Tarja Tirkkonen - PDF Free Download\nDownload "Tarja Tirkkonen 12.10.2015"\n1 Tarja Tirkkonen\n2 Perheiden erityispalvelut Hanne Kalmari perheiden erityispalvelujen päällikkö Perheneuvola Leena Lehikoinen perheneuvolan päällikkö Perheoikeudelliset asiat Katja Niemelä perheoikeudellisten asioiden päällikkö Lasten foniatrian ja puheterapian poliklinikka Aulikki Tervonen apulaisylilääkäri Keskitetyt perheiden erityispalvelut Terhi Tuominiemi-Lilja keskitettyjen erityispalvelujen päällikkö Etelän työryhmä ja ruotsinkielinen työryhmä Eva Bützow-Uoti johtava psykologi Lännen työryhmä Risto Ytti johtava sosiaalityöntekijä Idän työryhmä 1 Raija-Liisa Keini johtava psykologi Idän työryhmä 2 Heidi Hakanen johtava sosiaalityöntekijä Adoptio Vanessa Holmström Johtava sosiaalityöntekijä Elatusturva Tuija Miettilä Elatusturva-asiantuntija Lastenvalvojat Piia Pelkola Johtava sosiaalityöntekijä Selvitystyöryhmä Sari Tammela Johtava sosiaalityöntekijä Lasten foniatrian poliklinikka Aulikki Tervonen apulaisylilääkäri Lasten puheterapia Päivi Lehmusvuori johtava puheterapeutti Lapsiperheiden perhetyö Tarja Tirkkonen johtava ohjaaja Neuvolan psykologipalvelut Marjatta Jaakkola johtava psykologi Pariterapia Laila Hyttinen johtava psykoterapeutti Terapeuttinen vauvaperhetyö Helena Östring johtava psykoterapeutti Koillisen työryhmä Johanna Lainekivi johtava psykologi Pohjoisen työryhmä Helena Forsberg johtava sosiaalityöntekijä\n3 VARHAINEN TUKI ON TOIMINTAA, JOLLA PYRITÄÄN TUNNISTAMAAN, EHKÄISEMÄÄN JA HELPOTTAMAAN LASTEN, NUORTEN JA PERHEIDEN ONGELMIA MAHDOLLISIMMAN VARHAIN HETI HUOLEN HAVAITSEMISEN JÄLKEEN.\n4 14 Tuen tarpeisiin vastaavat sosiaalipalvelut Kunnallisina sosiaalipalveluina on järjestettävä 2) sosiaaliohjausta 4) perhetyötä 16 Sosiaaliohjaus Sosiaaliohjauksella tarkoitetaan vuorovaikutuksellista yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen neuvontaa, ohjausta ja tukea, joiden tavoitteena on vahvistaa elämänhallintaa sekä edistää osallisuutta\n5 18 Perhetyö Perhetyöllä tarkoitetaan hyvinvoinnin tukemista sosiaaliohjauksen keinoin tilanteissa, joissa asiakas ja hänen perheensä tarvitsevat tukea ja ohjausta omien voimavarojensa vahvistamiseksi ja keskinäisen vuorovaikutuksen parantamiseksi. Perhetyötä annetaan erityistä tukea tarvitsevan lapsen tai nuoren terveyden ja kehityksen turvaamiseksi.\n6 3 Ehkäisevä lastensuojelu Lastensuojelun lisäksi kunta järjestää lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi ehkäisevää lastensuojelua silloin, kun lapsi ja perhe ei ole lastensuojelun asiakkaana. Ehkäisevällä lastensuojelulla edistetään ja turvataan lasten kasvua, kehitystä ja hyvinvointia sekä tuetaan vanhemmuutta.\n7 Lapsiperheiden perhetyö on lapsiperheille tarkoitettua tukea, ohjausta, ja neuvontaa erilaisissa elämäntilanteissa. Palvelu on vapaaehtoista ja maksutonta. Ensisijainen kohderyhmä on alle kouluikäisten lasten perheet ja pienten koululaisten perheet. Perhetyötä tekevät sosiaaliohjaajat, joilla on sosionomi (AMK), sosiaalikasvattaja tai sosiaaliohjaajan koulutus. Helsingissä on 27 sosiaaliohjaajaa, jotka toimivat alueellisesti. Ruotsinkielisiä perheitä varten on oma sosiaaliohjaaja. 2 sosiaaliohjaajaa tekee kohdennettua romaniperhetyötä koko kaupungin alueella.\n8 Asiakkaat voivat ottaa suoraan yhteyttä sosiaaliohjaajiin. Yhteistyötahot voivat ohjata perheitä lapsiperheiden perhetyöhön. Joissakin tilanteissa on parempi, että yhteistyökumppani soittaa itse sosiaaliohjaajalle tuen saamisen varmistamiseksi. Perheen tulee olla motivoitunut ottamaan apua vastaan. Mikäli perhe ohjautuu perhetyöhön yhteistyötahon kautta, ensimmäinen tapaaminen voidaan järjestää esim. neuvolassa, perheneuvolassa, päiväkodissa tai perheen kotona. Perhe voi tulla asiakkaaksi myös lastensuojelun kautta, mikäli lastensuojeluilmoitus ei johda lastensuojelutarpeen selvitykseen tai selvityksen jälkeen todetaan, että lapsi ei ole lastensuojelun tarpeessa, mutta perhe tarvitsee silti tukea arkeen. Lapsiperheiden perhetyöhön ei oteta perheitä, joissa vanhemmilla on akuutti ja/tai hoitamaton päihde- tai mielenterveysongelma tai jos perheessä on perheväkivaltaa.\n9 Tuen tarve lasten hoidossa ja kasvatuksessa (lasten univaikeudet, uhmaikä, rajojen asettaminen, erityislapsi perheessä) Tuen tarve vuorovaikutuksessa lapsen ja vanhemman välillä tai vanhempien kesken. Tuen tarve arjen hallinnassa ja käytännön asioiden hoitamisessa(arjessa jaksaminen, päivärytmin jäsentyminen, talouden hoitaminen, etuuksien hakeminen, asiointi virastoissa) Perhe tarvitsee tietoa erilaisista lapsiperheiden palveluista ja/tai tukea palveluihin hakeutumisessa Perheen tilanteessa on tapahtunut äkillinen muutos (vanhempien ero, perheenjäsenen fyysinen tai psyykkinen sairastuminen, puolison kuolema)\n10 PERHEKOHTAINEN TYÖ NEUVONTA JA OHJAUS KONSULTOINTI RYHMÄTOIMINTA\n11 Perhekohtainen työ on määräaikaista, suunnitelmallista ja tavoitteellista työskentelyä perheen kanssa. Sosiaaliohjaaja tapaa perhettä pääsääntöisesti perheen kotona. Asiakasta voidaan tavata myös muussa sovitussa paikassa. Perheen kanssa laaditaan suunnitelma, jossa sovitaan työskentelyn tavoitteista, kestosta, tapaamisten määrästä ja käytettävistä työmenetelmistä. Tavoitteiden toteutumista arvioidaan säännöllisesti.