Valtioneuvoston asetus luonnonhaittakorvauksesta… 644/2000 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2000 › 29.6.2000/644\nTätä asetusta sovelletaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1750/1999 mukaisen Euroopan yhteisöjen komission päätöksellään nro C/2000/1640 hyväksymän Manner-Suomea koskevan horisontaalisen maaseudun kehittämisohjelman toimenpiteisiin. Viljelijälle ja muille tässä asetuksessa säädetyille tuen saajille voidaan maksaa vuosina 2000–2006 valtion talousarvion määrärahojen puitteissa maaseutuelinkeinojen rahoituslain 11 §:ssä tarkoitettua luonnonhaittakorvausta ja maatalouden ympäristötukea siten kuin tässä asetuksessa säädetään.\n9) tilapäisesti viljelemättömällä pellolla sellaista peltoa, joka on viljelykiertokesantona, lantapatterin tai muun vastaavan tilapäisen syyn perusteella viljelemättä; tilapäisesti viljelemättömäksi ei hyväksytä alueita, jotka on pysyvästi poistettu viljelystä tai jotka ovat muutoin pysyvästi viljelemättömiä tai jotka eivät ole vielä olleet viljelykäytössä lukuun ottamatta sellaisia alueita, jotka on vuonna 2004 ilmoitettu viimeistään 30 päivänä marraskuuta 2004 maa- ja metsätalousministeriön vahvistamalla lomakkeella Lnro 175 tai muutoin vaaditut tiedot täyttäneellä kirjallisella ilmoituksella; (9.2.2006/106)\n13) A-C4-alueilla vuodelta 2005 maksettavasta pohjoisesta tuesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa (11/2005) ja vuodelta 2005 maksettavasta Etelä-Suomen kansallisesta tuesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa (12/2005) tarkoitettuja vastaavia tukialueita. (14.4.2005/227)\nLuonnonhaittakorvauksen ja ympäristötuen myöntämisen sekä sopimuksen tekemisen yleiset edellytykset\nSopimus voidaan kuitenkin tehdä yli 65-vuotiaan viljelijän kanssa ja maksaa erityistukea, jos kyseessä on 22 §:ssä tai 28–30 §:ssä tarkoitettu sopimus.\nSopimus voidaan tehdä viljelijän kanssa, jolla on vähintään kolme hehtaaria tai ympäristötuen ryhmiin 1 ja 2 kuuluvien puutarhakasvien viljelyksessä vähintään 0,5 hehtaaria peltoalaa, joka on 10 tai 10 a §:n mukaan tukikelpoista ympäristötuessa. Jäljempänä 25 a §:ssä tarkoitetussa sopimuksessa edellytetään lisäksi kyseisessä pykälässä säädetyn eläinyksikkömäärää vastaavan eläinmäärän hallintaa koko sopimuskauden ajan. Sopimus voidaan tehdä 10 tai 10 a §:n mukaan tukikelpoiseksi ilmoitetusta peltoalasta tai muusta kuin peltoalasta siten kuin tässä asetuksessa säädetään. Erityistukea voidaan maksaa viljelijälle, jonka kanssa on tehty sopimus ja joka on toimittanut kirjallisen, tukihakemuslomakkeella tai maa- ja metsätalousministeriön erikseen vahvistamalla lomakkeella olevan sitoumuksen ympäristötukeen sitoutumisesta. Erityistukea voidaan maksaa myös sopimuksen tehneelle viljelijälle, jolla on voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä (760/1995) tarkoitettu perustukea koskeva sitoumus. Erityistuen maksamisen edellytyksenä on lisäksi, että viljelijä on tehnyt vuosittaisen maksatushakemuksen erityistuen maksamisesta lukuun ottamatta sitä kalenterivuotta, jona sopimus tehdään. Maksatusta koskeva hakemus on tehtävä vuosittain pinta-alatukien hakuaikana. Jos kuitenkin kyseessä on 25 a §:ssä tarkoitettu sopimus, vuosittaiseen maksatukseen liittyvä ilmoitus, tai 26 §:ssä tarkoitettu sopimus, vuosittainen maksatusta koskeva hakemus on tehtävä maa- ja metsätalousministeriön asetuksella säätämän menettelyn mukaisesti ja säätämään päivään mennessä. (14.4.2005/227)\nLuonnonhaittakorvausta, ympäristötukea ja erityistukea voidaan maksaa viljelijälle, joka noudattaa tavanomaista hyvää maatalouskäytäntöä. Jos viljelijä hakee 11 