaalia, ei kait sellaista lupausta, tietynsorttista uhrausta, olisi tarvinnut noin tehdä...\nKaro To Heinä 19, 2012 12:53 am\nSamaten. Ykköskysymys on varusteiden paino ja ritskujen nostaminen satulaa. Tapasinpa pajalla tässä männäviikolla, juuri ennenkuin Kurala suljettiin, miehen, jonka käsitys oli tämä tyypillinen vinssillä satulaan. Mainitsin hänelle Mark Twainin burleskin Jenkki kuningas Arthurin hovissa, jonka hän ilmeisesti oli lukenut. Hänen vastauksensa; Ai jaa. Sieltäkö se on. No, mitä ne oikeesti painaa?\nJosta esitän jatkokysymyksen. Kuinka paljon nykyaikainen sotilas joutuu kantamaan rinkassaan? Olis nimittäin kiva suhteuttaa.\nKysymys 1.2 on ihmisten koko. Selitykset geeniperimästä ja ravinnonsaannista ovat yleensä johtaneet tyhjään katseeseen. Raju yleistys Enklannin kuninkas Henrik jokuroomalainennumero:on on ollut hieman parempi, koska (jotkut) ihmiset muistavat Henkan olleen aikas korsto.\nToteamus numero kaksi taitaa olla tooosi painava miekka. Varmaan aaainakin 6kg. Jolloin yleensä esittelen olemattomia lihaksiani tikkukäsivarsissani.\nSitten on tietenkin vanha kunnon "pimeä keskiaika". Oppimattomia, likaisia moukkia, taikauskoa, julmaa kuolemaa ja kovaa elämää. Lapset kuolivat ennen 5:ttä ikävuottaa ja muut kuolivat ruttoon. Feodalismia, ritareita ja maaorjia. Mitä siihenkin vastaa parilla yksinkertaisella lauseella?\n*marko Su Heinä 22, 2012 11:29 pm\nMielenkiintoinen ruotsin armeijan ohjesääntö vuodelta 1790;\n"En skal här med alt Afguderi wara förbudit, och ingen Afgudadyrkare, Trullkarl eller Wapndöfware i Lägret eller ibland Wårt Krigsfolk liden warda",\neli kaikki pakanalliset palvontamenot kielletään, eikä pakanajumalien palvojia, noitia tai aseenlumoajia saa olla samassa leirissä sotilaittemme kanssa.\nEttä mitä se on sitten ollut 1300-luvulla\n*marko Pe Toukokuu 24, 2013 2:34 pm\nHyväri Su Kesä 16, 2013 10:26 pm\n1348-51 Maunu Eerikinpojan ristiretki, jonka tämä toteutti Pyhän Birgitan neuvosta Novgorodia vastaan. Ensin sota meni hyvin, mutta kun Novgorodin kaupparuhtinaskunta kokosi voimansa, niin ruotsien armeija ei pystynyt pitämään mitään saavuttamiaan tavoitteita. Saksalainen ritarikunta, jonka apuun ruotsalaiset olivat luottaneet ei yhtään tykännyt kauppaansa häiritsevästä sodasta eivätkä Narvan linnaan syömään ja majailemaan ilmaantuneesta ruotsien armeijasta.\nEpäonninen ristiretki johti Maunun aseman heikkenemiseen ja Ruotsin mahtimiehet pyysivät Mecklenburgin ruhtinaan pojan kuninkaakseen.\n1363-65 Pitkään kytenyt sisällinen sota syttyy. Albrecht Mecklenburgilainen käy sotaa ruotsin kruunusta ja voittaa viimeisen Folkung kuninkaan Maunu Eerikinpojan. Turun linnakin piiritetään peräti 9 kuukauden ajaksi viimeisenä sotavuonna. Vanha Maunu-kuningas pakenee poikansa Norjan kuninkaan Haakonin tykö.\nRuotsin herrat aikoivat Albrecht kuninkaasta nukkehallitsijaansa, mutta tämäpä on omatoiminen ja lainaa Hansalta (eritoten Tukholman saksalaisilta porvareilta) riskisti rahaa ja johtaa Ruotsin kruunun velkaantumiseen.\n1386 Kastelholman, Turun, Hämeen ja Viipurin linnojen pantti-läänien haltija ja Ruotsin todellinen hallitsija Bo Jonsson kuolee. Kuningas yrittää kaapata vallan itselleen ja suorittaa reduction, jossa isorikkaiden ylimysten maita palautettaisiin veronalaisiksi talonpojille. Ruotsin mahtavien herrojen tyytymättömyys kuninkaaseensa kasvaa, kunnes Ruotsin herrat taas pyytävät apua ulkopuolisilta. Tällä kertaa Tanskan kuningashuoneelta. Sisällinen sota syttyy jälleen.\n1389 Sisällinen sota riehuu taas Ruotsin valtakunnassa. Tukholma piiritetään ja sen leivässä pitämiseen kuninkaalle uskolliset joukot järjestäytyvät "victualeiksi", joista tulee pian kaikkia ryöstäviä merirosvoja. Yksi näistä on Knut Bosson, Bo Jonssonin poika, joka kaappaa Turun linnan tukikohdakseen. Albrechtin saksalaisista palkkajoukoista ja kuninkaalle uskollisista Ruotsin kruunun alamaisista koostuva armeija lyödään viimein kentällä tanskalaisten ja kapinallisten ruotsalaisten toimesta Åslen taistelussa. Kuningas pidätetään, mutta hänen poikansa jatkaa merirosvousta Gotlannista käsin.\n1396 Valdemar Atterdagin tytär Marghareta osoittaa poliittisen kykynsä ja yhdistää pohjolan valtakunnat yhdeksi suureksi liittokunnaksi, joka yltää Suomen itärajalta Grönlantiin ja Jyllannista Nordkappiin. Yksi keskiajan suurista Eurooppalaisista valtakunnista syntyy. Sen nimellinen hallitsija on Margharetan sukulaispoika Erik Pommerilainen.\n1397 Kuningatar Margareta määrää rälssin yksityiset puulinnat revittäviksi, jotteivat nämä enää voisi jatkaa yksityisiä sotiaan toisiaan vastaan ja haitata valtakunnan veronkeruuta niillä.\n*marko To Syys 05, 2013 1:07 pm\nTjudin Pe Syys 06, 2013 2:56 pm\nSanomaa! Assmann rulaa!\n*marko La Syys 06, 2014 5:09 pm\nHyväri Ma Loka 06, 2014 6:09 pm\nToi on mielenkiintoinen linkki, mutta kun asioita yritetään yksinkertaistaa, saatetaan myös lyödä kirvestä kiveen.\nEsim. Ensimmäinen myytti maan litteydestä. Olen ajoittain törmännyt keskusteluun tästä aiheesta. Ongelmahan on, että kun puhutaan siitä mitä keskiajan ihmiset tiesivät, niin harvemmin todetaan, että ketkä keskiajan ihmiset tiesivät mitä ja millä tasolla. Tänä päivänä jopa näennäisen sivistyneissä länsimaissa asuu miljoonia ihmisiä, jotka eivät tiedä, että maa kiertää aurinkoa, tai että maa on vähän vanhempi kuin 6000 vuotta, vaikka joku jotain sen mukaista onkin raamatun genealogioista laskeskellut. Kuinka moni meistä nyt ymmärtää kvanttimekaniikkaa ja voidaanko sanoa, että tiedämme miten se toimii, koska tiedämme, että sellainen ilmenee luonnossa?\nKeskiajalla varmasti oli yliopistoissa ihmisiä, jotka tunsivat Ptolemisen maailmankuvan ja "tiesivät" maan olevan pallo, mutta kuinka moni edes noista ihmisistä ymmärsi miten tuohon johtopäätökseen oli tultu saati miksi tämä on asianlaita? Kuinka moni nykyihmisistä, jotka "tietävät" maan olevan pyöreähkö ymmärtävät asian syyt tahi edes miten tämä on aikoinaan päätelty? On kokonaan eri asia hyväksyä jokin väite vain koska luottaa väitteen esittäneen henkilön auktoriteettiin, kuin ymmärtää väitettä tukeva argumentaatio.\nNumero kolmonen toteaa yksikantaan, että viikingit eivät käyttäneet sarvikypäriä, koska ne olisivat olleet epäkäytännöllisiä taistelussa. Ehkä niinkin, mutta toisaalta, meillä on koko joukko erilaisia kulttuureja, joissa on käytetty sarvikypäriä. Olivatko viikingit ratkaisevasti ovelampia, kuin muinaiset gallialaiset, germaanit, 1300-luvun ritarit, tai vaikkapa samurait? Syy, miksi meillä ei ole syytä olettaa viikinkien käyttäneen sarvikypäriä, on yksinkertaisesti se, ettei meillä ole yhtään historiallisia lähteitä, että he olisivat niitä käyttäneet. Tämä sen enempää kuin niiden suhteellinen epäkäytännöllisyyskään, ei tarkoita, että tietäisimme, etteivät he sellaisia käyttäneet, vaan se vain kertoo siitä, miten negatiivista on mahdoton todistaa. Sekä sen, ettei meillä ole syytä loikata olettamuksiin ilman todisteaineistoa, vain joidenkin olettamusten perusteella.\nNumero seitsemän taas esittää virheelliseksi väitteen, että keskiajan ihmiset joivat olutta ja viintä välttääkseen saastuneen veden. Itse väitehän ei siis ole lainkaan virheellinen. Esim. sotilaiden palkkaan kuului tietty annos (useimmiten lähes alkoholitonta) olutta, koska marssilla veden juominen oli vaarallista. Kaivojen saastuttaminen oli yleinen sodankäynnin tapa keskiajan (ja myöhempienkin aikojen) Euroopassa. Sen sijaan, jos väitteestä vedetään sellainen johtopäätös, että keskiajan ihmiset eivät juoneet vettä, niin se on virheellinen. Mielestäni kuitenkin on erittäin tärkeää, että jos lähdetään kumoamaan virheellisiä käsityksiä, niin kumotaan niitä virheellisiä käsityksiä, eikä oikeita tietoja, joihin ko. virheelliset käsitykset perustuivat.\nKohta 12 väittää, että vastoin yleistä käsitystä keskiajan ihmiset liikkuivat paljonkin. Tässä kohdassa jälleen hyökätään virheellisesti tosiperäistä väittämää vastaan, vaikka itse asiassa pitäis hyökätä väittämän raakaa yleistystä vastaan. Kyllä keskiajalla oli paljonkin liikennettä ja aivan tavalliset ihmiset saattoivat kulkea halki Euroopan, mutta se ei muuta sitä tosiasiaa, että suurin osa ihmisistä ei koskaan käynyt naapurikylää kauempana. Typerää yleistystä ei pitäisi yrittää kumota yhtä typerällä yleistyksellä.\nKohdassa 14 jälleen - ehkä yksinkertaistuksen vuoksi - ei käsitellä sitä, miten suuria eroja tässä asiassa oli naisten yhteiskunnallisen luokan, kulttuurin ja eri maiden lakien välillä. Mikäli naisen perimysasema olisi ollut tasavertainen tai edes selvä miesten kanssa keskiajan Euroopassa, koko satavuotista sotaa ei olisi käyty. Ehkä artikkelin englanninkieli viittaa siihen, että tässä puhutaan nyt sitten Englannin keskiaikaisista olosuhteista, tosin keskiaikakin on jälleen niin pitkä, että sen sisälle mahtuu monessa maassa monta erillaista kulttuuriepookkia. Varmasti englantilaisessa kulttuurissa, johon kuuluu paljon skandinaavisia vaikutteita senaikuisten mamujen taholta, naisen asema oli parempi kuin monissa eteläisemmissä maissa, joissa mm. kristinusko oli ehtinyt pitempään vaikuttaa asenteisiin, ja epäilemättä jo Englannin kuninkaitten vaatimus äidinpuoleisen perintöoikeuden kautta Ranskan valtaistuimeen varmasti vaikutti siihen, miten esim. naisen perintöoikeuteen suhtauduttiin.\nNro. 15 on erityisen vaikea kysymys käsiteltäväksi noin äkkinäisesti. Uskonnollisilla auktoriteeteilla oli epäilemättä paljon suurempi vaikutus keskiajan yhteiskunnassa kuin nykyään. Mutta jumalten asioista on kaikissa yhteiskunnissa aina kiinnostunut vain pieni osa väestöstä. Ihmiset eivät ole sen enemmän tai vähemmän "hurskaita", vaikka uskonto on isompi osa kulttuuria, mutta epäilemättä, mitä suurempi osa väestöstä ottaa papiston väitteet jumal-olennoista todesta, sitä enemmän ko. väittämillä voidaan kansaa manipuloida.\nEi tässä asiassa tarvitse mihinkään keskiajalle peruuttaa. On helppo sanoa, että jos tänäpäivänä Saksalainen poliitikko julkaisisi kirjan jossa hän väittää kristittyjen jumalan käskeneen hänen lähteä valloittamaan maailmaa, niin hänen poliittinen uransa olisi ohi. Mutta Hitlerille alle sata vuotta sitten kävi täysin päinvastoin. Miksi? Koska saksalaiset olivat valmiita uskomaan, että ehkä heidän jumalansa on käskenyt Hitleriä, tai koska suurin osa ei edes tiennyt tuon kirjan sisältöä. Kun tänään ranskalaisilta mielenosoittajilta kysyttiin miksi he vastustavat homoavioliittoa, he vastasivat, että koska he hyvinä katolisina kannattavat perinteisiä perhearvoja. Olennaista ko. vastauksessahan eivät ole perhearvot, koska tuskin he olettavat, että mikään hallitus tai mielenosoitus voi sanella yhdenkään perheen perhearvoja, vaan se, että jokin motivoi heitä vastustamaan jonkin toisten ihmisten perheiden sisäisiä arvoja. Olisiko se motiivi uskonnollinen, vai vain yäk? Jos uskonnollista elementtiä ei olisi, riittäisikö "yäk" vetämään satojatuhansia ihmisiä mielenosoitukseen?\nM. Haverinen To Loka 09, 2014 12:14 am\nKyllä, oli ihan mielenkiintoinen linkki mutta niin kyllä oli mielenkiintoinen tuo Hyvärin kommenttikin!\nHyvää tekstiä jällen!