\n12 Keskustelu, jossa korostuu dialoginen kohtaaminen asiakkaan kanssa ja ratkaisukeskeinen työote. Keskustelun rinnalla työvälineinä käytetään: - Perhetilanteen kartoitus lomakkeet - Toimiva lapsi & perhe työmenetelmät (Lapset puheeksi, perheinterventio, lapsiperheneuvonpito) - Uniohjaus, tassuhoito - Vanhemmuuden roolikartta, parisuhteen roolikartta, vauvojen tarvekartta - Parisuhteen palikat, vanhemmuuden palikat - Sukupuu, verkostokartta, elämänjana - Tunnepyörä/ matto - Vanhempana vahvemmaksi ja Ihmeelliset vuodet- käsikirjat, - Muksuoppi - Nalle-, Näkymä verannalle-, Sagakortit - Videoavusteinen vuorovaikutuksen ohjaus\n13 Vuonna 2011 perhetyön asiakkaita perhekohtaisessa työssä oli 943. Vuonna 2012 asiakasperheitä oli 980. Vuonna 2013 asiakasperheitä oli Vuonna 2014 asiakasperheitä oli Asiakaskyselyn 2014 mukaan työskentely on kestänyt 1-6 kk 80%:lla asiakkaista ja alle 3 kk 63 %:lla. Asiakasperheiden määrän kasvuun on vaikuttanut asiakasohjauksen tehostuminen. Kun perheet tulevat tuen piiriin ajoissa, perheen tilanne korjautuu lyhemmällä työskentelyajalla ja perhetyössä on mahdollista hoitaa suurempi määrä asiakkaita.\n14 Asiakkaat voivat ottaa yhteyttä sosiaaliohjaajaan esim. puhelimitse ja kysyä neuvoa perheen tilanteeseen tai lasten kasvatukseen liittyvissä asioissa. Sosiaaliohjaajalta saa tietoa myös erilaisista lapsiperheille suunnatuista palveluista. Asiakkaan ei tarvitse kertoa nimeään, mikäli hän tarvitsee vain kertaluontoista neuvontaa tai ohjausta.\n15 Yhteistyötahot voivat ottaa yhteyttä sosiaaliohjaajiin, mikäli he haluavat pohtia yhdessä jonkun asiakkaan tilannetta. Konsultointi on mahdollista tehdä asiakkaan henkilötietoja mainitsematta. Tarvittaessa yhteistyökumppania ohjataan ottamaan yhteyttä muihin palveluihin esim. lastensuojeluun. Sosiaaliohjaajat antavat tietoa lapsiperheiden palveluista.\n16 Ryhmätoimintojen tavoitteena on tukea vanhemmuutta sekä tarjota perheille mahdollisuus vertaistukeen ja verkostoitumiseen. Uniohjausryhmät Vanhempien voimavararyhmät Iloa varhain ryhmä Vauvakynkkä, käsikynkkä, Vanttu Parisuhteen palikat Vanhemmuuden palikat Mainio vanhemmuus ryhmä Monikulttuuriset ryhmät\n17 Romaniperheille tukea arjessa selviytymiseen, lasten kasvatukseen, lasten ja nuorten koulunkäyntiin, nuorten ja aikuisten koulutukseen ja työhön sekä asumiseen liittyvissä asioissa. Romaniperhetyössä on myös lastensuojelun perheitä. Romaniperhetyöntekijät kouluttavat ja tiedottavat yhteistyötahoja romanikulttuurista. Romaniperhetyöntekijät toimivat kulttuuritulkkeina sujuvuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi valta- ja romanikulttuurien välillä.\n18 Työn perusta: oppilas- ja opiskelijahuoltolaki, perusopetuslaki, sosaalihuoltolaki, esiopetuksen opetussuunnitelma Oppilashuoltotyö perustuu vapaaehtoisuuteen 7 päivän sääntö Yhteisöllinen oppilashuoltotyö: alueelliset oppilashuoltoryhmät, esiopetuksen opetussuunnitelman uudistamiseen osallistuminen\n19 Lasten ja perheiden sosiaaliseen hyvinvointiin liittyvät asiat Kuraattoripalvelut rinnakkain lapsen oppimisen tukemisen kanssa Yhteistyö keltojen kanssa Työmuotoja Nimetön konsultointi Monialaisen asiantuntijaryhmän kokoaminen Palvelutarpeen arviointi & palveluohjaus\n20 Asiakaskysely ja perhetyön päättymisen jälkeen. Tulokset miltei täysin samanlaiset! V vastasi 73 ja v vastasi 55 asiakasta 70 % asiakkaista oli saanut tiedon perhetyöstä neuvolasta v ja 67 % v % asiakkaista oli ottanut yhteyttä lapsen nukkumisongelmien vuoksi ja 69 % oman jaksamisen vuoksi v ja v vastaavasti 67 % (lapsen nukkuminen) ja 69 % (oma jaksaminen). 89 % oli sitä mieltä, että oli saanut apua riittävän nopeasti v ja 95 % v %:n mielestä tapaamisten sopiminen oli joustavaa (v. 2014) 94 % oli sitä mieltä, että sosiaaliohjaajalla oli riittävästi aikaa kotikäynnillä v ja 93 % v\n21 93 % oli sitä mieltä, että sosiaaliohjaaja oli helposti tavoitettavissa v ja 94 % v % oli sitä mieltä, että sosiaaliohjaaja oli luotettava v % pystyi kertomaan avoimesti huolista v % oli sitä mieltä, että sosiaaliohjaaja oli ammattitaitoinen v Vaikutukset v. 2014: 95% koki työskentelyn tukeneen perheen hyvinvointia, 92 % voimavarojen lisääntyneen, 84% arjen hallinnan perheessä parantuneen, 88% ilmapiirin perheessä parantuneen (asteikot jonkin verran, melko paljon tai erittäin paljon). Vaikutukset v. 2015: 98 % koki työskentelyn tukeneen perheen hyvinvointia, 93% voimavarojen lisääntyneen, 93% arjen hallinta parantunut, 95% ilmapiiri parantunut (asteikot jonkin verran, melko paljon tai erittäin paljon). Kokonaisarvosana v. 2015: 3 hyvä 9%, 4 kiitettävä 33% ja 5 erinomainen 57%


Festariohjelma | Little Italy Festivaali 2020\nJulkaisemme pian ohjelmaa\nMiltä kuulostaisi pieni pala Italiaa Suomessa nautittuna? Little Italy Festival tuo italialaisen ruoan, kulttuurin, ja taiteen Helsingin Kaapelitehtaalle lokakuussa 2020! Mukana jo yli 50 näytteilleasettajaa ja tuottajaa niin Suomesta Italiasta.\nHaluamme tuoda italialaista kulttuuria tunnetuksi myös suurelle yleisölle ja siksi ilmaistapahtumasta löytyy ohjelmaa koko perheelle. Luvassa on mm. musiikkia, taidetta, Fellini Lounge, Wine tasting ja työpajoja lapsille.\nVoit tulla maistelemaan italialaisia herkkuja, shoppailemaan tuotteita kotiisi ja nauttimaan italialaisesta tunnelmasta tai syventyä kuuntelemaan mielenkiintoisia keskusteluita.\nTapahtumaan on vapaa pääsy ja se on avoin kaikille. Eri taiteenalojen ammattilaiset ovat mukana luomassa monipuolista ohjelmaa kaikille ikään katsomatta. Myös lapset ovat tervetulleita ja tapahtumassa löytyy myös lapsiparkki.\nMukana on monipuolisesti kumppaneita ja näytteilleasettajia Italian kulttuurin, ruokakulttuurin, taiteen ja elämän eri alueilta, niin Suomesta kuin Italiasta.\nLittle Italy Festival järjestetään tänä vuonna tunnelmallisessa ja Helsingin tapahtumille tutuksi tulleessa Kaapelitehtaassa. Seuraa sivuamme ja Little Italyn somea, jotta et missaa viimeisimpiä uutisia!\nHaluatko osallistua tapahtumaan?\nLaita viesti tai soita ja annamme mielellämme lisätietoa. Keskustellaan yhdessä yhteistyön mahdollisuuksista.\n© 2023 Little Italy Festival\nLisätietoa tapahtumasta saat ottamalla yhteyttä alla olevalla kaavakkeella tai soittamalla: +358 50 5058760\nKiitos, vastaamme pian!