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulle viljelemättömälle peltoalalle luonnonhaittakorvausta siten, että vuosittaisella tukihakemuslomakkeella tällaisena alana on ilmoitettu tilan luonnonhaittakorvauksessa tukikelpoisen peltoalan kokonaismäärästä vähintään 50 prosenttia, viljelijän on viljeltävä loppuosaa kyseisestä peltoalasta tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön mukaisesti. Tavanomaisella hyvällä maatalouskäytännöllä tarkoitetaan viljelyä, jota vastuuntuntoinen viljelijä harjoittaa paikkakunnan olosuhteet huomioon ottaen. Tämän viljelytavan mukaan pelto on muokattava ja lannoitettava tarkoituksenmukaisella tavalla ja kylvö on tehtävä niin, että se mahdollistaa tasaisen itämisen. Viljelyssä on käytettävä alueelle soveltuvia kasvilajeja ja -lajikkeita sekä alueelle soveltuvaa ja siemenkoon huomioon ottavaa siemenmäärää. Lisäksi viljelijän on torjuttava hukkakaura hukkakauran torjunnasta annetun lain (178/1976) mukaisesti, huolehdittava kasvinsuojelusta ja pyrittävä korjuu- ja markkinakelpoisen sadon tuottamiseen sekä korjattava sato asianmukaisesti. Kesannoinnilta edellytetään sitä, että maan tuottokykyä ei heikennetä ja se toteutetaan tarkoituksenmukaisella tavalla. Tähän viljelytapaan kuuluu myös se, että viljelijä noudattaa yleisiä ympäristömääräyksiä ja lainsäädännön velvoitteita.\nPeruslohko, joka on peltoa, on tukikelpoinen luonnonhaittakorvauksessa ja ympäristötuessa, kun sitä on haettu ensimmäisenä sitoutumisvuonna tukihakemuksessa tukikelpoiseksi alaksi, se on viljelykelpoista kyseessä olevana vuonna viimeistään 1 päivänä kesäkuuta tai vuoden 2000 osalta viimeistään 15 päivänä kesäkuuta ja se on tuolloin ilmoitettu joko viljelyksessä olevaksi, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, jäljempänä tilatukiasetus, säädetyllä tavalla kesannoiduksi kesannointioikeusalaksi, viljelyyn liittyväksi kesannoksi, tilapäisesti viljelemättömäksi pelloksi tai viljelemättömäksi peltoalaksi, jonka osalta noudatetaan tilatuessa säädettyjä vuosittaisia hoitotoimenpiteitä. Viljelyyn liittyvällä kesannolla tarkoitetaan sellaisia peltoalueita, jotka hakuvuonna ovat kesantona luonnonmukaiseen tuotantoon liittyvässä viljelykierrossa. Viljelyksessä olevaksi pelloksi katsotaan myös viherlannoitusaloina ilmoitetut peltoalat maa- ja metsätalousministeriön erikseen säätämillä edellytyksillä ja tämän asetuksen mukaiseen viisi- tai kymmenvuotiseen suojavyöhykkeen perustamisen ja hoidon sopimukseen sisältyvä peltoala. Tukikelpoiseksi alaksi viljelijä voi ilmoittaa myös tässä asetuksessa tarkoitettuihin sopimuksiin ja maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettuihin erityistukisopimuksiin sisältyvän alueen, silloin kun sopimus on tehty peltoa koskevaksi. (9.2.2006/106)\nTukikelpoiseksi ei hyväksytä peltoa, jota koskee luopumiseläkelain (16/1974) 6 §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettu viljelemättömyyssitoumus, maatalousyrittäjien luopumiskorvauksista annetun lain (1330/1992) 9 §:ssä tarkoitettu viljelemättömyyssitoumus tai maatalousyrittäjien luopumistuesta annetun lain (1293/1994) 12 §:ssä tarkoitettu viljelemättömyyssitoumus. Jos viljelemättömyyssitoumuksen alaisen pellon hallinta siirtyy kyseisen sitoumuksen antaneelta henkilöltä sellaiselle viljelijälle, joka alkaa viljellä sanottua aluetta, kyseinen viljelijä voi hakea peltoa tukikelpoiseksi 46 §:n 2 momentin mukaisesti, jos määrärahatilanne mahdollistaa haun. (22.5.2003/377)\nPysyvästi viljelemättömäksi ilmoitettua tai pysyvästi viljelystä poistettua lohkoa, luonnonlaidunta ja -niittyä sekä avointa hakamaata ei hyväksytä tukikelpoiseksi. Pysyvästi