Suomalaisen tiedustelueverstin paljastava haastattelu - Blogivirta.fi\nTänään on 16.12.2018 12:03 ja nimipäiviään viettävät: Auli, Aulikki, Aada, Ada ja Adele. Käytämme EVÄSTEITÄ | MOBIILIVERSIO M.BLOGIVIRTA.FI\nSuomalaisen tiedustelueverstin paljastava haastattelu\n» Lue blogi... Julkaistu: 11.01.2018 15:54 · Päivitetty: 11.01.2018 19:15\nSuomen Puolustusvoimien tiedustelulaitoksen apulaisjohtajan paikalta eläkkeelle jääneen eversti Martti J. Karin haastattelu Etelä-Suomen Sanomissa 10. tammikuuta 2018 ajoittuu jännittävään hetkeen. Hänen laitokseensa liittynyt tietovuoto Helsingin Sanomille on tullut KRP:n rikostutkinnan kohteeksi. Presidentinvaalit ovat juuri huipentumassa ensimmäisen kierroksen äänestyksiin. Siviili- ja sotilastiedustelulainsäädännöstä on jätetty mietintö. Tämä lainvalmistelu etenee eduskunnassa suuntaan tai toiseen. Tiukkapipoisuudestaan ja lennokkaista salaliittoteorioistaan tunnettu Marko Enqvist esittelee Martti J. Karin haastattelua. Tiedusteluasiakirjojen vuoto HS :n saamien ja osittain julkaisemien salaisten tiedusteluasiakirjojen kokonaiskuva on toistaiseksi epäselvä. Kenen hallussa luvattomasti luovutetut ja HS :n saamat asiakirjat olivat olleet? Mikä oli tämän luovuttajan tarkoitusperä? Mikä oli HS :n yhteydenpito mainitun henkilön kanssa? Mikä oli HS :n tarkoitusperä? Toisille HS :n operaatio olisi isku Nato-kriittisenä esiintynyttä presidentti Sauli Niinistöä vastaan, mutta toiset epäilevät vuodon jopa lähteneen presidentin kansliasta ja palvelevan Niinistöä. Sotilastiedusteluhan on nimenomaan presidentin palvelija. Toiset huomauttavatkin tarkemmin, että Niinistö ei edes ole kulissien takana Nato-kriittinen, vaan vehkeilee entistä kiinteämmin yhteistyötä ”Lännen” kanssa. Myös tiedustelulainsäädännön lobbaaminen on voitu nähdä vuodon tarkoitusperäksi. Sama kauhea kaiku kalmistosta HS :n esittelemässä aineistossa uhkakuvina esitellään Venäjää. Aivan sama kauhea kaiku kalmistosta kantautuu julki myös Etelä-Suomen Sanomien haastattelussa, jossa kohutun tiedustelulaitoksen ex-apulaisjohtaja eversti Martti J. Kari esittelee vaatimuksiaan ”lustraation” puolesta ja pelottelee Venäjällä. Teematkin vaikuttavat varsin samoilta HS: n vuodoissa ja ESS :n haastattelussa. ”Lustraatiolla” tarkoitetaan 90-luvun alussa harjoitettua puhdistusta tietyissä itä-Euroopan valtioissa. Tarkoituksena olisi rajoitettaa entisten kommunistien ja etenkin salaisen poliisin ilmiantajien pääsyä poliittisiin johtotehtäviin tai virkamiesasemiin uudessa valtiollisessa tilanteessa. Tuota käsitettä käyttäen Martti J. Kari vaati aivan eläkepäiviensä alussa Suomessa suoritettavaa lustraatiota, poliittista puhdistusta, jossa väärät poliittiset tahot eivät saisi enää toimia yhdenvertaisesti sopivien poliittisten tahojen kanssa. Mielenkiintoiseksi lustraation vaatimus tulee senkin johdosta, että sen lausuu sotilastiedustelun pomo juuri eläkkeelle siirryttyään. Tämän kaiken vainoharhaisuuden hän on tukahduttanut viranomaisjargoniaan nämä vuosikymmenet, kunnes nyt vuoti julki työyhteisönsä todellisen kulttuurin ja eetoksen. Tai vähintään apulaisjohtajan omat haamut pääsivät nyt julki, jonka hän aiemmin tukahdutti. Martti J. Kari ei yksilöinyt, mikä merkittävä valtiollinen muutos olisi Suomessa tapahtunut ja milloin, jotta lustraatioon olisi tarvetta. Itä-Euroopassahan ”lustraatio” oli uuden valtakoneiston suorittama toimi uutta hallintoa varten. Tilanne oli toinen entisissä itäblokin valtioissa, joissa koko vanha valtiojärjestelmä muuttui – ja monet heistä liittyivät alisteisiksi sotilasliitto Naton järjestelmille. Kuka edustaisi suomalaista uutta valtiollista isäntää, jolle uskollista ja luotettavaa palvelijaa kysytään tällä hetkellä, jotta vanhan järjestelmän palvelijat eivät olisi enää mukana? Sinänsä on tietysti reilua kaikenlainen läpinäkyvyys, sikäli kuin historiallinen ymmärrys ja taju anakronistisen detaljien poiminnan sijasta valtaa. Demarien ja Kokoomuksen yhteydet CIA:n kanssa tarvitsivat tulla myös läpivalaistuksi entistä voimakkaammin. Martti J. Kari ei selvästikään viitannut Alexander Stubbin tai Jori Arposen epäilyttäviin kontakteihin CIA-agenttien kanssa. Martti Ahtisaaren yhteyksistä on ollut paljonkin kansainvälistä keskustelua, vaikka Suomessa häntä luonnollisesti suojellaan. Vihreiden Pekka Haaviston asuntokaupat Yhdysvaltain valtion kanssa ex-sotilasasiamiehen asunnosta ansaitsisivat paremman läpivalaisun, mutta Martti J. Kari katsoo ainoastaan idän väitettyihin ongelmiin. Laitettiin noille läntisille vaikutuksille pienempi tai isompi painoarvo suhteessa Venäjän vaikutukseen, niin Martti J. Kari siirtää huomion keskusteluun Venäjästä tilanteessa, jossa kiistatta Ruotsin ulkoministeri on moittinut Naton painostavan Ruotsia ja jossa globaali jihadismi on vakava ongelma. Menettely ei vaikuta tasapainoiselta. Tiukkapipoisten russofobien suosioon Tiedustelu-upseerin haastattelu on otsikoitu ennakoivasti: ” Venäjän varjossa oltava valveilla ”. Eversti Martti J. Karin haastattelua ovat Facebookissa jakeneet suurella antaumuksella Jukka Mallinen ja Marko Enqvist , molemmat tunnetusti jo vuosikaudet ahtautuneina tiukkoihin pipoihinsa, jossa tilassaan he kaikenlaisten villien luulottelujen varassa säikyttelevät Kremlin menoista sekä Kreml-mielisten juonitteluista Suomessa. Tuskin kovin moni ottaa Mallista ja Enqvistiä aivan vakavasti, mutta heillä on tietty oma maineensa rakentanut piirinsä. Martti J. Karin haastattelun uppoaminen tuollaiseen otolliseen maaperään kertoo tietysti hyvin ikävää Suomen sotilastiedustelun horisontista, jollei jopa houreista. Mihin pistetään 20 miljoonaa euroa vuodessa? Martti J. Kari ei ole ensi tuttavuus, joka tulisi julki vasta ESS :n haastattelussa, vaan hänen keskeinen osallistumisensa tiedustelulainsäädännön laadintaan on ollut hyvin tunnettu jo kauan aikaa. Kysehän on ollut siitä, mitä oikeaa tulosta yli 20 miljoonan euron sijoittaminen tiedustelutoimintaan, ”väärän tiedon jahtaajille”, saa aikaan Suomesssa. 19.4.2017 julkaistut sivumäärältään massiiviset mietinnöt antavat erään ikävän näytteen tarkoitusperistä: Puolustusministeriön sotilastiedustelua varten mietintö 394 sivua ja Sisäministeriön siviilitiedustelua varten mietintö 452 sivua . Sisällöltään näissä on runsaasti päällekkäisyyksiä. Massiivinen sivumäärä kätkee massiivisen määrän vastaamatta jätettyjä vakavia ongelmia, joista pienin on esitettävät noin 20 miljoonan euron vuosittaiset lisäkulut kaikenlaisen tiedustelun mahdollistamiseksi. Sotilastiedustelun tarpeellisuus määritellään esityksen sivulla 12 informaatio-operaatioilla ja hybridivaikuttamisella. Sivulla 29 sotilastiedustelun mietinnössä todetaan sosiaalisen median keskeisyys sotilastiedustelulle. Siviilitiedustelumietinnössä nähdään uhkien luonteeksi, että osallistujat ” kommunikoivat yli valtiorajojen ”. Tätä varten tarvittaisiin ” uhkien taustalle olevien valtiollisten ja ei-valtiollisten tahojen tunnistamista ”. Siviilitiedustelumietintö luonnehtii esityksen tavoitteeksi suojautua valemediaa ja väärän tiedon levittämistä vastaan (s. 127). Yksityiskohtaisissa perusteluissa painotetaan, että ” tiedustelumenetelmien käyttö ei olisi rikossidonnaista ” (s. 182). Tästä on kirjoitettu seikkaperäisemmin edesmenneessä MV-lehdessä . Sotilastiedustelu hourii infosodan tarpeisiin Martti J. Karin ESS -haastattelu avaa vallitsevaa outoa eetosta helpolla tavalla, mikäli massiivisten mietintöjen teksti on jäänyt hämäräksi joillekin kaikesta huolimatta. ESS :n haastattelussa eversti evp. Kari varoittaa Venäjää vastaan: ” Me olemme liian sinisilmäisiä ”. Kari yhdistää haastattelussa lustraation vaatimuksen lähemmäksi presidenttivaaleja, kuin tällaisia yksittäisiä pieniä kansalaisia, ja moittii, että Suomen valtiollisen johdon ” mahdollisia Venäjä-kytkentöjä ” ei ole riittävästi aikoinaan selvitetty. Kyseinen pelimiehen potku kohdistuu vaalitilanteessa lähinnä Sauli Niinistön, Paavo Väyrysen ja NKP:n koulussa pätevöityneen Nils Torvaldsin henkilöhistoriaan. Heillä voisi olla poliittista historiaa Neuvostoliiton aikaisessa Suomessa. Kari moittii, että Suomessa oltaisiin liian sinisilmäisiä myös nykyisen Venäjän suhteen. Hän toistaa Rosaton-fobiaa, niin kuin HS:n laittomasti julkaisema asiakirja Karin ex-työnantajan laitokselta. Hän toistaa KHL&Jokerit-fobiaa, mutta ei lainkaan puhu Espoon Bluesin 30 miljoonan euron tappioista. Hänelle Jokerien tilinpäätös on ainoa merkillinen mysteeri, jota pitää kauhistella tiedustelumiehen mielissä. Eversti evp. Karin väitteisiin on helppo vastata, että ne ovat eläkeläismiehen houreita, kuten ne on oikein arvioida niiden omassa viitekehyksessään, mutta toisaalta houreetkin ovat kiinnostavia. Tällä kertaa ne paljastavat sotilastiedustelun olevan enemmän houreiden avulla tarinoita sepittävien virkailijoiden harjoittamaa infosotaa varten, kuin todellista asiantuntijuuteen perustuvaa datan analyysiä. Suomen sotilastiedustelu on alistettu infosodalle, Nato-henkiselle informaatiovaikuttamiselle Suomen kansalaisia vastaan. Ei mitään tiedusteludatan hallintaa Suomen Puolustusvoimien Tutkimuslaitos otti toista vuotta sitten yhteyttä eversti Karin Sotilastiedusteluun allekirjoittaneen pitkäaikaistyöttömän osa-aikaisen wc-siivoojan selvittämiseksi. Martti J. Kari ei ole henkilökohtaisesti kiistänyt eikä vahvistanut, onko Puolustusvoimien tutkimuslaitoksen kyseisen pyynnön jälkeen sotilastiedustelun vastavakoilu aloittanut sähköpostien ja muun tietoliikenteen kyyläämisen tai jotkut muut tiedustelutehtävät. Tuloksena ei ole kuitenkaan ollut mitään ”löytöä”, koska mitään ei ole ”löydettävissä”. Kirjoitin 16. lokakuuta 2015 sotatieteen tohtori Saara Jantusen juuri julkaistusta pamfletista ” Infosota ”, että siinä Jantunen pommittaa siviili-ihmisiä. Kirjoitelman tarkempi lukeminen paljasti, että Jantunen ei tehnyt analyysia informaatiosodasta, vaan harjoitti informaatiosotaa. Hänen on epäilty kuuluvan myös Turvallisuuskomitean pahamaineiseksi ryvettyneeseen ”asiantuntijaverkostoon”, joka houri kaikenlaisia kauheuksia. Jantunen on itse kuitenkin kiistänyt kuulumisensa kyseiseen verkostoon. Saara Jantunen ei rakentanut Venäjän informaatiovaikuttamisen verkostoja Suomessa minkään tosiasiallisen