Haka SAML 2.0 -profiili 2.0\n> Haka SAML 2.0 -profiili 2.0\nSAML 2.0 -profiililla varmistetaan SAML 2.0 -protokollaa käyttävien palveluiden yhteensopivuus määrittämällä käytettävät osat laajasta SAML 2.0 -standardista. Lisäksi määritetään joitakin implementointiin liittyviä yksityiskohtia yhteensopivuuden takaamiseksi.\nHakan uuden profiilin tavoitteena on yhteensopivuus eduGAIN-palvelun ja Kalmarin Unionin käyttämän profiilin sekä julkishallinnon yhteisen SAML 2.0 -profiilin (ver 1.1) kanssa. eduGAIN:n, Kalmarin Unionin ja julkishallinnon profiilit perustuvat SAML2 Interoperable Profile versioon 0.2. Laajalla yhteensopivuudella helpotetaan järjestelmäkehittäjien, ohjelmistotoimittajien ja järjestelmiä hankkivien organisaatioiden tehtäviä.\nHakan teknisen ryhmän kokous 4.10.2011 hyväksyi ehdotetun SAML 2.0 profiilin:\nHaka SAML 2.0 -profiili versio 2.0\nHakan SAML 2.0 Web SSO -profiili perustuu julkishallinnon yhteiseen SAML 2.0 -profiiliin (ver 1.1). Julkishallinnon profiilin kolmannen sarakkeen yleiset kommentit koskevat myös Hakaa. Hakan lisäykset profiiliin on lueteltu alla. Hakan lisäykset ja tarkennukset julkishallinnon profiiliin\nHakan SAML-profiili täydentää julkishallinon yhteistä SAML 2.0 -profiilia (ver 1.1) seuraavilla lisäyksillä:\nHakaan rekisteröidyt IdP- ja SP-palvelimet voivat käyttää kaikkien varmentajien X.509 -varmenteita (mukaanlukien itseallekirjoitetut varmenteet). Varmenteessa käytetyn RSA-avaimen minimikoko on 2048 bittiä. SP:n ja IdP:n SAML-viestien vaihtoon rekisteröidyt osoitteet tulee suojata TLS/SSL protokollalla.Haka-metadata on allekirjoitettu Funet-varmennepalvelun antamalla varmenteella. Metadatan käyttäjän tulee varmistaa allekirjoituksen lisäksi, ettei käytetty varmenne ole sulkulistalla.Kappaleessa Additional extensions määritellyn Single logout:in totetuttaminen on valinnaista.Hakassa välitettävät attribuutit on kuvattu ja määritelty FunetEduPerson-skeemassa. Rajatut attribuutit (scoped attributes). FunetEduPerson skeemassa on kaksi rajattua attribuuttia: eduPersonPrincipalName ja eduPersonScopedAffiliation. Kotiorganisaatiot saavat populoida rajatut attribuutit vain omistamillaan rajauksilla (esim. ePPN jalauros@csc.fi vain CSC:n IdP:n toimesta). Rajattua attribuuttia hyödyntävän tahon olisi suositeltavaa tarkistaa että rajaus on sallittu. Haka- operaattori julkaisee listan sallituista kotiorganisaatioiden rajauksista osana Haka-metadataa.\nProfiili astui voimaan 1.12.2011. CSC — Tieteen tietotekniikan keskus Oy


Pirkanmaa, Tampere Huoltoasentaja - SOL\nPirkanmaa, Tampere Huoltoasentaja\nEtsimme asiakkaallemme Oy Atlas Copco Kompressorit Ab:lle Tampereen alueelle HUOLTOASENTAJAA\nAtlas Copco –konserni on maailman johtavimpia teollisuuden tuotantoratkaisujen toimittajia. Asiakkaat hyötyvät heidän innovatiivisista kompressoreistaan, alipaineratkaisuistaan ja paineilman käsittelyjärjestelmistään, teollisuustyökaluistaan sekä kokoonpanojärjestelmistään. Atlas Copco Kompressorit Oy Ab on Suomessa markkinajohtaja ja toiminut jo yli 110 vuotta vastaten Atlas Copcon paineilmalaitteiden myynnistä ja huollosta Suomessa ja Baltiassa. Vuonna 2017 liikevaihto oli 21,6 miljoonaa euroa ja tällä hetkellä heidän palveluksessaan työskentelee 75 henkilöä. Pääkonttori sijaitsee Vantaalla.\nHuoltoasentajan tehtävänä on työskennellä asiakkaiden paineilmalaitteiden huolto-, korjaus- ja ylläpitotöiden parissa. Työ on luonteeltaan liikkuvaa, joten tehtävään etsitäänkin henkilöä, joka omaa hyvät valmiudet matkustaa. Lähinnä liikkuminen tapahtuu Tampereen alueella, mutta myös muilla paikkakunnilla yöpymisiä tulee. Ajokortti on asiakaskohteista toiseen liikkumisen vuoksi välttämätön.\nTehtävässä menestymisessä auttaa vahva tekninen tausta, jota toivommekin kaikilta hakijoilta. Koulutukseltasi voit olla esimerkiksi sähköasentaja, autonasentaja tai kylmäkoneasentaja. Eduksesi on tuntemus sähkötekniikasta ja kylmäkoneista sekä hyvät mekaaniset taidot. Perus tietotekniikan taidot ovat välttämättömiä. Englannin kielen taito tulee olla sellaisella tasolla, että englanninkielisten manuaalien tulkinta onnistuu vaivatta.\nEtsimämme henkilö on vastuullinen ja hyvällä asenteella varustettu ammattilainen, jonka positiiviseen ja oma-aloitteiseen työotteeseen voi aina luottaa. Tehtävässä työskentelet asiakkaiden parissa, jolloin luonnollisesti myös asiakaspalveluhenkisyys sekä sosiaaliset taidot korostuvat.\nSopivalle henkilölle on tarjolla vakituinen kokopäivätyö Oy Atlas Copco Kompressorit Ab:n palveluksessa. Työssä onnistumistasi tuetaan vahvan taustaorganisaation voimin. Saat käyttöösi modernit työkalut ja järjestelmät sekä kattavat henkilökuntaedut.\nLisätietoja tehtävästä voi tiedustella SOL Henkilöstöpalveluiden palvelupäällikkö Hanna-Leena Björkiltä puhelimitse 040-7030454 tai sähköpostitse hanna-leena.bjork@sol.fi Aloitamme haastattelut jo hakuaikana, joten tehtävää kannattaa hakea heti, kuitenkin viimeistään 30.9.2018. Liitäthän mukaan ansioluettelosi palkkatoiveineen.