viljelemättömäksi katsotaan ne peltolohkot, joita ei 3 §:n perusteella voida katsoa tilapäisesti viljelemättömäksi tai joita ei ole kesannoitu tilatukiasetuksessa säädetyllä tavalla. Pellon tukikelpoisuus säilyy, vaikka se ilmoitetaan vuosittaisella tukihakemuksella viljelemättömäksi pelloksi, edellyttäen, että se on ollut viljelemättömäksi ilmoitettaessa ympäristötuessa ja luonnonhaittakorvauksessa tukikelpoista ja että sillä noudatetaan tilatuessa säädettyjä vuosittaisia hoitotoimenpiteitä. Jos pysyvästi viljelemättömäksi ilmoitettu tai pysyvästi viljelystä poistettu lohko otetaan myöhemmin viljelyyn, sitä voidaan hakea valtion talousarviossa vahvistetun määrärahan salliessa 46 §:n mukaisesti tukikelpoiseksi kyseisenä vuonna. Jos tukikelpoiseksi ilmoitettu lohko ilmoitetaan myöhempinä vuosina pysyvästi viljelemättömäksi tai se todetaan sellaiseksi valvonnassa, kyseessä on 48 §:ssä tarkoitettu sitoumukseen sisältyvän pinta-alan väheneminen. (9.2.2006/106)\nVuonna 2005 tehtävien sitoumusten tukikelpoisen pellon osalta sovelletaan lisäksi mitä 10 §:n 2–4 momentissa ja 46 a §:ssä säädetään.\nPeruslohko, joka on peltoa, on tukikelpoinen vuonna 2005 tehtävissä uusissa luonnonhaittakorvaus- ja ympäristötukisitoumuksissa myös silloin, jos se on ollut 46 §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla yli 65-vuotiaan viljelijän viljelyksessä tai jos se sisältyy 46 §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla uusjakosuunnitelmassa päätettyyn tilusten järjestelyihin. (14.4.2005/227)\n2) tilatukiasetuksessa säädetyllä tavalla määräytynyt ja säännösten mukaisesti hoidettu kesannointioikeusala ja sellainen viljelemätön peltoala, jolle maksetaan tilatukiasetuksen mukaista tilatukea ja jolla noudatetaan tilatuessa säädettyjä vuosittaisia hoitotoimenpiteitä; pinta-alaltaan edellä mainituilla tavoilla yhteensä ilmoitettu peltoala tai viljelemätön peltoala voi olla korkeintaan 50 prosenttia koko tilan luonnonhaittakorvauksessa vuosittain tukikelpoisesta alasta, mutta ei enempää kuin mitä on viljelty tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön mukaisesti, kuitenkin siten, että tilatukiasetuksen mukaiselle kaikelle kesannointioikeusalalle, joka on luonnonhaittakorvauksessa tukikelpoinen, voidaan maksaa luonnonhaittakorvaus; tilapäisesti viljelemättömälle peltoalalle, muulle kuin edellä tarkoitetulle viljelemättömälle pellolle ja vuosittaisessa tukihakemuksessa muussa tukikäytössä ilmoitetuille puuvartisten energiakasvien aloille ei makseta luonnonhaittakorvausta;\n3) peltoala, jolle on perustettu 16 §:ssä tarkoitettu maatilan monimuotoisuuskohteita koskeva lisätoimenpidekohde eikä sitä ole ilmoitettu kesannoitavaksi kesannointioikeusalana tilatukiasetuksessa säädetyn mukaisesti, kun alueen sato käytetään riistan ruokintaan tai satoa ei korjata, voidaan luonnonhaittakorvausta maksaa näiden peltojen osalta enintään viidelle prosentille ensimmäisenä sitoumusvuonna tukikelpoiseksi haettujen peruslohkojen pinta-alasta;\n5) peltoala, jota koskee 29 §:ssä tarkoitettu sopimus luonnon monimuotoisuuden edistämisestä tai 30 §:ssä tarkoitettu sopimus maiseman kehittämisestä ja hoidosta vain silloin kun sopimusaluetta laidunnetaan tai siltä korjataan sato sopimukseen sisältyvän suunnitelman mukaan ja, peltoala jota koskee maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu peltoa koskeva viisivuotinen sopimus luonnon monimuotoisuuden edistämisestä, maiseman kehittämisestä ja hoidosta tai peltoa koskeva sopimus perinnebiotoopin hoidosta silloin kun kyseisiä sopimusalueita laidunnetaan tai niiltä korjataan sato; muiden tässä asetuksessa tarkoitettuihin sopimuksiin sisältyvien viljeltyjen peltojen tai tilatukiasetuksessa säädetyllä tavalla kesannoitujen kesannointioikeusalojen taikka 2 kohdassa tarkoitettujen sellaisten tukikelpoisten viljelemättömien peltoalojen, joille maksetaan tilatukiasetuksen mukaista tilatukea ja joka ei ylitä samassa kohdassa tarkoitettua pinta-alarajoitetta, osalta voidaan luonnonhaittakorvaus maksaa lukuun ottamatta peltoa, jota koskee 23 §:ssä tarkoitettu sopimus kosteikon ja laskeutusaltaan perustamisesta ja hoidosta.