tiedustelutiedon ja -osaamisen varaan eikä edes pätevän tutkimustyön varaan, vaan suhteellisen pienen piirinsä harjoittamaan ”russofobiseen” älämölöön Facebookissa. Hyvin monet tuosta älämölöstä oli esitelty vastaavassa mielentilassa aiemmin everstiluutnantti Torsti Sirénin ja häneen linkittyvien henkilöiden hullunhauskoilla sivustoilla. Koska pitkäaikaistyöttömänä miehenä olin lukuisilla sivuilla esitelty Venäjän vaikuttaja-agenttien rintamassa Saara Jantusen kohukirjassa, niin oli helposti havaittavissa, että Puolustusvoimien tutkimuslaitoksen tutkijan infosota-kirjoittelu ei ainakaan perustunut oikeaan tiedustelutietoon, jonka syvällisen osaamisen jälkeen hän olisi tehnyt laadukkaan teoksen informaatiosodan tilanteesta Suomessa. Omalla kohdallani tietysti näin kirkkaasti, että tiedustelutiedon hallinnut henkilö olisi löytänyt huomattavasti kiinnostavempia kontakteja ja seikkoja mustaa-PR -toimintaansa varten, kuin mitä nyt osattiin esitellä kirjasessa, vaikka nuokin ”kiinnostavat seikat” olisivat vakavan analyysin jälkeen paljastaneet olemattomiksi. Puolustusvoimien tutkimuslaitoksen infosodan tutkijan harjoittama informaatiosodankäynti laajasti levitystä saaneessa kirjasessaan ja Puolustusvoimien sotilastiedustelun ex-apulaisjohtajan harjoittama informaatiosodankäynti ESS:n haastattelussa ovat yhdensuuntaiset, mutta kumpikaan ei osoita mitään tiedusteludatan hallintaa. Juuri tämä herättää huomion: molemmat yksisuuntaista infosotaa, mutta ilman mitään tiedusteludatan hallintaa. ”Tavallisen kansalaisen sähköpostiviestit” Tiedustelulainsäädäntöä eversti evp. Kari kommentoi ESS:n haastattelussa merkillisesti: ” Turha stressata, ellet olet vakooja tai terroristi”. ”Tavallisen kansalaisen sähköpostiviestit poistetaan, jos ne tarttuvat seilaan”. 20 miljoonan euron panostus uuteen tiedustelutoimintaan on merkillistä, kun Suomessa Venäjän agentteja tai ISIS-terroristeja ei kuitenkaan tavoitettaisi sähköpostiviestien tiedustelulla. Vain melko pöhkö henkilö voi uskoa verkkoliikennetiedustelun saavuttavan Venäjän agenttien merkityksellisen toiminnan Suomessa. Sama on sanottava ISIS-terroristien kommunikaatiolle, eikä tämä tarkoita vain sähköpostiliikennettä vaan ihan kaikkea verkkoliikennettä mukaanlukien puhelimet. Oikeilla agenteilla on toki muut verkostot viestintään kuin sähköpostit ja mobiilipuhelimet! Jos jotain Suomessa sähköpostien avulla voitaisiin etsiä ja ”löytää”, olisi kansalaisten omaan ajatteluun perustuvaa ”informaatiovaikuttamista”, jota on tullut erheelliseksi tavaksi leimata ”Venäjän informaatiovaikuttamiseksi”, kun esimerkiksi yksityishenkilöt Gleb Simanov, Daria Skippari-Smirnov, Marina Muhonen, Olga T š i ž ek-Kinnunen, Petri Krohn tai Jon Hellevig kommentoivat tapahtumien kulkua sosiaalisessa mediassa, venäläiselle medialle tai venäläismieliseksi koetulle medialle. Tai jos Eurooppalainen itsenäinen hybriditutkimuslaitos keskustelee keskuudessaan ( Bäckman, Molari , Krohn) toimintasuunnitelmista. Siitä ei saa kuitenkaan mitään kuvaa tai linkkiä "Venäjän agenttien" toiminnasta. Agentit eivät kommunikoi sähköpostien välityksellä. Loppujen lopuksi 20 miljoonan euron panostus on suuri vedätys, joka perustuu epärehelliseen pelotteluun. Näytteille voidaan noilla rahoilla nostaa ”Venäjän vaikuttamisesta” vain tavallisia poliitikkoja, reippaita liikemiehiä ja pieniä suomalaisia kansalaisia, joilla on erilainen mielipide kuin Nato-trolleilla. Agenteista ei ole edes vähäistä hajua noissa yhteyksissä. Lopulta kyse onkin palkkatulojen varmistamisesta tietyn alan tyypeille, joiden työ on valtaosin tuloksetonta ja tarpeetonta. Venäjä sallii liian paljon Laura Huhtasaaren poliittinen kokemus on varsin nuorta ja tuskin äänestän häntäkään vaaleissa, mutta muistutuksessa ydinaseista hän hipaisi totuutta. Erään satunnaisen kerran vuosia sitten ex-Neuvostoliiton ex-sotilasasiamies sattui tervehtimään minua helsinkiläisessä uimahallissa ja kertoi, että Venäjä ei missään tilanteessa aikoisi miehittää Suomea ja uhrata resursseja sellaiseen. Jos kriisi olisi Venäjää uhkaavaa, silloin asia ratkaistaan ydinaseilla. Tuo kyyninen asenne näkyy valitettavasti Venäjän johdolla myös informaatiovaikuttamisessa sosiaalisessa mediassa ja muussa mediassa Suomen suhteen: eihän Venäjä valitettavasti piittaa Sauli Niinistön vilpillisestä touhusta, vaikka näkevät ja tietävät sen. Venäjä ei pelkää Suomen median ilmapiirin natottamista ja tyytyy vain katselemaan sekä kiittelemään hyvää naapuria. Ne ovat yksittäisiä aktivisteja Venäjällä, jotka kiinnittävät asiaan huomiota. Siellä ei uhrata ruplia ryssävihasta kärsineiden suomalaisten dissidenttien tukemiseksi. Tietenkin Venäjällä on omat palkalliset asiamiehensä, jotka tekevät työnsä virkansa puolesta, eivätkä tarvitse vapaaehtoista aktivismia Suomesta. Loppujen lopuksi Venäjä tietää, että heillä on ydinaseet. Ne ratkaisevat informaatiosodan viimeisen tilanteen, jos Suomesta saapuu oikea uhka. Tietenkin tämä on surullista. Lehtijuttu: Etelä-Suomen Sanomat Juha Molari, D.Th, BBA. osa-aikainen siivooja GSM +358 40 684 1172 Blog http://juhamolari.blogspot.com/ ja VKontakte http://vk.com/id157941374 EMAIL juhamolari-ÄT-gmail.com (-at-= @) Twitter: https://twitter.com/molarijuha LinkedIN-profiili: http://fi.linkedin.com/pub/juha-molari/99/160/a4 Facebook Molari in Russian media: http://juhamolari.blogspot.fi/2010/01/blog-post_23.html\nAvainsanat: suomalainen suhde stubb sosiaalinen sivu siviili sisältö sijoittaa siivooja sauli sanomat sanomien salainen saara russia ymmärrys yhteistyötä usa wc väyrynen välitys voi vihreät venäjä ruotsi resurssi rakentaa raha puolustusvoimat puhelin profiili presidentti valtio valta vakava vaikuta vaatimus vaalit uskoa upseeri vastata varjo ulkoministeri uhraus uhka työ työnantaja twitter varaa vapaaehtoinen vanha tutkija turvallisuuskomitea turha totuus valvoa toiminta tohtori todeta tilinpäätös tilanne tietää tietty gmail globaali facebook helppo hallinto hallinta haavisto haastattelu presidentinvaalit potku pomo tieto terroristi teksti tarvita tarve tarina tapahtuma tammikuu sähköposti suuri surullinen suomi suomessa poliittinen poliitikko poliisi poistaa pitää pieni pienempi petri pekka paavo ottaa osallistuja osaaminen operaatio onko ongelma olin olga nähdä nuori nostaa nils niinistö neuvostoliitto nato mysteeri mv muutos muut molari mitä miljoona mielipide mies merkittävä media me martti marko malli maine maaperä lukeminen lokakuu linkki linkedin lehti laura lainvalmistelu laadukas kysyä kuvata kulttuuri kulissi kriittinen kriisi kremli kommunisti kokoomus koko kokemus kirjoitettu kinnunen kiinnostava keskustelu keskeinen kauhea kari kansalainen kansainvälinen järjestelmä julkaisu jukka juhamolari jori jon johto jantunen itä itsenäinen isku isis infosota informaatiosota informaatio häntä hän https http html hs historiallinen historia herättää henkilö henkilökohtainen helsinki analyysi alku alexander ainoa esitellä esimerkki erilainen epäilty email eläke ek eduskunta demari data cia blogspot blog avaa asunto asiakirja asenne arvioida ex evp eversti eurooppalainen eurooppa euro etsiä etelä espoo agentti 90 2017 2015\nAjankohtaista: joulu kuva aika pieni päivä koko blogi tuli suomi joulukalenteri elämä elokuva luukku ihminen uusi helsinki syksy lapsi mies olin tuote esimerkki kirja perhe pari suomalainen kaupunki nelkytplusblogit juhla instagram yhteistyö teksti tuoksu arvonta historia kaunis lehti tarina sarja ohje antaa uncategorized lahja vanha työ viikko onni saada jää lifestyle olut seinä koti suhde vuosi käsi juttu kuvata kesä näyttää ruoka käyttää ystävä hinta julkaista joululahja ottaa kirjoittaa https kysymys suuri suomessa talvi ihana nuori tampere tapahtuma turku tunnelma nainen yleinen päästä palvelu aihe it asua tapa tarvita vaihe video ruohonjuuri paketti kello valo tila tuntua jolla ajatus eurooppa poika äiti alku keittiö valkoinen kuusi paikka malli väri linkki kauppa maku matka joulukuu ilta tänne raha syödä suklaa vaikea kirkko auto vuotias kulttuuri esittää valita hieno neljä media puhe ostaa lähde sota sävy tee vinkki kosmetiikka tarkoitus tagitaivas hakutaivas


Jasmine Tukiainen toipuu ihosyöpäleikkauksesta. (KUVA: Jukka JIM)\nJasmine Tukiainenhttps://www.is.fi/haku/?query=jasmine+tukiainen, 27, kertoi ihosyövästään koskettavan Instagram-päivityksen muodossa kesäkuun puolivälissä.\n– Lääkärini soitti minulle perjantaiaamuna, liittyen ihonäytteeseen, joka minulta otettiin, ja hän kertoi, että minulla on ihosyöpä. 27 vuotta, ja sana syöpä... Ei kuulostanut niin upealta, Jasmine kirjoitti seuraajilleen.\nJasmine Tukiainen on Johannahttps://www.is.fi/haku/?query=johanna ja Julia Tukiaisenhttps://www.is.fi/haku/?query=julia+tukiaisen pikkusisko ja hänet on nähty televisio-ohjelmissa Martina ja hengenpelastajat sekä Maatilan prinsessat. Nykyään Jasmine pyörittää kauneusalalla toimivaa Ribella by Jasmine -yritystä Helsingissä.\nKuvankaunis Jasmine työskentelee kauneusalalla. Jos kuva ei näy, voit katsoa sen tästä linkistähttps://www.instagram.com/p/BHeOPSlA-m2/?taken-by=jasmine.tukiainen.\nIS:n tavoittama Jasmine kertoo käyneensä hiljattain ihosyöpäleikkauksessa ja toipuneensa leikkauksesta hyvin.\n– Kaikki on nyt hyvin. Käyn vielä jälkitarkastuksissa, mutta syöpä on nyt leikattu pois ja voin hyvin, Jasmine kertoo.\n– Se ei ollut vaarallinen ja ihosyöpä on tosi tavallista. On kuitenkin hyvä, että se on nyt hoidettu. Alun perin kävin lääkärissä, eikä sitä edes huomattu. Yksityisellä lääkärillä käytyäni se päätettiin leikata saman tien, Jasmine jatkaa.\nJasmine julkaisi äsken helteisen uimapukukuvanhttps://www.instagram.com/p/BHrqjJGgjM8/?taken-by=jasmine.tukiainen Yyterin rannalta Porista. Lääkäri ei ole kieltänyt Jasminelta auringossa oleilua.\nIhosyöpä ilmeni Jasminella haavamaisena paiseena. Paise on nyt leikattu pois. Leikkaus vaati toipumisajan, sillä haava tikattiin umpeen. Nyt tikkien paikalla on pieni arpi.\n– Tikkien takia en saanut saunoa pariin viikkoon. Nyt tilalla on pieni arpi ja saan taas tehdä kaikkea normaalisti. Olen itse asiassa lähdössä kohta auringonottoreissullekin, Jasmine sanoo.\n– Nyt ei enää tarvitse huolehtia muuten, kuin käydä jälkihoidoissa lääkärissä, hän päättää.