Tervetuloa Pohjoismaisen NoICE- keskuksen avajaistilaisuuteen! » Yrkeshögskolan Novia\nMeillä on ilo kutsua teidät osaamiskeskuksemme avajaistilaisuuteen 10. marraskuuta!\nPohjoismainen jäätymisongelmien ratkaisuihin keskittynyt osaamiskeskus (NoICE - Nordic Icing Centre of Expertise) on syntynyt Botnia-Atlantica-rahoitteiseen NoICE- hankkeen tuloksena. Hankkeen tarkoituksena on ollut perustaa osaamiskeskus, joka tukee yrityksiä jäätymiseen liittyvissä ongelmissa.\nAvajaistilaisuudessa NoICE-hanke jakaa omia tutkimustuloksiaan ja asiantuntemustaan sekä kertoo niistä palveluista, joita NoICE- keskus tarjoaa yrityksille. Tapahtumassa esiintyy myös useita vierailevia puhujia, muun muassa LKAB Malmtrafik ja Teknos- yritysten edustajia.\nNäissä olosuhteissa tapahtuma järjestetään etäyhteyden avulla 10. marraskuuta, kello 13-17, ja tarkempi ohjelma julkaistaan lähiaikoina. Tapahtuma on maksuton, mutta vaatii ilmoittautumisen tämän linkin kautta. Esitysten kielenä on englanti, mutta kysymyksiä voi esittää myös suomeksi ja ruotsiksi.\nToivomme tapaavamme sinut avajaistilaisuudessa ja odotamme kiinnostavia keskusteluita.\nLue lisää projektistamme https://www.icingcenter.eu/ ja seuraa päivityksiämme LinkedIn:issä pysyäksesi ajan tasalla\nProjektikumppanit Novia UAS, Umeå University. Luleå University of Technology, University of Vaasa, Tampere University\npuh. +358 46 9215 382


Optomed | Viikon Uutiset\nKolmelle Helsingin pörssiin listatulle yhtiölle herui Business Finlandista 100 000 euron tukipotti. Kahdella yhtiöllä oli.\nOptomed listautui suoraan pörssin päälistalle viime vuoden joulukuussa. Listautuminen toi yhtiölle 16,5 miljoonan euron.\nNäillä koronatuensaajilla on ollut yli miljoonan kassavarat, katso lista – Business Finlandin pääjohtaja: ”Emme ole jakaneet.\nElisan kurssi kiitää odotetun tulosparannuksen jälkeen.\n– Teleoperaattoreiden tulokset otettiin pörssissä positiivisesti vastaan. Kone julkistaa myöhemmin tänään ykköskvartaalin.\nBusiness Finland on tiistaihin mennessä tehnyt 7 820 rahoituspäätöstä, joilla tuetaan koronakriisistä kärsivien yritysten.


Juhannusvieras - Anna-Leena Härkönen - E-kirja - Äänikirja - BookBeat\nKesän alussa Tuija saa kirjeen Sailalta. Tuijan "varaäiti" Enni on huonossa kunnossa ja sisarukset ovat päättäneet järjestää hänelle 80-vuotisjuhlat. Edellisestä vierailusta on kulunut kymmenen vuotta, Ristinojalla vietetyistä nuoruuden kesistä vielä pitempään. Vaikka Saila on yhtä nauravainen kuin ennenkin ja naapurin Villen huulet kiihkeät, moni asia on muuttunut. Mummola on purettu, Enni makaa sairaalan sängyssä, Ristolle maistuu enemmän viina kuin elämä.


Uusi selvitys asiavirheen korjaamisen perusteena - Minilex\nUusi selvitys asiavirheen korjaamisen perusteena\nUuden selvityksen huomioon ottamisessa ei ole kysymys sellaisesta asian käsittelyn kuluessa tehdyn virheen korjaamisesta kuin muissa asiavirheen korjaamisperusteissa perinteisesti tarkoitetaan. Toisaalta uuden selvityksen kautta aikaisemmin ratkaistu asia tulee uuteen valoon ja aikaisempi päätös näyttäytyy hallinnon asiakkaan kannalta sisällöltään virheellisenä. Hallinnon palveluperiaate puoltaa asian ratkaisemista itseoikaisuteitse uudelleen.\nUusi selvitys voi olla uutta, ennestään tuntematonta tai selvitystä, jota ei ole tiedetty tai osattu ottaa huomioon asiaa ensi vaiheessa ratkaistaessa. Uusi selvitys voi esimerkiksi osoittaa aikaisemman selvityksen, esimerkiksi tosiseikoiltaan, virheelliseksi. Uutena selvityksenä voi lisäksi tulla kysymykseen päätöksen tekemisen jälkeen ilmaantuneet tosiseikat kuten asianosaisen olosuhteissa tapahtuneet muutokset. Asiavirheen korjaaminen on siis mahdollista perustaa niin sanottuihin jälkiseikkoihin.\nTällä laajennuksella, jolla asiavirheen korjaaminen on mahdollistettu uuden selvityksen saamisen perusteella, pyritään tehostamaan hallintopäätösten itseoikaisua tilanteissa, joissa olisi edellytykset toisenlaisen päätöksen tekemiseen kuin aikaisemmin. Asiavirheen korjaamisen muodossa tapahtuva itseoikaisu mahdollistaa siten sen, ettei henkilön esimerkiksi tarvitse tehdä uutta hakemusta saattaakseen asian uudelleen vireille viranomaisessa. Tämä sääntely voi sopia esimerkiksi joihinkin lupa-asioihin ja ulkomaalaisasioihin. Kuitenkin jos päätöksenteko on sidottu johonkin määräaikaan kuten esimerkiksi kansalaisuuslaissa hakemuksen ratkaisuajankohtaan, hallintopäätöstä ei voida korjata päätöksen tekemisen jälkeen tapahtuneiden seikkojen nojalla.\nEdellytyksenä uuden selvityksen käyttämiselle asiavirheen korjaamisen perusteena tulee myös olla, että selvitys voisi olennaisesti vaikuttaa päätökseen. Mikä tahansa uusi selvitys ei siten edellytä korjaamismenettelyyn ryhtymistä tai korjaamisen suorittamista, vaan uuden selvityksen tulee olla nimenomaan sellaista, joka voi vaikuttaa olennaisella tavalla tehdyn päätöksen sisältöön.\nVirheen korjaaminen uuden selvityksen nojalla on mahdollista ainoastaan asianosaisen eduksi.


Lakeuden historiaa | KirjastoVirma\nEtusivu » Lakeuden kulttuuripolkuLakeuden historiaa\nLakeuden alue on maan kohoamisessa paljastunutta vanhaa merenpohjaa, joten esihistoriallisen ajan oloista on täällä vähän jäänteitä; esim. nykyisestä Limingasta suuri osa oli meren alla vielä keskiajalla. Kivikautista asutusta oli nykyisen Rantsilan alueella, jossa on viisi tunnettua asuinpaikkaa, sekä Temmeksen seudulla, joka oli tuolloin vanhaa merenrantaa.\nIhmisen toimista kivikaudella kertoo erityisesti Pohjanmaalle ominainen muinaisjäännetyyppi, jätinkirkot. Nämä omalaatuiset rakennelmat on ajoitettu kivikauden loppupuolelle (n. 3300–1300 eKr. ja pronssikaudelle (n. 1300–500 eKr.). Jätinkirkot ovat suuria suorakaiteen- tai joskus soikionmuotoisia, ladotuista kivistä muodostettuja kehiä, joissa on tavallisimmin 2–4 aukkoa. Pidetään varmana, että jätinkirkot ovat ihmiskäsien tekoa, vaikka myös meri ja jää lienevät vaikuttaneet niiden muovautumiseen. Ne ovat sijainneet silloisen merenrannan läheisyydessä, ehkä merenluodoilla. Jätinkirkkojen oletetaan toimineen metsästäjien, etenkin hylkeenpyytäjien ja linnustajien, kausiluontoisia asuin- ja väijymispaikkoina.