\nYmpäristötukea voidaan maksaa 1 momentin 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun vastaavan peltoalan osalta kuin luonnonhaittakorvausta edellyttäen, että ympäristötukeen sitoutunut viljelijä on ilmoittanut ne vuosittaisessa tukihakemuksessa tukikelpoiseksi alaksi ja ne on hyväksytty tukikelpoiseksi. Kesannoiduille pelloille ei makseta muuta ympäristötukea kuin 16 §:n 1 momentissa tarkoitettua maatilan monimuotoisuuskohteita koskevasta lisätoimenpiteestä maksettavaa tukea niille kasvulohkoille, jotka on ilmoitettu kesannoitavaksi kesannointioikeusalana tilatukiasetuksessa säädetyn mukaisesti. Ympäristötukea ei makseta vuosittaisessa tukihakemuksessa muussa tukikäytössä ilmoitetuille puuvartisten energiakasvien aloille. Tässä asetuksessa tarkoitetun pellolle tehdyn sopimusalan osalta ja maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitetun pellolle tehdyn sopimusalan osalta lukuun ottamatta 22 §:ssä tarkoitettua sopimusta ja 20-vuotisia erityistukisopimuksia maksetaan ympäristötukea silloin kun alue on 1 momentissa tarkoitettua alaa.\nLuonnonhaittakorvausta, ympäristötukea ja erityistukea voidaan maksaa kasvulohkon osalta silloin, kun sen pinta-ala on vähintään viisi aaria. Kasvulohkolla tarkoitetaan tässä peruslohkoon kuuluvaa peltoaluetta, jossa viljelijä kasvattaa yhtä kasvilajia tiettyä tarkoitusta varten, joka on kesannoitu tilatukiasetuksessa säädetyn mukaisesti, joka on tilapäisesti viljelemätöntä tai joka on viljelemätöntä peltoa. Silloin kun kyseessä on 25 tai 25 a §:ssä tarkoitettu sopimus, erityistukea voidaan maksaa sopimukseen sisältyvälle tukikelpoiselle kasvulohkolle, joka on ilmoitettu viljelyyn liittyväksi kesannoksi.\nViljelijän on sitouduttava ensimmäistä kertaa luonnonhaittakorvausta hakiessaan jatkamaan viljelyä vähintään kolmen tukikelpoisen peltohehtaarin osalta maatilallaan viiden vuoden ajan ensimmäisestä luonnonhaittakorvauksen maksupäivästä lukien ja noudattamaan luonnonhaittakorvauksen maksamiselle asetettuja vaatimuksia. Tämä kolmen hehtaarin peltoala on vähimmäispinta-ala. Sitoumuksen ehtoja on kuitenkin noudatettava koko maatilan alueella. Viljelijä voi jättää vuosittaisella tukihakemuksellaan osan pelloistaan ilmoittamatta tukikelpoisiksi eikä näille aloille makseta kyseisenä vuonna luonnonhaittakorvausta edellyttäen, että tämän pykälän mukainen vähimmäispinta-alavaatimus täyttyy. Jos viljelijä sitoutuu tämän asetuksen 1 §:n 1 momentissa tarkoitetun horisontaalisen maaseudun kehittämisohjelman voimassaoloaikana vuosina 2000–2006 uudelleen luonnonhaittakorvauksen ehtojen noudattamiseen, viiden vuoden sitoutuminen alkaa tähän uuteen sitoutumiseen liittyvästä ensimmäisestä maksatuksesta. (14.4.2005/227)\nVähimmäispinta-alaan luetaan mukaan tukikelpoinen pelto- ja puutarhakasvien viljelyksessä oleva peltoala, tukikelpoinen tilatukiasetuksessa säädetyn mukaisesti kesannoitu kesannointioikeusala, tukikelpoinen viljelyyn liittyvä kesantoala, tukikelpoinen tilapäisesti viljelemätön peltoala, sellainen tukikelpoinen viljelemätön peltoala, jolla noudatetaan tilatuessa säädettyjä vuosittaisia