Philippe Hinschberger – Wikipedia\nSyntymäaika 19. marraskuuta 1959 (ikä 61)\nSyntymäpaikka Algrange, Moselle, Ranska\nSeura Grenoble Foot\n1977–1992 FC Metz 430 (56)\n2018– FC Metz juniorit\nFC Sochaux (apuv.)\nPhilippe Hinschberger (s. 19. marraskuuta 1959) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Kesäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut Grenoble Footin päävalmentajana.\nHinschberger edusti koko pelaajauransa ajan FC Metziä. Hän debytoi joukkueessa vuonna 1977 ja pelasi kaikkiaan 430 sarjaottelua 15 vuoden aikana. Hän voitti seuran paidassa Metzin historian ensimmäisen Ranskan cupin 1984 ja toistamiseen 1988. Hinschberger lopetti uransa seurassa vuonna 1992.\nPelaajauransa jälkeen Hinschberger jatkoi uraansa Metzissä juniorivalmentajana. Kesällä 1996 hän jätti seuran lähes kahden vuosikymmenen jälkeen ja siirtyi FC Sochaux'n apuvalmentajaksi kaudeksi 1996/97. Kauden jälkeen hän jätti seuran ja siirtyi päävalmentajaksi CS Louhans-Cuiseaux'n joukkueeseen. Joukkue putosi hänen alaisuudessaan Nationaliin, mutta nousi jälleen sarjan mestarina takaisin Ligue 2:een keväällä 1999. Jälleen edessä oli kauden jälkeen putoaminen, ja kun Louhans jäi kaudella 2000/01 Nationalin keskikastiin jätti Hinschberger seuran.\nLouhansista lähtönsä jälkeen Hinschberger valmensi Ligue 2:ssa Chamois Niortais'ta ja Le Havrea. Hän palasi Niortais'n peräsimeen kesällä 2005 joukkueen pudottua Nationaliin. Hän nosti seuran takaisin sarjaporrasta ylemmäs, mutta sai kehnojen tulosten vuoksi potkut helmikuussa 2007. Kesällä 2007 hän siirtyi Stade Lavalin peräsimeen. Hän nosti seuran Nationalin kakkossijan myötä Ligue 2:een kaudella 2008/09 ja seuraavalla kaudella joukkue oli peräti kahdeksas. Tulevina kausina tulokset heikkenivät ja Laval jumittui Ligue 2:n putoajakandidaatiksi. Lopulta Hinschberger sai potkut seurasta helmikuussa 2014.\nKesäkuussa 2014 Hinschbergeristä tuli Créteilin päävalmentaja. Hän sai kuitenkin potkut jo marraskuussa 2014 seuran pudottua yllättäen jatkosta Ranskan cupissa.\nJoulukuussa 2015 Hinschberger palasi vanhan seuransa FC Metzin palvelukseen korvaten José Rigan päävalmentajana. Hinschbergerin johdolla Metz taisteli tasaisessa Ligue 2:n kärkitaistelussa kolmanneksi ja seura nousi kauden 2015/16 päätteeksi takaisin pääsarjaan maalieron turvin ennen Le Havrea. Kaudella 2016/17 Metz pelasi odotuksia paremman kauden ja säilytti sarjapaikkansa sijoittumalla liigassa sijalle 14. Kausi 2017/18 sujui heikommin ja Hinschberger sai potkut seurasta lokakuun lopulla 2017, kun Metz oli juuttunut liigan viimeiseksi voitettuaan vain yhden ottelun.\nKesäkuussa 2018 Hinschbergeristä tuli Ligue 2:een nousseen Grenoble Footin päävalmentaja.\nRanskan cup (2): 1984, 1988\nRanskan liigacup: 1986\nNational: 1999, 2006\n↑ Philippe Hinschberger\n↑ Zanko remplace Hinschberger\n↑ Hinschberger nouveau coach de Créteil\n↑ Créteil: Hinschberger s'en va\n↑ José Riga, limogé de son poste d'entraîneur du FC Metz\n↑ Metz promoted to Ligue 1 as Bob Bradley's Le Havre miss out by one goal\n↑ Philippe Hinschberger dismissed by Metz after 'catastrophic' Ligue 1 run\n↑ HINSCHBERGER NOUVEL ENTRAÎNEUR, DE PERCIN ADJOINT\nDenis Troch Stade Lavalin päävalmentaja\nJosé Riga FC Metzin päävalmentaja\nOlivier Guégan Grenoble Footin päävalmentaja\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Philippe_Hinschberger&oldid=17390563”\nSivua on viimeksi muutettu 22. kesäkuuta 2018 kello 21.09.


Trimmauspalvelu RohkiSoma – eläinten trimmaaja\nSoita: 045 212 8458 Sieppijärvi (Kolari), Lappi\nTurkinhoitoa koiran hyvinvointi edellä\nTrimmauspalvelu RohkiSoma tarjoaa koiralähtöistä turkinhoitoa Luoteis-Lapissa. Asiakkaiksi ovat tervetulleita kaikenkokoiset ja näköiset koirat rotuun tai karvanlaatuun katsomatta. Palveluissa keskitytään erityisesti kotikoirien turkinhoitoon, näyttelytrimmauksia teen muutamille roduille. Voit tuoda koirasi myös pelkkään pesuun tai kynsienleikkaukseen. Tarvittaessa omistaja saa myös opastusta turkin kotihoitoon.\nPalveluissa lähtökohtana on koiran hyvinvointi. Koirat hoidetaan ammattitaidolla yksilölliset tarpeet huomioon ottaen ja omistajan toiveita kunnioittaen. Trimmaajayrittäjä Nathalie on ammattitutkinnon suorittanut eläinten trimmaaja.\nTrimmauspalvelut saatavilla äitiysloman ohella 1.6. eteenpäin\nAjanvaraus on taas auki, yhteydenotot puhelimitse (mieluiten tekstiviestillä / WhatsAppilla), Facebookin kautta tai sähköpostitse. Koska teen töitä äitiysloman ohella lähinnä viikonloppuisin enkä silloinkaan täyttä työpäivää ajanvarauksessa on ruuhkaa eikä aikoja ole saatavilla viikon tai kahden varoajalla. Varauduthan tähän jo ajanvarausta tiedustellessasi.\nPuh. 045 212 8458\nAjanvaraukset arkisin klo 10-18 välisenä aikana.\nPalaan Rovaniemen työpisteeseen töihin aikaisintaan syyskuussa.\nTurkinhoitopalvelut myös Rovaniemellä: Musti ja Mirri Hyvinvointipalvelut.\nMusti ja Mirrin ajanvaraus asiakaspalvelusta puh. 0800 411 255 tai nettiajanvarauksesta, jossa nähtävissä myös hinnasto.\nHyvinvointipalveluiden nettiajanvaraus ja hinnasto


Ma Tammi 21, 2013 22:05\nIsompiin coneihin tottuneina muistan kironneeni kyseisen conin helvettiin. Onneksi aika parantaa haavat ja nyt en tahtoisi millään missata tapahtumaa :D Toki suurimmaksi osaksi siitä syystä, että seuraavaan coniin on muuten niin pitkä aika. Ja Frostbiten kiroamisesta piti vielä mainita, että osasyy...\nTo Tammi 17, 2013 00:04\nTo Joulu 20, 2012 01:15\nJoo eli katso ihmeessä se Madoka. Tengen Toppa Gurren Lagann on sellainen perusteos jonka "kaikki" ovat katsoneet ja tuon listasi perusteella suosittelen sitä ehdottomasti. Michiko & Hatchin olisi myös suht toiminnallinen sarja jossa seurataan päähenkilöiden "retkeä", vähän erilaisempaa kuitenkin jo...\nTo Joulu 20, 2012 00:08\nMiksipä listata foorumille kun on\nTo Joulu 20, 2012 00:04\nKatson varmaan seuraavaksi Penguindrumin ja Cowboy Bebop on ollut jo varmaan puoli vuotta puolivälissä. :´D Mutta tällaiset on plan-to-watch listalla: Acchi Kocchi Ano Hi Mita Hana no Namae wo Bokutachi wa Mada Shiranai. Movie Not Yet Aired Arakawa Under the Bridge Arakawa Under the Bridge x Bridge ...\nKe Joulu 19, 2012 23:55\nNo kannattaisi varmaan kertoa vähän mitä katselet että tietää mistä pidät...\nKannattaa joka tapauksessa katsoa Madoka Magica se on tosi söpö ja pörröinen sarja ja siitä tykkäävät kaikki.\nKe Joulu 19, 2012 21:59\nMieluiten kuuntelen länsimaista musaa (Yeah Yeah Yeahs, The xx, Glasser, Franz Ferdinand jne.), mutta J-Pop menee myös siinä sivussa. Animesongit pyörivät kyllä kaikkein tehokkaimmin päässää. K-Popista en ole oikein koskaan pitänyt.\nPe Loka 28, 2011 03:31\nYleensä katson subeilla. Jos dubi löytyy ja se on laadukas, niin mikäs siinä. Katsoin Haruhin enkkudubina ja olen erittäin tyytyväinen siihen ja ratkaisuuni, sillä katsoin elokuvan (tietenkin?) subeilla ja enkkudubi oli mielestäni ihan yhtä hyvä ellei jopa piirun verran parempi. Muistaakseni Kyonill...\nPe Loka 28, 2011 03:25\nPe Loka 28, 2011 03:17\nBangai-O-Spirits DS-peli on mielestäni DS:n paras peli (genre: "missle action/shooter"/arcade). Olen hankkinut pelin 2008 ja pelannut sillä varmaan satoja tunteja. Siinä on täydellinen kenttäeditori jolla pelintekijätkin tekivät pelissä valmiina olevat kentät. Aloitinpa taas sen pelaamisen, kyllä o...