\nLakeudella jätinkirkkoja on ainakin Tyrnävän Ylipään Metelinkankaan Kukkolanvaaralla ja Linnamaalla, Limingan Virkkulassa ja Mustosenkankaalla sekä useita Rantsilassa, mm. Sarvikankaalla.\nToisen alueella esiintyvän, vähän tutkitun muinaisjäänneryhmän muodostavat hiidenkiukaat. Ne ovat säännöllisiä kiviröykkiöitä, ilmeisesti pronssikautisia hautarakennelmia. Suomessa hiidenkiukaat ovat nimenomaan läntiselle rannikkovyöhykkeelle ominainen ns. läntisen pronssikauden hautamuoto. Limingassa Linnamaan jätinkirkon vieressä on ”sakastiksi” kutsuttu hiidenkiuas ja toinen Hillinkankaalla. Ala-Temmekseltä on tuhoutunut ainakin kaksi hiidenkiuasta.\nVanhimmat asutuksen merkit Lakeudella ovat siis Rantsilan ja Temmeksen kivikautiset asuinpaikat. Keskisellä rautakaudella (500–800 jKr.) nykyisen Rantsilan alueelle tulivat kveenit eli kainulaiset, joiden alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Alue oli 1100-luvulta lähtien pirkkalaisten ja myös karjalaisten eränautinta-aluetta. Pääosa pysyvästä asutuksesta tuli keskiajan lopulla 1500-luvulla lähinnä Savosta. Temmeksen seudun ensimmäinen kiinteä asutus syntyi 1300-luvulla Haapaojan suulle. Sinne muodostui Haapaniemen kylä, jolla nimellä Temmes aluksi tunnettiin. 1500-luvun puolivälissä Temmesjoen varsille tuli lisää uudisasutusta rannikolta ja Savosta.\nLimingan ensimmäiset asukkaat olivat nykytiedon mukaan saamelaisia. Tästä kertoo mm. Liminka-nimen saamenkielinen alkuperä. Pysyvää suomalaisasutusta seutu sai 1300-luvulla, jolloin satakuntalaiset jäivät asumaan vanhoille nautinta-alueilleen erämaihinsa. Alue oli kuitenkin samaan aikaan myös karjalaisten nautinta-aluetta, joten ristiriitoja syntyi: Limingan kyliä poltettiin 1400-luvulla ja ns. pitkän- eli vanhanvihan aikana 1570–1595. Limingasta tuli itsenäinen seurakunta ja kirkkopitäjä 1400-luvun lopulla.\nMyös Lumijoki oli keskiajalla karjalaisten nautinta-aluetta. Asutushistoriallisesti se kuuluukin Liminkaan, ja sen varhaisin asutus oli osa Pohjanmaan rannikon yhtenäistä asutusta.\nTyrnävä sai kiinteän asutuksen uuden ajan alussa. Siihen asti se oli Limingan kantakylien eräaluetta. Vakinaista asutusta alueelle tuli 1550-luvulla rannikolta ja Savosta.\nLakeuden alueen kuntien perinteiset elinkeinot ovat samanlaisten luonnonolojen takia samankaltaisia, mutta eroavaisuuksiakin löytyy. Vanhimmat Limingan alueella harjoitetut elinkeinot olivat hylkeenpyynti ja metsästys, joihin jätinkirkot liittyivät. Eräelinkeinojen merkitys pieneni Limingassa lopullisesti 1600-luvun kuluessa.\nLuonnonolot, laajat peltoaukeat ja karjanlaidunnukseen sopivat rantaniityt määräsivät, että maanviljelyksestä ja karjanhoidosta tuli liminkalaisten pääelinkeinoja. Ne säilyttivät asemansa keskiajalta aina 1900-luvulle saakka, jolloin elinkeinorakenne monipuolistui ja perinteisen maatalouden merkitys väheni.\nOsuustoiminta-aate on elänyt Limingassa vahvana. Ensimmäisen ilmauksensa se sai vuonna 1903 perustetussa, edelleen toimivassa osuuskaupassa. Limingan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1909 ja myöhemmin sen yhteyteen tehtiin myös mylly. Osuusmeijeristä tuli vuosisadan alussa maamiehille oikea rahasampo, ja se on pysynyt pitäjän tärkeimpien tuotantolaitosten joukossa viime vuosiin saakka.\nLumijoella kalastus ja etenkin hylkeenpyynti ovat olleet huomattavia elinkeinoja. Myöhemmin viljanviljely ja karjatalous tulivat tärkeiksi; meren luovuttamat rantaniityt suosivat karjanhoitoa. Pohjois-Suomen suurimmat karjatilat löytyivät vuonna 1567 nykyisen Lumijoen alueelta: lehmiä saattoi tilalla olla yli 20. Myös peltovainioiden pinta-alassa mitaten olivat paikkakunnan tilat suurimpia Pohjois-Suomessa. Nykyisin lumijokiset saavat elantonsa viljan- ja perunanviljelyn sekä karjanhoidon lisäksi palvelu- ja metallialasta sekä matkailusta.\nAsutuksen alkuaikoina Rantsilan ja Temmeksen alueen pääelinkeinot olivat metsästys, kalastus ja keräilytalous. Maanviljelyä ja karjataloutta alettiin alueella harjoittaa 1500-luvun loppupuolella. Maanviljelyksen edellytyksenä Rantsilan seudulla oli soidenraivaus viljelyä varten. Nykyaikaan tultaessa on Rantsilaan syntynyt myös pienteollisuutta, mutta myös suot tuovat edelleen työtä paikkakunnalle turveteollisuuden kautta.\nTyrnäväläisten toimeentulo on perinteisesti tullut maanviljelystä ja karjanhoidosta. Lisätuloja saatiin metsästä, etenkin tervakaudella. Maatalouden murroskausi, uusien ajatustapojen ja työvälineiden tulo, alkoi pitäjässä 1840-luvulta lähtien. Tällöin kydönpoltto yleistyi ja kehittyi järjestelmälliseksi suoviljelyksi. Tämä lisäsi pitäjän niitty- ja peltoaloja tuntuvasti. Nykyisin Tyrnävälle leimaa antava perunanviljely yleistyi vasta 1800-luvun alkupuolella syrjäyttäen vähitellen perinteisen nauriinviljelyn. 1800-luvun lopulla meijeritalous kehittyi vilkkaaksi. Vuonna 1906 syntyi koko kunnan alueen käsittävä osuusmeijeri, joka oli toimintansa voimakkaimpana kautena Oulun läänin suurin ja eräs maamme johtavista meijereistä. Meijerin yhteyteen kuuluivat sivuliikkeinä myös saha ja mylly.\nLimingan kylien hävitykset\nKeskiajan liminkalaisten elämää vaikeuttivat suuresti venäläisten toistuvat sotaretket Pohjanmaalle. Vihollisuudet johtuivat Pähkinäsaaren rauhan (v. 1323) jälkeisestä tilanteesta, jossa valtiollisesti Venäjään kuuluva Pohjanmaa liittyi käytännössä Ruotsin vaikutuspiiriin. Tämä uhkasi Venäjän omistusoikeutta alueeseen ja sen verotuloihin, joten se puolusti niitä väkivaltaisesti. Ruotsi ei kyennyt tarjoamaan alueen asukkaille mitään turvaa venäläisten hyökkäyksiä vastaan.\nEnsimmäinen merkittävä tieto levottomuuksista on vuodelta 1377, jolloin novgorodilaiset hyökkäsivät rajusti Oulun silloista linnaa vastaan hävittäen ympäristöä ja vieden vankeja mukanaan Venäjälle.