hoitotoimenpiteitä, tukikelpoinen viherlannoitusalana ilmoitettu peltoala ja tämän asetuksen mukaiseen sopimukseen sisältyvä peltoala edellyttäen, että kyseinen ala on ilmoitettu tukikelpoiseksi. Vähimmäispinta-alaan luetaan mukaan myös maatalouden ympäristötuesta annetun valtioneuvoston päätöksen mukaisiin erityistukisopimuksiin sisältyvä alue, silloin kun sopimus on tehty peltoa koskevaksi edellyttäen, että kyseinen ala on ilmoitettu tukikelpoiseksi. (9.2.2006/106)\nNe tukikelpoiset lohkot, jotka ovat kasvinvuorottelun takia yhtenä sitoumusvuotena toisen sitoumuksen antaneen viljelijän hallinnassa, voidaan laskea lohkoa pääsääntöisesti hallitsevan viljelijän vähimmäispinta-alaan. Tässä tapauksessa viljelijän on haettava lohkojen vaihtoa erikseen kirjallisesti maatilan sijaintikunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselta, joka tekee päätöksen vaihdon hyväksyttävyydestä. Luonnonhaittakorvaus maksetaan tukikelpoista lohkoa viljelevälle. Jos vähimmäispinta-alaa koskeva ehto lukuun ottamatta tässä momentissa tarkoitettua tapausta ei enää täyty, sitoumus päättyy, mikä voi aiheuttaa jo maksettujen tukien takaisinperinnän korkoineen koko sitoumusajalta. (22.5.2003/377)\nVähimmäispinta-alaan luetaan mukaan tukikelpoinen pelto- ja puutarhakasvien viljelyksessä oleva peltoala, tukikelpoinen tilatukiasetuksessa säädetyn mukaisesti kesannoitu kesannointioikeusala, tukikelpoinen viljelyyn liittyvä kesantoala, tukikelpoinen tilapäisesti viljelemätön peltoala, sellainen tukikelpoinen viljelemätön peltoala, jolla noudatetaan tilatuessa säädettyjä vuosittaisia hoitotoimenpiteitä, tukikelpoinen viherlannoitusalana ilmoitettu peltoala ja tämän asetuksen mukaiseen sopimukseen sisältyvä peltoala edellyttäen, että kyseinen ala on ilmoitettu tukikelpoiseksi. Vähimmäispinta-alaan luetaan mukaan myös maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettuihin erityistukisopimuksiin sisältyvä alue, silloin kun sopimus on tehty peltoa koskevaksi edellyttäen, että kyseinen ala on ilmoitettu tukikelpoiseksi. (9.2.2006/106)\nNe tukikelpoiset lohkot, jotka ovat kasvinvuorottelun takia yhtenä sitoumusvuotena toisen sitoumuksen antaneen viljelijän hallinnassa, voidaan laskea lohkoa pääsääntöisesti hallitsevan viljelijän vähimmäispinta-alaan. Tässä tapauksessa viljelijän on haettava lohkojen vaihtoa erikseen kirjallisesti maatilan sijaintikunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselta, joka tekee päätöksen vaihdon hyväksyttävyydestä. Ympäristötuki maksetaan tukikelpoista lohkoa viljelevälle. Jos vähimmäispinta-alaa koskeva ehto lukuun ottamatta tässä momentissa tarkoitettua tapausta ei enää täyty, sitoumus päättyy, mikä voi aiheuttaa jo maksettujen tukien takaisinperinnän korkoineen koko sitoumusajalta. (22.5.2003/377)\nJos yli 65-vuotiaan viljelijän kanssa tehdään 22 §:ssä tai 28–30 §:ssä tarkoitettu sopimus, viljelijän on sitouduttava 2 momentissa tarkoitettuihin perustoimenpiteisiin vain pientareiden ja suojakaistojen sekä luonnon monimuotoisuuden ja maiseman ylläpitämisen osalta sekä kotieläintilan perustoimenpiteiden osalta, jos sanottu viljelijä on valinnut kotieläintilaa koskevat perustoimenpiteet. Myös viljelijän, jonka kanssa tehdään 22 §:ssä tarkoitettu sopimus koko tilan peltoalasta lukuun ottamatta mahdollista kotitarveviljelyä varten jätettävää pientä peltoalaa, on sitouduttava vastaavasti. Yli 65-vuotiaan viljelijän on sitouduttava vastaavasti, jos maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu vastaava sopimus on edelleen voimassa eikä maatalouden ympäristötuen perustukea koskeva sitoumus ole enää voimassa. Myös viljelijän, jonka