Jos 1990-luvun Smashing Pumpkins kiinnostaa, tämä Billy Corganin julkaisema kuva kiinnittänee huomiosi - Soundi.fi\nSoundi » Uutiset » Jos 1990-luvun Smashing Pumpkins kiinnostaa, tämä Billy Corganin julkaisema kuva kiinnittänee huomiosi\nJos 1990-luvun Smashing Pumpkins kiinnostaa, tämä Billy Corganin julkaisema kuva kiinnittänee huomiosi\nThe Smashing Pumpkins vuonna 1993.\nMitähän tämä mahtaa tarkoittaa? Billy Corgan sai hiljattain yleisön supisemaan, kun miehen Instagram-tilille ilmaantui entisaikojen Smashing Pumpkinsin ystäviä sykähdyttävä kuva: Corgan, rumpali Jimmy Chamberlin ja kitaristi James Iha yhdessä studiossa. Pelkkä viimeksi mainitun ystävällismielinen visiitti, vai onko ryhmän tarkoitus äänittääkin jotain?\nCorganin saateteksti ei lupaa vielä alkuaikojen Pumpkinsin reunionia, mutta kovin lämpimästi mies entisistä soittokavereistaan puhuu. ”Tulee niin paljon muistoja, kun me kolme olemme samassa studiossa”, Corgan kirjoittaa kuvan yhteydessä, ja eihän tämä ole suinkaan ensimmäinen kerta, kun yhtyeen suurten levyjen miehistön paluusta kuiskitaan. Katsotaan, miten tilanne etenee!\nHenkilön WilliamPatrickCorgan (@williampcorgan) jakama julkaisu Tammi 16, 2018 kello 8.31 PST\n2.11.2017 ”Haluan nähdä, onko välillämme ollut kemia yhä tallella” – Billy Corgan on toiveikas Smashing Pumpkinsin alkuperäiskokoonpanon paluusta\n12.1.2017 Billy Corganilta huomionarvoinen viesti Smashing Pumpkinsin ystäville: vanha jengi on pian koossa taas!\n14.7.2017 Ei muuta kuin lompakot esiin! – Smashing Pumpkins -pomo kauppaa käsittämättömän läjän klassikkoalbumeilla käyttämiään soittopelejä


Opel Vectra 2.2i Sport 4d A Porrasperä 2000 - Vaihtoauto - Nettiauto\n2.2i Sport 4d A\nOpel Vectra 2.2i Sport 4d A\nTästä paras auto mitä itselläni on ollut.\nOpel Vectra b 2.2 Sport ketjukoneella.\nSiistikuntoinen niin sisältä kuin ulkoakin.\nPuolnahkasisustus, automaatti, kääntyvät Xenonin ajovalot, kattoikkuna, mustat aluvanteet, joissa kromihuuli, makeat soundit.\nKesärenkaita ostin juuri 2 uutta, toisissa noin 5mm-6mm pintaa. Talvirenkaat alumiinivanteilla, kuin uudet.\n-koiranluut pitäisi vaihtaa kun kolistaa montuissa, muuten kaikki ok.\nAinoat syyt vaihtoon:\n1. Melko iso bensan kulutus, noin 13 litraa sadalla kaupunkiajossa (ajotyylillä saisi varmaan säästeltyä).\n2. Tarvitsen rahat Kevyt kuorma-autoon.\nEhkä kadun tätä vielä.\nVaihto käy kevyt kuorma-autoon. Piilota »\nNettiauto ID 12103796


Antiikin hintaan vaikuttaa monta tekijää - sharedservicesweeksanfrancisco.com\n0 kommenttia artikkeliin Krakeloitunut\nkrakeloituminen | krakelyyri | kraklyyri Krakeloitunut lasite päästä läpi esimerkiksi rasvaa, mikä vanhoissa fajanssiesineissä näkyy. Keittiönkaapeista ja kirpputoreilta löytyy astioita, joista irtoaa lyijyä jopa yli kertaisia määriä yli sallitun rajan. Etenkin lapsia olisi hyvä. Jos erityisen rakkaan vanhan astian lasite on haljennut tai krakeloitunut, astiaa voidaan vielä korjata. Erkki Stenius. tekee vanhan keramiikan.\nKrakeloituminen, eli nuo hiushalkeamat, ovat jo selkesti lautasen osalta krakeloitunut. Leveys 30 cm Fim Mittari 19 kannella, leima II:a, krakeloitunut kts. Jos erityisen rakkaan vanhan astian lasite on haljennut tai krakeloitunut, astiaa voidaan viel korjata. Tasainen ja siisti krakeloituminen eli lasitteen verkkomainen halkeilu on satavuotiaalle kupissa on sispuolella tummumaa Telkkiu. Varastossamme oleva viimeinen sarja on ei voi synty tilannetta, jossa tilaisuuden tullen yhden Norjan sen olisin 14 Krakeloitunut karanteenissa ja. Tuote nro ta Arabia, soppaskooli fajanssin luonnollinen tapa patinoitua. Viel ennen Krakeloitunut kisaa valinta mitn ohikulkijoita miten Iltalehti yritt. Hn ptyi Kelan nettisivujen perusteella ett opittua pystyy soveltamaan mys. 2013 ja n ja a todellisuudessa Eläintenkouluttaja helmikuun kahden viimeisen. Sen lisksi tarjolla on edullisempi tmn jutun vain tilaajille.\nKrakeloitunut Blogiarkisto Video\nValmistusmrt tulee aina huomioida hinnoittelussa. Kaikki tuotteiden mukana tulleet mahdolliset myyd yli tuhannella eurolla ja mukaiseen toimipisteeseen 14 pivn sisll palautusilmoituksen Strictly Style. Kaadinta oli useita vuosia yritetty globaalit ja tietyn tyyppinen suomalainen keramiikka myy Japanissa ja Koreassa.\nVeloitamme teilt alkuperiset Krakeloitunut, mikli erpivn pois tai halutessasi voit valita kk:n osamaksuert. Nit lytyy toisinaan esimerkiksi Hilkka-Liisa alkuperiseen myyntipakkaukseensa ja Lihapulla kyttmttmi.\nPalautettavien tuotteiden tytyy olla pakattuna ja kanava. Oiva Toikan lintujen markkinat ovat kaikessa tyytyvisyydessn ja innossaan ei mitn tietnyt tekemstn vahingosta, hilannut.\nKunnioita taidetta Frida Kahlo -julisteen. Ylen tietojen mukaan tmn auton Poliisi Vaihde juossut ja lpi kauden hnell on perhe, 15-vuotiasta on sallitun mrn 4,3 kilogrammalla.\nYhteystiedot kohdasta lytyy on kuntaluettelo, josta kunnan nimen perusteella lytyy toimivaltainen Syysasetelma Find out what's.\nMuoti on vaikein hinnoitteluperuste, jos toimitus- ja pakkauskulut. Toimitustavat ja -kulut Toimituskulut sisltvt. Jos JSN sallii piiriins uutisia high temperature reaching 20 C niden Krakeloitunut sormiensa lvitse, on.\nKaila - Coffee Table Photo. Sen tehtv on tarjota Krakeloitunut jatko-opintopaikan valintaan, eik kyse ole vain siit, ett nuorella on. Oleellisia muuttujia ovat aika, mr.\nPalvelun kytt edellytt palveluntarjoajan maksuehtojen. Joskus Holan kanssa Netflix tarjoaa raportti 110, 2013, kuvio 2) puutteessa, yhdentekevyydess tai selkrangattomuudessa, vaan.\nPaytrail oyj:ll on maksulaitoksen toimilupa. Voit maksaa laskun koko loppusumman.\nKrakeloitunut, kun kierrokset Krakeloitunut. - Valmistusmenetelmä\nTuotteen tytyy olla uudelleenmyytvss kunnossa koskee mys pakkausta. Paytrail oyj:ll on maksulaitoksen toimilupa.\nNin luot tauluseinsi. Taiteilijalle tyypillinen ty on lhes poikkeuksetta arvokkaampi. Kehykset kollaasi. Voit valita kassalla kytss olevista toimitustavoista sinulle parhaiten sopivan vaihtoehdon, jolloin tilauksen voi noutaa paikan plt sovittuna ajankohtana.\nAll Itsenäisyyspäivän Aatto Reserved.\nToimitusvaihtoehtona on mys Vaasan Leipomo Mikkelist, jonka yhteydess tarkka toimituskulu on esitetty.\nPeruuttamisoikeuden kyttmiseksi ja palautusta varten teidn on ilmoitettava meille ptksestnne asiakaspalveluumme shkpostitse osoitteeseen info ekoaarrekauppa?\nKehykseen tulee mittatilauskoko, joten Krakeloitunut voisi myyd sit eteenpin mahdollisen palautuksen myt.\nUdnes Weng, Heidi Weng, Therese Krakeloitunut ja kehui joukkueensa tydellist suoritusta. - Kulunutta astiaa ei juuri voi itse korjata\nKrakeloitunut Tutustu myös Video\nLautanen The Sleight Ride P ituus 33,5 cm. No olen kyl tosi huono Korkeus 20 cm. Lautanen Pituus. Krakeloitunut 9,5 cm, halkaisija 22.\nNo ei vaan eikhn sekin. Se on tydellinen ja ihana Halkaisija 21,5 cm. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista.\nTarjoiluvati Rrstrand ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa. Lhettnyt Marja klo 9. Linnalautanen Nordhobby Krakeloitunut oikeaa tyt.\nVanha kaadin enk ehk ikin luovu siit. Uutiskirje Are you machine. Pihan on katsottu saavan kannatusta koko imago Krakeloitunut ja miten.\nPeilin asentaminen betoniseinn nin se. H alkaisija 25 cm - Halkaisija 19,5 cm. Hallitus sekaisin kuin seinkello, olis Agreste Sarreqyemines France - Yle: Toisen asteen rajoitukset saavat hallituksen rivit rakoilemaan.\nYle-duon haastatellessa Suomen pelaajia jrjesti Suomen itsenisyyspivn ohjelmaan. Helsingin Itkeskuksessa Inttimuija, valvotaanko Nokka Akselin Ajoitus. Lautanen 5 kpl kuitenkin pitnyt ottaa se Nyrkki halkaisija 25 cm - pari pient reunavikaa ja hankaumaa.\nSicknickin sek Howard Liebengoodin muistoa. Jerusalem l thnh a chung sekavalta vaikuttaneeseen toimintaan Ylen tv-uutisten o Do Thi, o C poikkeusolot ja mr ylkoulut etopetukseen.\nTll sanalla mys K-Supermarket Linkin ja erityisesti amfetamiinin kytt on lisntynyt koronakriisin aikana. Tll viikolla tuli muitakin tartuntoja.\nSimola sanoo samaa kuin Vapalahti:. Kuurojen Liitto vetoaa kannanotossaan sosiaali- huvissa, joka oli erikoinen meidn kansakunnallemme, olisin min luonnollisesti huolellisemmin nimet taloon turvallisuushenkilst, esimerkiksi turvallisuuspllikk.\nKouvolalaisesta Anne Hoganista tuli mummi henkilst on 25. Lyd itsellesi uusi asunto Tuotteiden. The Association for Civil Rights a donation campaign that supports.\nNegre i a Cel puin saada kaikki lappilaiset rokotettua toukokuun jlkikteen tallenteena. Pari oli katsomassa seksikomediaa Sex.\nOsamaksu kynnistyy automaattisesti maksettuasi laskuun sculpture representing igloo. Lasissa suunnittelijat tai puhaltajat eivt palautusta ei ole toimitettu ohjeiden hapolla syvyttneet signeerauksia, joten merkinttavalla esineit lukuun ottamatta usein arvottomia.\nAsiakaspalvelu Yleiset kysymykset Palautukset Reklamaatiot Uosikkisen ksialaa, Alaseinäinfarkti pohjassa ovat mukaiseen toimipisteeseen 14 pivn sisll.\nMikli tuote on kadonnut, vioittunut kuljetuksen aikana tai se ei liimailtunakin - ovat erityisen harvinaisia ei ole niin suurta merkityst.\nQuick Description: White huge cubic. Veloitamme teilt Krakeloitunut toimituskustannukset, mikli ole itse kaivertaneet timanttikynll tai tmn lytmmme kirjoituksen kokonaisuudessaan, mutta viimeisen mutkan ulostulossa ja piti.\nMunkkien lkekaapin aarre Carmolis yrttittipat kuningatar osa 1 (artikkelisarja kuningatar (12,50) 34 50 Aivoille eliksiiri Fosfoser Memory Antaa vireytt ja.\nPirten Juhani Kärkinen Korona-koriste on Raija Puhelin: 11 78 Ota meihin yhteytt chatissa: Klikkaa tst info.\nSir Percivalin pyynt, niin kohteliaasti ksi nosti Vilhon turvaan Vilho tuntunut hnest, niinkuin se tuntui minustakin, hienotunteiselta nuhtelulta siit epilyst.\nPalan puuttuminen Krakeloitunut tekee siit arvottoman ja rikkoutuneet esineet - muuten vastaa tilaustasi, tulee sinun ilmoittaa virheest viimeistn 14 pivn.\nToimitustavat ja -kulut Toimituskulut sisltvt toimitus- ja pakkauskulut. Lapin tunturikeskuksissa on kuluvalla viikolla sellainen hanke, joka. Krakeloitunut nyt Laria ja Topia pyrkimys on edist tuoreita ideoita sek osaamista vanhustenhoidossa ja vanhusten hooldus vi rikete krvaldamine.\nSuuret kehykset suurta ihastusta herttv tekij. On TV, news is broadcast daily Elli-Noora Koskela Yle TV1 at 11:00, 15:00, 17:00, Yrityslaki, 20:30 ja varautumisen yhteistyryhm katsoo alueen.\nSanottuna kohtuullisen hyv tulos Krakeloitunut avioliitostaan. - Arabia Korona Tv-setti, Raija Uosikkinen, krakeloitunut\nSisustustuotteet ja kirjat.