\n1400-luvulta on säilynyt tietoja monista Venäjän ja Karjalan Pohjanmaalle tekemistä hävitysretkistä. Levottomuuksien lopettamiseksi tehtiin rauhoja ja aselepoja, mutta venäläiset eivät kunnioittaneet niitä ja hyökkäykset jatkuivat. Vuonna 1476 solmitun viiden vuoden välirauhan kohtalosta kerrotaan seuraavaa: jo kaksi vuotta myöhemmin venäläiset rikkoivat sopimuksen. He tulivat Pohjanmaalle kaupantekoon ja oleskelivat talven alueella vakuuttaen rauhaa ja teeskentelivät lähtevänsä takaisin kotiseudulleen, mutta palasivatkin palmusunnuntaina polttamaan ja tappamaan pahaa-aavistamattomia asukkaita. Elävinä selvinneet vietiin vankeuteen. Nämä ”Kainuun sotajoukot” lahjoittivat ryöstöretkeltään palattuaan Solovetskin luostarille Pohjanmaan kirkoista ryöstämänsä kahdeksan kelloa, joiden joukossa lienee ollut myös Limingan kello.\nKeskiajan tuhoisin venäläishyökkäys Pohjanmaalle koitti 1496, jolloin Iivana III lähetti suuren sotajoukon Pohjanmaata hävittämään. Hyökkäyksen kohteeksi joutuivat Tornio, Kemi, Haukipudas, Kello, Oulu, Siikajoki, Liminka ja Lumijoki. Tuhot olivat valtavat. Venäläiset saivat saaliikseen ”paljon hyvää tavaraa ja lukemattomia vankeja”. Liminkalaiset anoivat venäläisten päälliköltä lupaa seurata vankeja Moskovaan, missä suuriruhtinas vapautti vangit ja salli heidän palata kotiinsa. Liminkalaiset joutuivat tällöin tunnustamaan Moskovan suuriruhtinaan herruuden alueeseensa. Tämä oli viimeinen kerta, jolloin Pohjanmaan asukkaiden tiedetään tunnustaneen alueensa kuuluminen Venäjään.\n1500-luvun alkupuoleltakin on tietoja itäisistä sotaretkistä. Jatkuvat hävitykset taannuttivat alueen asutuksen ja elinkeinoelämän kehittymistä, mutta asukkaat selviytyivät koettelemuksista. He eivät hylänneet kotiseutuaan eivätkä menettäneet tulevaisuudenuskoaan, vaikka ulkoinen turvallisuus puuttui. Eri elämänalat kehittyivät 1400-luvullakin jonkin verran, ja 1500-luvulla edettiin jo aimo askelin, kunnes vanhanvihan hävitykset vuosisadan loppukymmeninä jälleen heikensivät alueen elinolosuhteita; Limingan toinen kirkko poltettiin vuonna 1589 ja kolmas 1529. Liminkaa hävitettiin myös isonvihan aikana vuosina 1713–1721.\nSuomen sotana tunnettu sota Ruotsin ja Venäjän välillä alkoi helmikuussa 1808. Sen seurauksena Ruotsi menetti Suomen, josta tuli Venäjän autonominen suuriruhtinaskunta. Sota liittyi taustaltaan Napoleonin Euroopassa käymiin sotiin ja Englannin vastaiseen ns. mannersulkusopimukseen, johon useat Euroopan maat yhtyivät ja johon Venäjä oli Tilsitin rauhansopimuksessa 1807 sitoutunut pakottamaan Ruotsinkin liittymään. Sota liittyy Rantsilan ja Temmeksen historiaan: sodan viimeinen taistelu Suomen alueella käytiin Rantsilan Kerälässä marraskuussa 1808, ja sodan tapahtumiin liittyvä Iisalmen–Oulun-tie kulkee näiden paikkakuntien kautta. Kenraali Johan August Sandels oleskeli Suomen sodan aikana joukkoineen Rantsilassa neljä eri kertaa.\nVarhaisin liminkalaissyntyinen vaikuttaja lienee Ljungo Tuomaanpoika, pappi, valtiollinen toimihenkilö ja lainsuomentaja. Hän syntyi erään tiedon mukaan Limingassa ehkä 1530- tai 1540-luvulla ja kuoli 1610. Ljungon arvellaan opiskelleen Turun katedraalikoulussa ja Upsalan yliopistossa. Hän yleni pappisurallaan Pohjois-Pohjanmaan rovastiksi saakka.\nLjungo muistetaan Ruotsin maa- ja kaupunkilakien suomentajana. Vuonna 1601 valmistui käännös Ruodzin waldakunnan maan elj taloin poicain laki, Ruodzin kielestä Suomen kielelle tulkittu ja vuonna 1609 Kaupungin lakj Ruodzin waldakunnasa Suomen kielin. Maanlain painotyö keskeytyi, ja se julkaistiin vasta vuonna 1852. Ljungo Tuomaanpojan käännöstyö on varsinkin pohjalaisten murreominaisuuksiensa vuoksi kiintoisimpia suomen kielen muistomerkkejä Ruotsin vallan ajalta.\nLiminkalainen on myös nuijasodan päällikkö Hannu Krankka (kuoli noin 1630). Krankan tarina alkaa, kun Etelä-Pohjanmaan rahvas nousi 1500-luvun lopussa taisteluun linnaleirijärjestelmää ja sotilasmielivaltaa vastaan. Eteläpohjalaisten nuijamiesten kapina kuitenkin kukistettiin ja sen johtajat teilattiin, mikä aiheutti kansassa suurta vihaa. Kun sitten Kaarle-herttuan vouti saapui Ouluun ilmoittaen herttuan tahdon olevan, että joka talosta oli miehen lähdettävä Klaus Flemingin sortovaltaa kukistamaan, oli rahvas valmiina. Kemin, Iin ja Limingan miehet valitsivat Hannu Krankan päällikökseen ja lähtivät marssimaan etelään. Kokkolan lähellä Tarharannan niityllä tämä joukko voitti Pohjanmaan voudin Abraham Melkiorinpojan johtaman joukon.\nNuijamiesten kärsittyä tappion Klaus Flemingin joukoille Piirtolan kankaalla ja Santavuorella 24. helmikuuta 1597 Hannu Krankka joutui Klaus Flemingin vangiksi ja hänet kuljetettiin Turun linnaan. Hän kitui vankina, kunnes Kaarle-herttua valtasi linnan Klaus Flemingin kuoltua. Herttua palkitsi Hannu Krankan palvelukset viljalla ja julistamalla Krankkalan talon verovapaaksi. Krankka tuli Pohjanmaan lohivoudiksi vuonna 1600 ja toimi myös luottamustoimissa, mm. veronkantajana ja rajavartioston päällikkönä. Hannu Krankka kuoli noin vuonna 1630, menestyksistään huolimatta velkaisena ja köyhänä. Hänen tarinansa on tullut tunnetuksi liminkalaista sukua olevan runoilijan Kaarlo Kramsun (1855–1895) traagisista nuijasotaa kuvaavista runoista.\nKirkonmiehiä ja tutkijoita\nRantsilassa vaikuttanut Christfrid Ganander (1741–1790) oli teologi ja luonnontieteilijä, filosofian maisteri Turun akatemiasta. Tämä suomen kielen tutkija ja kehittäjä tuli ensimmäiseen vakinaiseen virkaansa Rantsilan kappalaiseksi 1775 ja toimi tehtävässä kuolemaansa saakka. Rantsilan nykyinen kirkko rakennettiin 1785, siis Gananderin virassaoloaikana. Ganander teki pääosan elämäntyöstään Rantsilassa ollessaan. Hän julkaisi vuonna 1783 ensimmäisen suomalaisen arvoituskokoelman, Aenigmata Fennica eli Suomalaiset Arwotukset Wastausten Kansa. Seuraavana vuonna ilmestyivät kokoelma Uudempia Ulos-walituita satuja sekä ihmisten ja eläinten sairauksien parantamista käsittelevät Maan-Miehen Huone ja Koti-Aptheekki ja Eläinden Tauti-Kirja. Vuonna 1789 ruotsiksi ilmestynyt uskontotieteellinen, suomalaista mytologiaa käsittelevä Mythologia Fennica on merkittävin Gananderin elinaikana julkaistuista teoksista. Hänen päätyönsä on kuitenkin suomalainen sanakirja Nytt Finsk Lexicon, jonka käsikirjoitus valmistui 1787 mutta joka jäi kuitenkin painamatta. Sen ensipainos hakemisto-osineen ilmestyi varsinaisesti vasta 1997, yli 200 vuotta käsikirjoituksen valmistumisen jälkeen. Rantsilan kirjastossa on nähtävissä Christfrid Gananderin kirjoittamia ja hänestä kirjoitettuja teoksia.