kanssa on tehty maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu 20-vuotinen sopimus koko tilan peltoalasta lukuun ottamatta mahdollista kotitarveviljelyä varten jätettyä pientä peltoalaa, on sitouduttava vastaavasti. (31.5.2001/449)\nViljelijän on sitoutuessaan ympäristötukeen valittava yksi alla selvitetyistä lisätoimenpiteistä 1–4, jota on toteutettava koko sitoumusajan. Jäljempänä 3 momentissa säädettyä lukuunottamatta lisätoimenpiteitä voi valita vain yhden. Jos tilalla viljellään vuosittain ryhmän 1 ja 2 puutarhakasveja vähintään 0,5 hehtaarin peltoalalla ja muita peltoviljelykasveja alle kolmen hehtaarin peltoalalla koko sitoumuskauden, lisätoimenpide voidaan jättää valitsematta. Jos peltokasveja aloitetaan viljellä myöhemmin yli kolmen hehtaarin alalla, on jokin lisätoimenpide kuitenkin tällöin valittava. Lisätoimenpiteitä ovat:\n– lantalan ammoniakkipäästöjen vähentäminen;\n– lannan kaasujen talteenotto;\n– tuotantoeläinten hyvinvoinnin edistäminen; ja\n– maitohuoneen pesuvesien käsitteleminen;\n– tarkennettu ravinteiden seuranta;\n– typpilannoituksen tarkentaminen liukoisen typen mittauksen avulla; ja\nKotieläintilan lisätoimenpiteen voi valita vain sellainen kotieläintila, joka toteuttaa tai alkaa toteuttaa kotieläintilan perustoimenpidettä. Kotieläintilan lisätoimenpiteestä on luovuttava silloin, kun kotieläintuotanto maatilalla muutoin kuin tilapäisesti alenee alle 15 §:n 1 momentissa tarkoitetun 0,4 eläinyksikön ja alle 15 §:n 1 momentissa tarkoitetun kymmenen eläinyksikön. Viljelijän on ilmoittaessaan eläinmäärän vähenemisestä kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle ilmoitettava, minkä lisätoimenpiteen hän valitsee kotieläintilan lisätoimenpiteen tilalle. Lisätoimenpide on vaihdettava silloin, kun tilalla, jolla aloitetaan nauta-, hevos- tai lammastalous, valitaan kotieläintilan perustoimenpide kesken sitoumuskauden ja lisätoimenpiteeksi on aiemmin valittu peltojen talviaikainen kasvipeitteisyys ja kevennetty muokkaus. Samoin lisätoimenpide on vaihdettava silloin, kun tilalla luovutaan lypsylehmistä ja lisätoimenpiteeksi on valittu maitohuoneen pesuvesien käsitteleminen. Lisätoimenpiteen voi vaihtaa silloin, kun tilalla tapahtuu koko tilan hallinnan siirto ja sitoumus siirretään 50 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Lisätoimenpiteen vaihdosta on ilmoitettava kirjallisesti kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle 10 työpäivän kuluessa tapahtuneesta muutoksesta. Kyseessä oleva viljelijä voi vaihtaa lisätoimenpiteen vain kerran sitoumuskauden aikana. Säännösten mukaisen ilmoituksen jälkeen tai, ellei tällaista ole tehty, vaihtamista edellyttävää olosuhdemuutosta seuraavassa maksatuksessa lisätoimenpiteen tuki maksetaan uuden lisätoimenpiteen mukaisesti. (3.10.2002/825)\nEdellä 1 momentin 1–4 kohdassa tarkoitetun lisätoimenpiteen lisäksi viljelijä voi valita yhden vapaaehtoisen puutarhatilan lisätoimenpiteen, jos kyseisellä tilalla viljellään ympäristötuen ryhmien 1 ja 2 puutarhakasveja vuosittain tukikelpoisilla lohkoilla vähintään 0,5 hehtaarin alalla koko sitoumusajan. Valittua puutarhatilan lisätoimenpidettä on toteutettava koko sitoumuskauden ajan. Puutarhatilan lisätoimenpiteestä on luovuttava silloin, jos edellä mainittu puutarhakasvien viljelyala vähenee alle 0,5 hehtaarin. Puutarhatilan lisätoimenpiteen voi valita kesken sitoumuskauden silloin, kun edellä mainittuja puutarhakasveja aletaan viljellä tai niiden viljelyä lisätään siten, että viljelyala on vähintään 0,5 hehtaaria tai tilalla tapahtuu koko tilan hallinnan siirto ja sitoumus siirretään 50 