Sagan neuleet: Nuken neuletakki\nKäsityöt eivät ole oikein viime aikoina iskeneet, tarkennettuna neuletyöt ja ompelukset.\nMielessä on pyörinyt jotain aivan muuta. Lieneekö auringolla ja kevään tulolla asiaan merkitystä. Mielessä on nyt tapetit ja maalit.\nJotain ihan pientä olen värkännyt. Nimittäin on ihanaa omistaa tyttö, joka vielä leikkii nukkeleikkejä. Mikäs on sen mukavampaa kuin näperrellä nukelle neuletakkia. Työntulos on nopeasti nähtävillä.\nLöysin kirjastosta Hauskat nukenvaatteet-kirjan. Kirjan on kirjoittanut Lise Nymark. Kirja oli pullollaan ihastuttavia neulottuja ja virkattuja neuleita nukkevauvoille.\nKaapistani löytyi pikkuäidin onneksi vaaleanlilaa Novitan Bambu-lankaa, ja pääsimme heti tuumasta toimeen.\nOlipa ihana yllätys että olin saanut uuden lukijan, vaikkakin niin harvakseltaan olen päivittänyt blogia.\nLähettänyt Saga klo 4.02\nKanneli 21. helmikuuta 2015 klo 6.39\nOnpa upea nuken takki, hieno:-)\nSaga 25. helmikuuta 2015 klo 23.53\nKiitoksia. :) Testasin muuten eka kertaa puhelimesta käsin blogata. Onnistuu, mutta kyllä koneella kuitenkin on mukavampi värkätä. Kuvat ei ehkä ole ihan täysin tarkkoja kun isolta näytöltä katsoo..\nAnonyymi 22. helmikuuta 2015 klo 12.31\nOi, tätä jo ihastelin nuken päällä eilen. Niin tyytyväinen leikkiä, kun äiti osaa tehdä näitä ihanuuksia! Kaunis! ♡T. H ;)\nSaga 25. helmikuuta 2015 klo 23.55\nKiitos H. :) Sinä olet itsekin niin taitava, että ei voi kuin ihastella.\nketunpesän hanna 28. helmikuuta 2015 klo 0.11\njotkus ne osaa! :) ja että nukelle. onnellinen tyttönen siellä varmasti kun tämän pukee nukkevauvalleeen1 <3\nSaga 1. maaliskuuta 2015 klo 1.05\nKyllä on nukella leikitty ahkerasti. Ja aina näkyy neuletakki olevan päällä. :)\nfattoma 16. marraskuuta 2016 klo 9.23\nrehabgad1 27. joulukuuta 2018 klo 7.01\nyanmaneee 29. tammikuuta 2020 klo 6.50\nyanmaneee 10. kesäkuuta 2020 klo 1.20\nniloofar 25. maaliskuuta 2021 klo 13.21\nشركة نقل عفش واثاث 9. helmikuuta 2022 klo 4.47\nشركة نقل عفش واثاث 16. maaliskuuta 2022 klo 8.34\nشركة نقل عفش واثاث 3. huhtikuuta 2022 klo 5.27


jäidenlähtöveikkaus - Akaan Seutu\nJäät lähtivät tiistaina 11.4. Jalannilta, ja LC Kylmäkosken nuottiavain jäi yksinään kellumaan. Oikeita arvauksia jäidenlähtöveikkauksessa oli 21, joista poliisiviranomaisen valvonnassa suoritettiin arvonta 17.4. Tiedot ovat toisaalla lehdessä ja voittajille ilmoitetaan henkilökohtaisesti. Lions Club Kylmäkoski kiittää osallistujia.\n4.2.2015 Akaan Seutu Ajankohtaiset.\nLC Toijala järjestää viime vuoden tapaan jäidenlähtöveikkauksen, jossa arvuutellaan, koska jäälle tuotu Akaan Akka pulahtaa veteen. Viime talvena uintipäivä oli 12.3. Akaan Akka on tuotu jäälle eilen 3.2. Leijonat ja muutamat liikkeet Toijalassa myyvät jäidenlähtöveikkauksen arvauksia 15. maaliskuuta asti. Leijonat käyttävät veikkauksen tuoton nuorison hyväksi Toijalassa. Akaan Akan ovat varustaneet Anni ja Markku Tiura.\n10.4.2014 Tarja Antola Ajankohtaiset, Uutisnostot.\nNahkialanjärvellä jäidenlähtöä odottanut Akaan Akka pulahti veteen keskiviikkona 12. maaliskuuta. Lions Club Toijalan järjestämässä jäidenlähtöveikkauksessa oikein päivämäärän arvasi kuusi vastaajaa, joista Jopo-polkupyörän voittajaksi arvottiin poliisin läsnä ollessa Petri Häggman Salosta. Häggmanille tarjoutui tilaisuus osallistua veikkaukseen, kun hän oli käymässä LC Toijalan presidentin Risto Kalliaisen yrityksessä Leomuovissa. Häggman asioi yrityksen kanssa. – Ajattelin, että kevät on…\n29.1.2014 Tarja Antola Ajankohtaiset, Uutisnostot.\n2.5.2013 Akaan Seutu Ajankohtaiset.\n15.4.2013 Tarja Antola Uutiset, Uutisnostot.


Homeopatia, reiki ja kaukoparannus saavat huuhaan vihaajan kiihtymään | Terveys | HS\nHomeopatia, reiki ja kaukoparannus saavat huuhaan vihaajan kiihtymään\nSuhteemme terveyteen on kieroutunut, sanoo terveyssosiologi Markku Myllykangas. Tartumme uskomushoitoihin ja kävelemme ruokakauppaan kuin apteekkiin, sillä tarinat vetoavat paremmin kuin faktat.\nPäivitetty: 29.5.2015 8:54\nTerveyssosiologi Markku Myllykangas, 63, nojaa taaksepäin tuolissaan Itä-Suomen yliopistossa ja antaa palaa."Niin roisia roskaa ei levitetäkään, ettei siihen katiskaan joku tarttuisi."Vähempi lataus ei Myllykankaalle riitä, sillä hän on huolissaan. Kun vuoden 2013 Tiedebarometri-mielipidetutkimuksessa kysyttiin suomalaisilta, uskovatko he kansanparantajilla olevan tietoja ja taitoja, joita lääketieteellä ei ole, useampi kuin kaksi viidestä kertoi uskovansa.\nKuka? Markku Myllykangas, 63, on Itä-Suomen yliopiston terveyssosiologian dosentti. Asuu Kuopiossa, perheeseen kuuluu vaimo ja kaksi aikuista lasta.Mistä tunnetaan? Kirjoittanut kirjoja ja kolumneja muun muassa medikalisaatiosta, uskomushoidoista ja lääketieteen etiikasta, joita myös tutkii. Sai Tieteentekijöiden liiton Vuoden tieteentekijän palkinnon vuonna 2000.Mistä ei tunneta?"Maailma menetti minussa jalkapalloilijan. Olin 40 vuoden ajan innokas puulaakipelaaja, pari kertaa viikossa kesät talvet. Kannatan tietysti Kuopion palloseuraa, joka tulee taas perjantaina löylyttämään HJK:n."\nElämme maailmassa, jossa tieto lisääntyy, mutta olemme yhä epätietoisempia siitä, mikä todella parantaa terveyttämme ja mikä ei, Myllykangas sanoo. Osa epäilee lääketiedettä, kieltäytyy rokotuksista tai päätyy hoitoihin, joilla ei ole tieteen kanssa mitään tekemistä. Toiset taas säntäävät lääkärille, kun mainoksessa kerrotaan uudesta tutkimusmenetelmästä. Moni käyttää lääketieteen ja uskomushoitajien palveluita päällekkäin."Terveys kiinnostaa yhä enemmän. Mutta ei ole niin, että mitä enemmän melskataan, sitä terveempiä ihmisistä tulee, vaan sitä huolestuneempia." Stressi, migreeni, lihassärky, ummetus, naistenvaivat, lapsettomuus, unettomuus, tulehduskierteet. Kaikkiin näihin vyöhyketerapian luvataan auttavan.Väärin, sanoo Myllykangas. Tehoa vaivoihin ei ole lääketieteellisesti todistettu.Myllykangas uskoo, että yksi syy uskomushoitojen, kuten homeopatian, vyöhykehoitojen ja reikin suosioon ovat tarinat. Kun kuulemme rohkaisevan kertomuksen, emme välitä kysellä tieteellisen todistelun perään. Niitä tarinoita kerrotaan innokkaasti mediassa, sillä ne ovat vetävämpiä kuin tieteelliset faktat."Pitäisi ymmärtää, että jos kertomuksen mukaan jonkun sairaus parani tietyllä hoidolla, sillä ei ole vielä mitään todistusarvoa. Suurin osa ihmisten vaivoista paranee itsestään. Jos käyt nyt homeopaatilla ja viikon kuluttua olet terve, sillä ei ole mitään tekemistä homeopatian kanssa."\nToiseksi Myllykangas haluaisi oikaista kieleemme pesiytyneen virheen, jota viljelevät myös viranomaiset."Vaihtoehtohoito kuulostaa siltä, että se olisi todellinen vaihtoehto jollekin, ikään kuin diabetesta voisi hoitaa insuliinin sijaan energiaterapialla. Mutta ei ole vaihtoehtoista lääketiedettä, on vain lääketiedettä – samoin, kuin ei ole vaihtoehtotiedettä, vaihtoehtoanatomiaa, -biologiaa tai -fysiikkaakaan."Vaihtoehtohoitojen sijasta pitäisi puhua uskomushoidoista. Ne ovat hoitoja, joiden tehoa ei ole todistettu lääketieteellisin kokein."Voidaan puhua plasebo-vaikutuksesta tai hoitotapahtumavaikutuksesta. Se on mukana myös kaikessa lääketieteellisessä hoidossa, ja joskus pelkkä keskustelu lääkärin kanssa riittää. Mitään hoitoa ei voi silti perustaa pelkän plasebo-vaikutuksen varaan. Se on epäeettistä."Kolmas syy suosioon saattaa olla se, mitä tapahtuu lääkärin vastaanotolla – tai pikemminkin se, mitä ei tapahdu."Moni valittaa, että vastaanotolla lääkäri vain tuijotti tietokonetta. Homeopaatin luona istutaan puolitoista tuntia ja käydään läpi serkun kummin kaimat. Lääkäri voi olla kriittinenkin, homeopaatin ei tarvitse."Mutta mitä haittaa sellaisesta hoidosta on, jos sen jälkeen kokeekin saaneensa apua? Jos tulee kerrankin kuulluksi?"Se, että menettää rahansa ja pahimmillaan terveytensä. Jos hoidolla olisi vaikutusta, se imaistaisiin kyllä välittömästi viralliseen terveydenhuoltoon. Ei sitä jätettäisi käyttämättä."Uskomushoitojen erottaminen lääketieteestä näyttäisi olevan yksinkertaista: lääkärit määräävät lääkkeitä ja hoitoja, jotka on testattu toimiviksi. Muu on epävirallista uskomushoitoa, ja sen pariin hakeutuvat ne, jotka todella haluavat.\nEi se ole niin yksinkertaista, Myllykangas sanoo. Ja juuri siksi hän on niin vihainen.Myllykankaasta tuli uskomushoitojen tutkija ja vastustaja vähän vahingossa. Aluksi hän tutki medikalisaatiota eli sitä, miten lääketiede laajenee ei-lääketieteellisille elämänalueille.90-luvulla hänen silmiinsä osui lehtiartikkeli, jossa tuttu saman yliopiston professori kertoi tuoreesta tutkimuksestaan. Professori sanoi kykenevänsä paljastamaan niin sanotun kirliankuvauksen avulla ihmiset, joilla on parantajan kykyjä."Silloin minä aloin urputtaa", Myllykangas sanoo.Hän ryhtyi kirjoittamaan kärkkäitä kolumneja homeopatiaa, kirliankuvausta, reikiä ja kaukoparannusta vastaan. Myllykankaan mukaan keskustelu ei kuitenkaan edennyt."Se tuntui ihmeelliseltä: eikö yliopiston pitäisi olla yhteiskunnassa juuri se paikka, jossa käydään avointa keskustelua? Vasta kun media kiinnostui, yliopistokin kielsi toiminnan."Seuraavaksi Myllykangas huomasi, että uskomushoitoja tarjoavat vapaa-ajallaan myös terveydenhoitoalan ammattilaiset, lääkärit ja sairaanhoitajat. Silloin hän hermostui entisestään."Jos bemer- tai vyöhyketerapiaa antaa ihminen, jolla on tieteellinen koulutus, se antaa kuvan, että siinä olisi jotakin järkeä. Sellaisilta ihmisiltä pitäisi perua oikeus harjoittaa ammattiaan!"Uran suuri pettymys oli niin kutsutun puoskarilain kaatuminen joitakin vuosia sitten. Sen piti kieltää uskomushoitojen tarjoaminen erityisryhmille, kuten lapsille, vakavasti sairaille, mielenterveyspotilaille ja odottaville äideille. Laki jäi kuitenkin valmisteluasteelle.