\nGananderin aikalainen ja työtoveri, tyrnäväläinen Anders Törnudd, opiskeli Turun Akatemiassa, missä Antista tuli Anders ja sukunimi valittiin kotiseudun mukaan. Akatemiassa tuolloin vallinnut vahva kiinnostus kansanperinteeseen, jota kirkollinen esivalta kehoitti karttamaan, tarttui teologi Törnuddiinkin. Hän kuului Gananderin ja Porthanin työryhmään ja keräsi pappisvirkansa ohella kansanperinnettä kotiseudultaan ja Etelä-Pohjanmaalta. Tärkeimmät keruutulokset lienevät laaja käsikirjoitus Pyhän Henrikin surmavirteen sekä tyrnäväläiset loitsut.\nLaulaja, laulupedagogi Abraham Ojanperä (1856–1916) syntyi Limingassa köyhiin oloihin. Paikallisten tukijoiden avulla lahjakas nuorukainen pääsi Jyväskylän opettajaseminaariin ja sieltä Helsinkiin laulua opiskelemaan. Ensikonserttinsa jälkeen v. 1881 hän lähti Dresdeniin jatkamaan lauluopintojaan ja palasi Suomeen uuteen Helsingin Musiikkiopistoon soololaulun opettajaksi. Tässä tehtävässä hän toimikin yli 30 vuotta ja sai arvostusta hyvänä laulupedagogina. Ojanperä toimi lisäksi Helsingin Johanneksen kirkon kanttorina ja kirkkolaulun opettajana yliopistossa. Hän myös konsertoi ahkerasti, ja etenkin hänen pääsiäiskonserttinsa Johanneksen kirkossa Oskar Merikannon kanssa olivat menestyksiä. Kesät Ojanperä vietti Limingassa Aappola-huvilassaan ja konsertoi myös täällä, useimmiten Limingan kirkossa. Jäätyään vuonna 1915 sairauslomalle hän palasi Liminkaan, jossa hän kuoli 26.2.1916.\nTaidemaalari Vilho Lampi (1898–1936), Lakeuden maalari, eli ja loi lähes koko tuotantonsa Limingassa. Lyhyen ja kiihkeän luomiskautensa aikana hän kävi läpi kolme keskenään hyvin erilaista tyylivaihetta säilyttäen silti aina voimakkaan persoonallisen ilmaisunsa. Ensimmäinen kausi oli marraskuulaisen ekspressionismin sävyttämää opiskeluaikaa Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä 1922–25. Vuosiin 1928–1931 ajoittuu Lammen ns. herooinen eli sankarikausi, jolloin työt olivat suuria, hillittömän maalarinotteen ja karmean huumorin sävyttämiä. Vuonna 1931 Lampi teki opintomatkan Pariisiin. Matkan jälkeen maalaukset muuttuivat pieniksi, rauhallisiksi ja pikkutarkoiksi maisema-aiheiksi, joihin sisältyi vahva tunnelataus. Kuolemansa jälkeen Lampi joutui miltei unohduksiin, mutta vuonna 1953 alkoi hänen nousunsa kuuluisuuteen lukuisten muistonäyttelyiden myötä. Kansainvälistäkin arvostusta alkoi tulla. Nykyään Vilho Lampi on suomalaisen kuvataiteen 1930-luvun tunnetuimpia edustajia.\nRunoilija Väinö Kirstinä syntyi Tyrnävällä vuonna 1936. Hänen esikoisrunokoelmansa Lakeus ilmestyi vuonna 1961. Sen runoissa hän kuvasi kotiseutunsa maisemaa hallitun modernistisesti. Kirstinän runoilijanlaatua on kuvattu sanomalla, että hän on sanoilla leikittelevän hiljaisen ironian taituri. Kirstinän runouden tyylikausiin sisältyy alun modernismin jälkeinen siirtymä absurdismiin nonsensen ja dadaismin hengessä ja 1970-luvun taitteessa paluu vakavampaan ja vähäeleisempään ilmaisuun.\nTyrnävältä on syntyisin myös keramiikkataiteilija Kyllikki Salmenhaara (1915–1981). Hänet muistetaan ennen kaikkea Suomen keramiikkaopetuksen uudistajana, joka lähes 20 vuoden ajan vastasi alan korkeimmasta koulutuksesta maassamme ja toimi opettajana myös ulkomailla. Ennen opettajaksi ryhtymistään hän loi Arabian keramiikkataiteilijana mittavan uran modernin keramiikan kehittäjänä.\n‹ Lakeuden kulttuuripolku


Miksi AbbVie on yksi Maailman parhaista työpaikoista? | Great Place To Work Finland\nAbbVie on yksi Maailman parhaista työpaikoista. Great Place to Work® toteutti tutkimuksen yhteensä 58 maassa ja siihen otti osaa 8000 organisaatiota. Maailman parhaiden työpaikkojen listalle pääsi 25 organisaatiota. Listalle pääsyn kriteerinä oli, että organisaatio työllistää vähintään 5000 työntekijää, ainakin 40 % työvoimasta tulee sijaita muualla kuin pääkonttorin kotimaassa ja valitut organisaatiot ovat saaneet tunnustuksen vähintään viidellä kansallisella Great Place to Work®:n Parhaat työpaikat -listalla.\nAbbVie Suomen sijoitus vuonna 2019 Suomen parhaiden työpaikkojen listalla keskisuurten yritysten sarjassa oli seitsemän. Lisäksi AbbVie sijoittui korkealle kansainvälisissä parhaiden työpaikkojen listauksissa ollen Euroopassa sijalla neljä ja Maailman parhaiden työpaikkojen listauksessa sijalla 16. AbbVie Suomen HR-asiantuntija Annika Wickman kertoo, miksi AbbVie on vuodesta toiseen yksi Maailman parhaista työpaikoista.\nWickmanin mukaan AbbVien toiminnan perusta on vahva ja yhtenäinen yrityskulttuuri. Toimintatavat ovat maasta riippumatta samankaltaisia. Tästä pidetään huolta esimiesten perusteellisella valmentamisella. AbbViella panostetaan vahvasti ihmisiin ja uskotaan, että ihmiset luovat hyvän työpaikan. Yrityskulttuuri on jatkuvasti kehityksen kohteena, ja se on strateginen prioriteetti vuosittain. Wickman mainitsee esimerkkinä vuotena 2018 luodun kulttuuritiimin, jonka tehtävänä on vahvistaa ja kehittää AbbVien yrityskulttuuria.\n”Yksi salaisuus on poikkeuksellisen lämmin työkulttuuri”, Wickman paljastaa. Työn ja kollegoiden arvostus näkyy organisaation arjessa ystävällisyytenä sekä tukemisena. AbbViella vallitsee innostava työympäristö ja vahva me-henki. Tekemisen meiningistä huolimatta työyhteisössä välittyy positiivinen ja rento ilmapiiri.\nYlpeyden aiheiksi Wickman mainitsee henkilökunnan vahvan osaamisen ja työn merkityksellisyyden. AbbViella merkityksellisyys on työn ydin, sillä yhteisenä päämääränä on potilaiden elämänlaadun parantaminen. Työn potilaskeskeisyys takaa sen, että ihmisten motivaatio ja innostuksen taso on erittäin korkea. Yritys osallistuu toiminnallaan yhteiskuntavastuuseen niin globaalisti kuin paikallisestikin kannustamalla työntekijöitään ottamaan osaa vapaaehtoistoimintaan. Wickman toteaa, että AbbViella työskennellään suurella sydämellä.