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Tämän lisätoimenpiteen voi kyseessä oleva viljelijä vaihtaa vain kerran sitoumusaikana. (15.5.2002/361)\nLisätoimenpidettä ei voi valita, jos kyseessä on viljelijä, joka on yli 65-vuotias, tai viljelijä jonka koko maatilaa lukuun ottamatta mahdollista kotitarveviljelyä varten jätettyä pientä peltoalaa koskee maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu 20-vuotinen erityistukisopimus. (31.5.2001/449)\nViljelijälle maksetaan kasvinviljelytilan 15 §:n 2 momentin 1-5 kohdassa tarkoitettujen perustoimenpiteiden noudattamisesta 93,34 euroa tukikelpoiselta peltohehtaarilta, jolla viljellään tavanomaisia peltoviljelykasveja, kotieläintilan 15 §:n 2 momentin 1-6 kohdassa tarkoitettujen perustoimenpiteiden noudattamisesta 116,89 euroa tukikelpoiselta peltohehtaarilta, jolla viljellään tavanomaisia peltoviljelykasveja, sekä 333,01 euroa ryhmän 1 puutarhakasvien viljelyalalle hehtaaria kohden ja 484,38 euroa ryhmän 2 puutarhakasvien viljelyalalle hehtaaria kohden. (12.12.2001/1220)\nTehtävät sopimukset ja vähimmäismäärät (14.4.2005/227)\nViljelijän kanssa, jolla on sopimus luonnonmukaisesta tuotannosta tai luonnonmukaisesta kotieläintuotannosta, ei voida tehdä sopimusta pohjavesialueiden peltoviljelystä. Viljelijän kanssa ei voida tehdä sopimusta kalkkisuodinojituksesta ja säätösalaojituksesta, säätökastelusta tai kuivatusvesien kierrätyksestä, jos sopimukseen haetulla alalla on voimassa tai on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu kalkkisuodinojitusta tai vastaava säätösalaojitusta koskeva sopimus. Viljelijän kanssa, joka on valinnut 16 §:n 1 momentissa tarkoitetun tuotantoeläinten hyvinvoinnin edistäminen -lisätoimenpiteen, ei voida tehdä 25 a §:ssä tarkoitettua sopimusta. (14.4.2005/227)\nJos kyseessä on 23–24 §:ssä tai 34 §:ssä tarkoitettu sopimus, sopimuksen mukainen hanke on toteutettava kokonaisuudessaan toisen sopimusvuoden loppuun mennessä. Sopimuksen mukaiset toimenpiteet on aloitettava ensimmäisen sopimusvuoden aikana. Jos kyseessä on 28–30 §:ssä tarkoitettu sopimus, toimenpiteet on aloitettava jokaisella sopimukseen sisältyvällä lohkolla ensimmäisenä sopimusvuotena ellei hyväksytty suunnitelma muuta edellytä.\nJäljempänä 22–23 §:ssä ja 29–30 §:ssä tarkoitettujen sopimusten sopimuskausi on viisi tai kymmenen vuotta sekä 24–28 §:ssä ja 31–34 §:ssä tarkoitettujen sopimusten sopimuskausi on viisi vuotta. Sopimuskausi- ja vuosi alkaa 1 päivänä kesäkuuta tai 1 päivänä lokakuuta ja päättyy sen alkuajankohdan perusteella joko 31 päivänä toukokuuta tai 30 päivänä syyskuuta. Sopimuskausi vahvistetaan tehtävässä sopimuksessa.\nJos kyseessä on päättyvä maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu sopimus, voidaan tämän sopimuksen korvaavaan uuteen sopimukseen sisällyttää myös aiemmin sopimukseen kuulumattomia alueita edellyttäen, että ne täyttävät tässä asetuksessa säädetyt edellytykset. Tämän edellytyksenä on, että sopimuskauden on tullut päättyä 30 päivänä kesäkuuta 2000 tai vuoden 2000 jälkeen 14 päivänä toukokuuta taikka 30 päivänä syyskuuta ja tämän asetuksen mukainen vastaava sopimus tehdään alkavaksi 1 päivänä kesäkuuta 2000 tai vuoden 2000 jälkeen 1 päivänä kesäkuuta taikka 1 päivänä lokakuuta. (31.5.2001/449)\nErityistukea koskevan sopimuksen on perustuttava suunnitelmaan silloin kun kyseessä on 22–24 §:ssä, 27–30 §:ssä ja 33–34 §:ssä tarkoitettu sopimus. Ennen suunnitelmaan perustuvan sopimuksen tekemistä työvoima- ja elinkeinokeskuksen maaseutuosaston on pyydettävä asiasta lausunto alueelliselta ympäristökeskukselta. Sopimusta tehdessään työvoima- ja elinkeinokeskuksen maaseutuosasto voi poiketa alueellisen ympäristökeskuksen lausunnosta vain erittäin perustellusta syystä.