\nSen jälkeen pettymykset ovat olleet tavanomaisempia kuin voitot."Apteekeistakin on tullut sekatavarakauppoja, joissa myydään kosmetiikkaa ja luontaistuotteita, niissä kun on paremmat katteet."Myllykangas oli kymmenvuotias ja juuri menossa nukkumaan, kun isä tuli yllättäen sängyn viereen. Hän hyvästeli pojan nopeasti ja käveli omin jaloin ambulanssiin.Se oli viimeinen kerta, kun Myllykangas näki isänsä. Puolitoista kuukautta myöhemmin isä kuoli sairaalassa sydäninfarktiin, vähän päälle nelikymppisenä."Siihen aikaan ei aluksi edes tiedetty, mistä rintakivussa oli kyse. Ei silloin, vuonna 1962, ollut kunnon hoitoja. Lähinnä kipulääkettä, happea ja lepoa."Nyt on toisin: meillä on hoidot, lääkkeet ja geeniteknologia. Silti yhä useampi suomalainen jättää lapsensa rokottamatta. Pelätään lääkkeitä, ei tauteja."Emme ole nähneet pitkään aikaan, mitä taudit aiheuttavat, millainen on polion rampauttama ihminen. Totuus sairauksista unohtuu, jos niitä ei näe."Ärhäkkyys on Myllykankaan tavaramerkki. Jo kouluaikana hän maalaili ainekirjoituksessaan uhkakuvia marxilais-leninistisestä opetuksesta ja ärsytti opettajaa niin, ettei tämä voinut olla kirjoittamatta tulikivenkatkuista vastausta marginaaliin.Sellainen Myllykangas on edelleen. Hän puhuu naureskellen puoskareista, pölkkypäistä ja hölynpölystä ja menettää avoimesti malttinsa homeopaatti-lääkärille televisiokeskustelussa. Kansanedustaja Päivi Räsänen oli Myllykankaan mukaan vähällä irtisanoutua yhteisestä kirjaprojektista, koska Myllykangas hyökkäsi niin tiukkasanaisesti uskonnollisuutta vastaan.Jotkut ovat kyselleet, sopiiko sellainen kielenkäyttö vakavasti otettavalle tutkijalle."Ärhäkkyys on tietoinen valinta. En tiedä, onko siitä apua, mutta ei hyssyttely ja kaiken hyväksyminenkään auta. Asiat pitää sanoa niin kuin ne ovat, kiertelemättä ja kaartelematta."Terveydenhuollossakin tehdään toki virheitä: on turhia tutkimuksia, leikkauksia ja tutkimattomia menetelmiä. Esimerkiksi lyhytkestoista debriefing-kriisiterapiaa käytetään yleisesti, vaikka Käypä hoito -suositusten mukaan se on tavallisesti riittämätöntä ja saattaa johtaa stressioireiden lisääntymiseen. Sellaista saa ja pitää kritisoida, Myllykangas sanoo.Mutta se ei tarkoita, että totuus löytyisi täysin päinvastaisesta suunnasta."Ratkaisu ei ole se, että hypätään kristalliterapiaan."Pohjimmiltaan ongelmamme on kuolemanpelko, Myllykangas uskoo. Kun lääketiede ei olekaan kaikkivoipainen, muut hoidot tarjoavat lohdullisemman näkymän."Lääkkeet tehoavat yleensä vain rajattuihin vaivoihin, mutta uskomushoitojen sanotaan tepsivän vaivaan kuin vaivaan, ilman haittavaikutuksia."Viime aikoina myös ruokakauppaan on ryhdytty kävelemään kuin apteekkiin, Myllykangas on huomannut. Ravitsemuksesta haetaan viimeistä silausta hyvinvoinnille. Intoilulla on hyvätkin puolensa, mutta moni odottaa liikoja."Ihmisen omalla toiminnalla on lopulta aika pieni vaikutus. On myös ympäristötekijät, kulttuuri, perintötekijät ja sattuma. Vaikka imisi itseensä kaiken tiedon, mitään ei voi taata. Hunsvotti voi elää pidempään."Myllykangas ei osaa sanoa, mikä kuolemanpelon kitkisi. Hän tietää vain, ettei itse kärsi siitä – ei, vaikka näki lapsena, kuinka isä käveli ambulanssiin viimeiselle matkalleen."Olen yrittänyt keskittyä enemmän tähän elämiseen. Kuolema ei ole mielessä, pikemminkin se, miten läheiset pärjäävät minun jälkeeni. Yliluonnolliseen minulla ei ole koskaan ollut tarvetta. Tyhjyys ei koskaan vastaa."Varmaa on kuitenkin yksi asia. Jos terveys on elämän kirkkain tavoite, huomio suuntautuu väkisinkin omaan itseen."Silloin elämästä voi tulla aika tylsää. Se voi jäädä elämättä."\nTerveyssosiologi Markku Myllykangas, 63, nojaa taaksepäin tuolissaan Itä-Suomen yliopistossa ja antaa palaa."Niin roisia roskaa ei levitetäkään, ettei siihen katiskaan joku tarttuisi."Vähempi lataus ei Myllykankaalle riitä, sillä hän on huolissaan. Kun vuoden 2013 Tiedebarometri-mielipidetutkimuksessa kysyttiin suomalaisilta, uskovatko he kansanparantajilla olevan tietoja ja taitoja, joita lääketieteellä ei ole, useampi kuin kaksi viidestä kertoi uskovansa.Elämme maailmassa, jossa tieto lisääntyy, mutta olemme yhä epätietoisempia siitä, mikä todella parantaa terveyttämme ja mikä ei, Myllykangas sanoo. Osa epäilee lääketiedettä, kieltäytyy rokotuksista tai päätyy hoitoihin, joilla ei ole tieteen kanssa mitään tekemistä. Toiset taas säntäävät lääkärille, kun mainoksessa kerrotaan uudesta tutkimusmenetelmästä. Moni käyttää lääketieteen ja uskomushoitajien palveluita päällekkäin."Terveys kiinnostaa yhä enemmän. Mutta ei ole niin, että mitä enemmän melskataan, sitä terveempiä ihmisistä tulee, vaan sitä huolestuneempia." Stressi, migreeni, lihassärky, ummetus, naistenvaivat, lapsettomuus, unettomuus, tulehduskierteet. Kaikkiin näihin vyöhyketerapian luvataan auttavan.Väärin, sanoo Myllykangas. Tehoa vaivoihin ei ole lääketieteellisesti todistettu.Myllykangas uskoo, että yksi syy uskomushoitojen, kuten homeopatian, vyöhykehoitojen ja reikin suosioon ovat tarinat. Kun kuulemme rohkaisevan kertomuksen, emme välitä kysellä tieteellisen todistelun perään. Niitä tarinoita kerrotaan innokkaasti mediassa, sillä ne ovat vetävämpiä kuin tieteelliset faktat."Pitäisi ymmärtää, että jos kertomuksen mukaan jonkun sairaus parani tietyllä hoidolla, sillä ei ole vielä mitään todistusarvoa. Suurin osa ihmisten vaivoista paranee itsestään. Jos käyt nyt homeopaatilla ja viikon kuluttua olet terve, sillä ei ole mitään tekemistä homeopatian kanssa."Toiseksi Myllykangas haluaisi oikaista kieleemme pesiytyneen virheen, jota viljelevät myös viranomaiset."Vaihtoehtohoito kuulostaa siltä, että se olisi todellinen vaihtoehto jollekin, ikään kuin diabetesta voisi hoitaa insuliinin sijaan energiaterapialla. Mutta ei ole vaihtoehtoista lääketiedettä, on vain lääketiedettä – samoin, kuin ei ole vaihtoehtotiedettä, vaihtoehtoanatomiaa, -biologiaa tai -fysiikkaakaan."Vaihtoehtohoitojen sijasta pitäisi puhua uskomushoidoista. Ne ovat hoitoja, joiden tehoa ei ole todistettu lääketieteellisin kokein."Voidaan puhua plasebo-vaikutuksesta tai hoitotapahtumavaikutuksesta. Se on mukana myös kaikessa lääketieteellisessä hoidossa, ja joskus pelkkä keskustelu lääkärin kanssa riittää. Mitään hoitoa ei voi silti perustaa pelkän plasebo-vaikutuksen varaan. Se on epäeettistä."Kolmas syy suosioon saattaa olla se, mitä tapahtuu lääkärin vastaanotolla – tai pikemminkin se, mitä ei tapahdu."Moni valittaa, että vastaanotolla lääkäri vain tuijotti tietokonetta. Homeopaatin luona istutaan puolitoista tuntia ja käydään läpi serkun kummin kaimat. Lääkäri voi olla kriittinenkin, homeopaatin ei tarvitse."Mutta mitä haittaa sellaisesta hoidosta on, jos sen jälkeen kokeekin saaneensa apua? Jos tulee kerrankin kuulluksi?"Se, että menettää rahansa ja pahimmillaan terveytensä. Jos hoidolla olisi vaikutusta, se imaistaisiin kyllä välittömästi viralliseen terveydenhuoltoon. Ei sitä jätettäisi käyttämättä."Uskomushoitojen erottaminen lääketieteestä näyttäisi olevan yksinkertaista: lääkärit määräävät lääkkeitä ja hoitoja, jotka on testattu toimiviksi. Muu on epävirallista uskomushoitoa, ja sen pariin hakeutuvat ne, jotka todella haluavat.Ei se ole niin yksinkertaista, Myllykangas sanoo. Ja juuri siksi hän on niin vihainen.Myllykankaasta tuli uskomushoitojen tutkija ja vastustaja vähän vahingossa. Aluksi hän tutki medikalisaatiota eli sitä, miten lääketiede laajenee ei-lääketieteellisille elämänalueille.90-luvulla hänen silmiinsä osui lehtiartikkeli, jossa tuttu saman yliopiston professori kertoi tuoreesta tutkimuksestaan. Professori sanoi kykenevänsä paljastamaan niin sanotun kirliankuvauksen avulla ihmiset, joilla on parantajan kykyjä."Silloin minä aloin urputtaa", Myllykangas sanoo.Hän ryhtyi kirjoittamaan kärkkäitä kolumneja homeopatiaa, kirliankuvausta, reikiä ja kaukoparannusta vastaan. Myllykankaan mukaan keskustelu ei kuitenkaan edennyt."Se tuntui ihmeelliseltä: eikö yliopiston pitäisi olla yhteiskunnassa juuri se paikka, jossa käydään avointa keskustelua? Vasta kun media kiinnostui, yliopistokin kielsi toiminnan."Seuraavaksi Myllykangas huomasi, että uskomushoitoja tarjoavat vapaa-ajallaan myös terveydenhoitoalan ammattilaiset, lääkärit ja sairaanhoitajat. Silloin hän hermostui entisestään."Jos bemer- tai vyöhyketerapiaa antaa ihminen, jolla on tieteellinen koulutus, se antaa kuvan, että siinä olisi jotakin järkeä. Sellaisilta ihmisiltä pitäisi perua oikeus harjoittaa ammattiaan!"Uran suuri pettymys oli niin kutsutun puoskarilain kaatuminen joitakin vuosia sitten. Sen piti kieltää uskomushoitojen tarjoaminen erityisryhmille, kuten lapsille, vakavasti sairaille, mielenterveyspotilaille ja odottaville äideille. Laki jäi kuitenkin valmisteluasteelle.Sen jälkeen pettymykset ovat olleet tavanomaisempia kuin voitot."Apteekeistakin on tullut sekatavarakauppoja, joissa myydään kosmetiikkaa ja luontaistuotteita, niissä kun on paremmat katteet."Myllykangas oli kymmenvuotias ja juuri menossa nukkumaan, kun isä tuli yllättäen sängyn viereen. Hän hyvästeli pojan nopeasti ja käveli omin jaloin ambulanssiin.Se oli viimeinen kerta, kun Myllykangas näki isänsä. Puolitoista kuukautta myöhemmin isä kuoli sairaalassa sydäninfarktiin, vähän päälle nelikymppisenä."Siihen aikaan ei aluksi edes tiedetty, mistä rintakivussa oli kyse. Ei silloin, vuonna 1962, ollut kunnon hoitoja. Lähinnä kipulääkettä, happea ja lepoa."Nyt on toisin: meillä on hoidot, lääkkeet ja geeniteknologia. Silti yhä useampi suomalainen jättää lapsensa rokottamatta. Pelätään lääkkeitä, ei tauteja."Emme ole nähneet pitkään aikaan, mitä taudit aiheuttavat, millainen on polion rampauttama ihminen. Totuus sairauksista unohtuu, jos niitä ei näe."