Mike Pohjola: Olemme ulkoistaneet orjuuden – Kansan Uutiset\nAmerikassa taistellaan parhaillaan orjuuden muistosta. Aihe voi tuntua suomalaisista etäiseltä, mutta orjia on maailmassa yhä ja meilläkin on lusikkamme sopassa.\nMeillä suomalaisilla on todella hyvät oltavat: Vapaa yhteiskunta (paitsi valmiuslaki), puhdas luonto (paitsi kaivosyhtiöt) ja kannatamme kaikkia hyviä asioita (paitsi persujen ajatushautaamo). Täältä katsoen on helppoa ja hauskaa tuomita muualla tapahtuva orjuus, hiilipäästöt ja kaikki muukin epäoikeudenmukaisuus.\nIkävä tosiasia on, että olemme tehneet orjuuden suhteen samoin kuin hiilipäästöjen: ulkoistaneet ne kehitysmaihin, joissa valmistetaan luksushyödykkeemme. Saamme Prismasta halvalla herkullisia suklaapatukoita ja pehmeitä puuvillapaitoja. Niitä varten on pilattu ympäristöä ja hakattu orjia, mutta eihän se meidän vikamme ole! Eihän?\nMaailmassa on kymmeniä miljoonia orjia. Itse asiassa enemmän kuin koskaan ennen historiassa.\nSuklaa on meidän kaikkien salainen pahe, jonka syöminen on uhriton rikos. Sen valmistaminen sen sijaan ei ole uhriton rikos vaan vaatii miljoonia lapsityöläisiä, joista monet ovat orjia. Lapset levittävät vaarallisia hyönteismyrkkyjä, käyttävät teräviä työkaluja ja kantavat painavia kuormia. Palkkaa lapsiorjille ei tietenkään makseta puhumattakaan siitä, että he pääsisivät kouluun. Jos he yrittävät paeta plantaaseilta, heidät hakataan tai tapetaan.\nNorsunluurannikon orjaplantaaseilla kerätyt suklaapavut valmistetaan kaakaomassaksi tai kaakaovoiksi, joka lähetetään muihin maanosiin, jossa siitä tehdään suklaata. Suklaa paketoidaan amerikkalaisten tai suomalaisten brändien kääreisiin ja viedään kioskeihin myytäväksi. Sitten sinä ostat patukan ja syöt sen tuntien huonoa omaatuntoa, sillä suklaassa on sokeria.\nSuklaan ja puuvillan ohella Suomessa myydään orjien keräämiä, louhimia tai pyydystämiä tomaatteja, kahvia, sokeria, kultaa, timantteja, katkarapuja ja tonnikalaa, sekä orjien valmistamista raaka-aineista tehtyä elektroniikkaa. Myös rauta, kumi ja palmuöljy saattaa päätyä meille orjuuden kautta.\nSuklaa on hyvä esimerkki, koska se on sitä maustesotien aikaista kolonialistista perintöä, johon tämän päivän orjuuskeskustelu liittyy, ja koska tänä vuonna pitäisi tapahtua jotain.\nVuonna 2001 Yhdysvaltain edustajainhuoneessa harkittiin suklaaseen joutsenmerkin tapaista tunnusta, josta näkisi, että se ei ole orjien valmistamaa. Tietenkin suklaateollisuus vastusti tätä orjavapaa-merkkiä mutta lupasi kehittää keinoja lopettaa lapsityövoiman ja orjien käytön suklaata tuottavissa maissa.\nPäätös ei kuitenkaan ollut sitova, ja kun tuloksia ei ollut saavutettu vuoteen 2005 mennessä, sitä pidennettiin kolmella vuodella. Sitten vielä kahdella. Tuorein takaraja on vuonna 2020 eli juuri nyt, emmekä ole lähelläkään lapsiorjuuden lakkauttamista kaakaoplantaaseilla.\nMyös suomalainen Fazer hangoitteli pitkään vastaan selitellen, että on mahdotonta tietää, mistä mikäkin kaakaopapu tulee. Kolme vuotta sitten he kuitenkin ilmoittivat, että 100 prosenttia heidän käyttämästään kaakaosta on vastuullisesti tuotettua. Tämä on hieno esimerkki! Toivottavasti myös puolueettomat valvojat pääsevät tarkistamaan nämä väitteet.\nSuuri osa kaupoissamme myytävästä suklaasta on edelleen lapsien tai orjien valmistamaa.\nJos nautimme orjuuden hedelmistä, emme voi hyvällä omallatunnolla vastustaa orjuutta. Suomen ja EU:n on kiellettävä kaikkien orjatuotteiden myynti. Tämä onnistuu vain pitämällä asiaa jatkuvasti esillä, vaatimalla hyötyjiä tilille ja muistamalla, että orjuus on väärin.\nPoissa silmistä ei saa olla poissa mielestä.


Con Amore peliprojekti: Kiinnostavaa koukkua etsimässä\nTarinavetoisessa pelissä hyvin oleellisessa osassa on luonnollisesti - noh - tarina :)\nMutta miten saada lukija kiinnostumaan pelin tarinasta heti kättelyssä?\nOmien kokemusteni valossa olen huomannut, että pelin tarinan käsikirjoittamiseen pätee aikalailla samat säännöt kuin hyvien tarinoiden kirjoittamiseen ylipäätään.\nJokainen tietää, että tarinan kannattaa olla johdonmukainen, kiinnostava, tunteita herättävä jne. Kirjoittamista opiskeltuani, aiheesta keskusteltuani ja paljon luettuani olen päätynyt siihen, että ehkäpä kriittisin kiinnostavan tarinan ominaisuus on kuitenkin kiinnostava alku, eli koukku. Olen tätä mieltä, koska jos alku ei kiinnosta, niin usein tarinaa ei viitsitä lukea (tai pelata) eteenpäin. Kiinnostava alku puolestaan saa lukijan "koukuttumaan" tarinaan.\nMinkälaisia alkukoukkuja sitten on? Mielestäni yksi suosituimmista alkukoukuista on kiinnostava mysteeri tai mielenkiinnon herättävä kysymys. Esimerkiksi Harry Potterista kiinnostuin, koska minua kiehtoi, minkä takia Harry joutui asumaan pikkuruisessa komerossa. Mysteeri voi olla myös kiinnostavan hahmon muodossa. Esimerkiksi Ender-kirjassa minusta oli todella kiinnostavaa, että päähenkilönä oli pieni poika.\nTarinan koukku voi myös olla kertakaikkiaan jotain niin erikoista ja poikkeavaa, että on pakko lukea eteenpäin. Hyvä esimerkki on minusta linnunradan käsikirja liftareille, joka alkaa siitä, kun päähenkilön koti uhataan tuhota puskutraktorilla.\nAlkukoukku voi tietysti olla myös tilanne, joka herättää kysymyksiä. Tällaiseen koukkuun pyrimme myös Con Amoren alussa! Samalla pyrimme tietysti myös esittelemään kiinnostavat hahmot, joista pelaaja haluaisi tietää lisää.\nHyvä koukku siis herättää pelaajan kiinnostuksen, jolloin pelaaja haluaa tietää lisää tarinasta tai hahmosta tai mieluiten molemmista. Sujuvasti toimivat ja tarinaan sidotut pelimekaniikat puolestaan tukevat tarinaa ja houkuttelevat pelaamaan lisää. Tällöin pelaaja ei pelaa pelkästään siksi, että itse peli on hauska, vaan myös sen takia, että hän haluaa tietää, miten pelin tarina etenee.\nMaailmasta löytyy loputtomasti kiinnostavia tarinoita, mutta mistä sitten löytää se kiinnostava koukku omalle pelille? Minusta kaikkein helpoin tapa lähteä etsimään omalle tarinalleen kiinnostavaa alkua, on pohtia, minkälainen alku koukuttaisi juuri sinut?\nLähettänyt ConAmoren tiimi klo 14.00\nTunnisteet: Pelin tarina, pelinkehitys vinkkejä