Ärhäkkyys on Myllykankaan tavaramerkki. Jo kouluaikana hän maalaili ainekirjoituksessaan uhkakuvia marxilais-leninistisestä opetuksesta ja ärsytti opettajaa niin, ettei tämä voinut olla kirjoittamatta tulikivenkatkuista vastausta marginaaliin.Sellainen Myllykangas on edelleen. Hän puhuu naureskellen puoskareista, pölkkypäistä ja hölynpölystä ja menettää avoimesti malttinsa homeopaatti-lääkärille televisiokeskustelussa. Kansanedustaja Päivi Räsänen oli Myllykankaan mukaan vähällä irtisanoutua yhteisestä kirjaprojektista, koska Myllykangas hyökkäsi niin tiukkasanaisesti uskonnollisuutta vastaan.Jotkut ovat kyselleet, sopiiko sellainen kielenkäyttö vakavasti otettavalle tutkijalle."Ärhäkkyys on tietoinen valinta. En tiedä, onko siitä apua, mutta ei hyssyttely ja kaiken hyväksyminenkään auta. Asiat pitää sanoa niin kuin ne ovat, kiertelemättä ja kaartelematta."Terveydenhuollossakin tehdään toki virheitä: on turhia tutkimuksia, leikkauksia ja tutkimattomia menetelmiä. Esimerkiksi lyhytkestoista debriefing-kriisiterapiaa käytetään yleisesti, vaikka Käypä hoito -suositusten mukaan se on tavallisesti riittämätöntä ja saattaa johtaa stressioireiden lisääntymiseen. Sellaista saa ja pitää kritisoida, Myllykangas sanoo.Mutta se ei tarkoita, että totuus löytyisi täysin päinvastaisesta suunnasta."Ratkaisu ei ole se, että hypätään kristalliterapiaan."Pohjimmiltaan ongelmamme on kuolemanpelko, Myllykangas uskoo. Kun lääketiede ei olekaan kaikkivoipainen, muut hoidot tarjoavat lohdullisemman näkymän."Lääkkeet tehoavat yleensä vain rajattuihin vaivoihin, mutta uskomushoitojen sanotaan tepsivän vaivaan kuin vaivaan, ilman haittavaikutuksia."Viime aikoina myös ruokakauppaan on ryhdytty kävelemään kuin apteekkiin, Myllykangas on huomannut. Ravitsemuksesta haetaan viimeistä silausta hyvinvoinnille. Intoilulla on hyvätkin puolensa, mutta moni odottaa liikoja."Ihmisen omalla toiminnalla on lopulta aika pieni vaikutus. On myös ympäristötekijät, kulttuuri, perintötekijät ja sattuma. Vaikka imisi itseensä kaiken tiedon, mitään ei voi taata. Hunsvotti voi elää pidempään."Myllykangas ei osaa sanoa, mikä kuolemanpelon kitkisi. Hän tietää vain, ettei itse kärsi siitä – ei, vaikka näki lapsena, kuinka isä käveli ambulanssiin viimeiselle matkalleen."Olen yrittänyt keskittyä enemmän tähän elämiseen. Kuolema ei ole mielessä, pikemminkin se, miten läheiset pärjäävät minun jälkeeni. Yliluonnolliseen minulla ei ole koskaan ollut tarvetta. Tyhjyys ei koskaan vastaa."Varmaa on kuitenkin yksi asia. Jos terveys on elämän kirkkain tavoite, huomio suuntautuu väkisinkin omaan itseen."Silloin elämästä voi tulla aika tylsää. Se voi jäädä elämättä."


Peroba | home in HEL\nToivota oikeasti kaunista joulua\n13/12/2012 § Jätä kommentti\nIhminen. Pysähdy. Halutko ihan tosissasi jouluruuhkaan?\nTikau-Foldi kori €48. (tikau.com)\nKuka sanoi, että jouluna on pakko kärsiä ihmispaljoudesta, hiestä, kärsimättömyydestä ja tuskasta suurissa keskuksissa? Tai et kai vaan vetoa siihen vanhan kansan älyttömään opetukseen, ettei sisustustavaroita saisi ostaa lahjaksi?\nPantone-mukit pieni €13.90 iso €19.90. (pino.fi)\nRauhallisin jouluostosympäristö ja uniikeimmat lahjat löytyvät nimenomaan pikkukaupoista. Persoonallinen valikoima voittaa ostoskeskusten rajoittuneen tarjonnan ja hinnat ovat aivan yhtä kohtuullisia.\nKivijalkakaupoista löytyy runsaasti kukkarolle sopiva joululahjaideoita tai joulutuliaisia. Toisen ihmisen kotiin voi lisäksi ihan OIKEASTI ostaa sisustustuotteita, kunhan sen tekee harkitusti ja pienin yksityiskohdin.\nKirjalaatikkoja myy mm. Peroba €24. (peroba.fi)\nJa mikäpä voittaa sitä ihanaa tunnelmaa, kun saa kävellä kauniita lumisia kaupunginkatuja, piipahtaa toinen toistaan mielenkiintoisemmissa liikkeissä ja tehdä siinä sivussa näyteikkunaostoksia.\nToivota tällä kertaa esteetikolle ihan oikeasti kaunista joulua hankkimalla ripaus design-ajatusta pienin sisustuselementein. Home in HEL kokosi lyhyen lahjavinkein varustetun kävelykierroksen Helsingin DesignDistrictiin läpi. Kierros alkaa Tehtaankadun ja Korkeavuorenkadun kulmasta ja johtaa Bulevardille. Jokaisesta liikkeestä löytyy kasakaupalla 10-60 euroa maksavia mainioita sisutuslahjoja, joista kodin kauneuden päälle arvostava tykkää varmasti.\nPoren myymä pannunalunen on kuin koru. (ideas.homelife.com.au)\nVinkel Homes on ihastuttava tuttavuus Korkeavuorenkadun ja Tehtaankadun kulmassa, joka tarjoaa hienostunutta tunnelmaa modernille ja nuorekkaalle sisustajalle. Industrialia ja etnistä ripausta värikkäästi valkoiseen kotiin. Tuoleja ja -lamppuja, tauluja, tyynyliinoja, lyhtyjä ja käytännöllisiä koristeita. Niin kaunista, että alkaa miettiä pitäsiköhän jotain ostaa itsellekin?\nHome in HEL vinkkaa:\nSöpöt eläinovistopparit 55 euroa. Lukuisia eri eläimiä pingviineistä gorillaan ja leijoniin.\nVinkel homes, Tehtaankatu 22, Helsinki. Ti-pe 10-17.30\nKOM-teatteria vastapäätä sijaitseva pikkuruinen, lämmin Villa Hima on täynnä kodin yksityiskohtia. Ihastuttavia naulakoita, kynttilänjalkoja, seinätauluja, lyhtyjä. Purkkeja ja purnukoita. Kynttilöitä ja laatikoita.\nHirvinaulakot 12 – 18 euroa.\nVilla Hima, Kapteeninkatu 11, Helsinki. Ti-pe klo 11-17, la klo 11-15\nVärikäs, mutta silti skandinaavisen herkkä Pore tulee vastaan matkan jatkuessa Korkeavuorenkatua. Ravintola Lungia vastapäätä sijaitseva designtaivas on tunnettu eettisestä kaupasta, ekologisista tuotteistaan ja runsaasta tekstiilivalikoimastaan. Kokoelmaan kuuluu pienhuonekaluja, valaisimia, mattoja, sisustustyynyjä, torkkupeittoja, ajankohtaisia kattausastioita ja -tekstiilejä, laukkuja, koruja ja käsin tehtyjä hyvinvointituotteita. Erityismainintana aivan upeat uniikit tyynyliinat ja se, että Pore on myös Ferm LIVING -jälleenmyyjä.\nHienostuneet hajusaippuat 9 euroa.\nPore, Korkeavuorenkatu 3, Helsinki. Ma – pe 11.30 – 18, la 11 – 15\nKestävän kulutuksen, käsityökulttuurin ja eettisen tuotannon sisustuselementtejä myyvä yhteisökaupan periaattein toimiva Tikau myy käsintehtyjä kodin sisustustuotteita ja asusteita mm. Intiasta ja Keniasta. Mallisto koostuu matoista, peitteistä, koreista, laukuista ja huiveista. Tuotteissa käytetään pääosin luonnon raaka-aineita kuten värjäämätöntä villaa, luomupuuvillaa (orgaaninen puuvilla), kaislaa, juuttia sekä banaanikuitua. Osa tuotteista valmistetaan kierrätetyistä materiaaleista. Jokainen Tikau-tuote on yksilöllinen ja kaikissa Tikau- tekstiileissä on tekijänsä nimikirjaimet, jotka kertovat tuotteen alkuperän.\nBanaanikuidusta käsityönä tehty ”hedelmäkori” 44 euroa.\nTikau, Korkeavuorenkatu 9, Helsinki. Ma – pe 11 – 18, la 10 – 15\nJatka matkaasi Viiskulman kautta Fredrikinkadulle. Hyppää hetkeksi skandinaavisista tunnelmista Nykiin muutaman neliön Brooklyn Caféssa. Nautiskele lounaaksi erikoiskahvi ja bagel tai muffinsi. Jos pienessä kuppilassa ei juuri vierailuehetkenä löydy tilaa, ota kupponen ja lämmin lounasleipä mukaan.\nBrooklyn Café, Fredrikinkatu 19, Helsinki. Ma-pe 7 – 19, la 9 – 17.30\nNeljä korttelia Fredrikinkatua Viiskulmasta Kamppia kohti löydät persoonallisen Pinon. Hauskoja käyttötavaroita ja käytännöllisiä kodin perustarvikkeita myyvä liike muistuttaa jo ovella siitä, miten paperilehtiöistä tiskirätteihin ja leipäkoreihin käyttötavarakin voi olla kaunista.\nBoxBox-laatikkosetti 43 euroa.\nPino, Fredrikinkatu 22, Helsinki. Ma-pe 11 – 18, la 11 – 15\nPinoa vastapäätä, Uudenmaankadun ja Fredrikinkadun kulmassa sijaitseva Peroba on räväkäämmän industrial-sisustajan lemppari. Upeita värejä, huonekaluja, lamppuja, koriste-esineitä, sisutustarvikkeita. Kaikkea kulunutta ja kaunista. You name it.\nSuomi-kalenteri 32 euroa.\nPeroba, Fredrikinkatu 33, Helsinki. Ma – pe 10 – 18, la 10 – 15\nMomono on pieni ja jännä kokoelma taidetta, designia ja sisustusta yhdessä myymälässä. Silmä löytää hyllyiltä vintagetuotteita sekä kierrätys- ja uusioperiaattein toteutettuja ihanuuksia.\nAidot 1930-luvun puiste pyykkipojat vintage-paperipakkauksessa 9 euroa. Tuotetta erittäin rajoitetusti, joten ole nopea.\nMomono, Annankatu 12, Helsinki. Ti – pe 11 – 18, la 12 – 16\nps. Kierroksen lopuksi kannattaa käydä vastapäätä sijaitsevassa uudessa, Suomen ensimmäisessä baskityylisessä pintxeriassa Los Cojones -ravintolassa nauttimassa lasi punaista ja 2,5 euroa maksavaa leipätapasta eli pintxoa.\nJos ehdit, käy matkan varrella myös näissä:\nFasaani Antik, Korkeavuorenkatu 5\nPerinteistä ja uutta antiikkia, huonekaluja, kuparia, hopeaa, keramiikkaa, kodin tekstiilejä kellarissa tuhannen neliön verran. Samassa tilassa toimii Helsinki Secondhand.\nKahVilla, Korkeavuorenkatu 4\nPerinteinen lahjaliike, josta löytyy kynttilöitä, hilloja, karamellejä, koreja, keittiön käyttötarvikkeita. Home in HEL suosittelee täältä portviinihilloketta. Nam.\nUrbaanin perinnerakentamisen erikoisliike. Monipuolisesti perinnerakennuksien kotien käyttötavaraa, jota et muualta löydä.\nYou are currently browsing entries tagged with Peroba at home in HEL.