\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat alueet, joille on laadittu suojavyöhykkeiden yleissuunnitelma tai vastaava selvitys. Etusijalla ovat myös Suomenlahteen, Saaristomereen ja Selkämereen laskevien jokivesistöjen valuma-alueet, aiemmin toteutettuihin suojavyöhykkeisiin liittyvät kohteet, muut erityisen eroosioherkät viljelyalueet sekä vesiensuojelun painopistealueet ja tärkeät pohjavesialueet. (22.5.2003/377)\nKosteikon tai laskeutusaltaan hoitoa koskevassa sopimuksessa viljelijä sitoutuu hoitamaan maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitetun viisivuotisen sopimuksen mukaisesti perustettua tai vesiensuojelullisesti muutoin hyväksytysti perustettua laskeutusallasta tai kosteikkoa suunnitelman mukaisesti. (31.5.2001/449)\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat Suomenlahteen, Saaristomereen ja Selkämereen laskevien jokivesistöjen valuma-alueet ja sellaisten järvien valuma-alueet, missä toimenpiteillä voidaan merkittävästi pienentää vesistökuormitusta, lisätä maatalousalueiden luonnon monimuotoisuutta sekä edistää riista- ja kalataloutta. (22.5.2003/377)\nViljelijän on sitouduttava noudattamaan maatilallaan luonnonmukaisen peltoviljelyn ja puutarhatuotannon osalta, lukuun ottamatta kasvihuonetuotantoa ja tilan ruokohelpialoja, maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 määriteltyjä luonnonmukaisen tuotannon tuotantoehtoja. Kyseisiä ehtoja ei tarvitse noudattaa kasvihuonetuotannossa, mikäli kasvihuoneissa viljellään eri kasvilajeja tai -lajikkeita kuin avomaalla. Riippumatta harjoitetusta tuotantotavasta ruokohelpialoille ei makseta tämän asetuksen tarkoittamaa luonnonmukaisen tuotannon erityistukea. (20.4.2006/277)\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat ne kohteet, joilla on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu erityistukisopimus lannan käytön tehostamisesta. (22.5.2003/377)\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat ne kohteet, joilla on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu sopimus maataloustuotannon laajaperäistämisestä, joilla on vedenottamo sekä kohteilla, joilla voidaan katsoa olevan erityinen pohjaveden suojelutarve. Sopimusta ei voida tehdä ja korvausta maksaa sellaisista toimenpiteistä, joista viljelijä on saanut korvauksen vesioikeuden päätöksen perusteella. (22.5.2003/377)\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat arvokkaiksi luokitellut ja Natura-verkostoon kuuluvat perinnebiotoopit sekä kohteet, joilla on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu erityistukisopimus perinnebiotooppien hoidosta. Näiden lisäksi etusijalla sopimuksia tehtäessä ovat myös arvokkaiden alueiden yhteydessä olevat, kunnostuskelpoiset kohteet sekä paikallisesti arvokkaat kohteet. (22.5.2003/377)\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat valtakunnallisesti arvokkaiksi luokitellut ja Natura-verkostoon kuuluvat maatalousalueiden luontokohteet sekä kohteet, joilla on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu erityistukisopimus luonnon monimuotoisuuden edistämisestä. (22.5.2003/377)\nTässä pykälässä tarkoitettuja sopimuksia tehtäessä etusijalla ovat valtakunnallisesti ja alueellisesti arvokkailla maisema-alueilla sijaitsevat kohteet sekä kohteet, joilla on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu erityistukisopimus maiseman kehittämisestä ja hoidosta. Näiden lisäksi etusijalla sopimuksia tehtäessä ovat myös taajamien ja matkailullisesti merkittävien reittien sekä liikenneväylien läheiset kohteet. (22.5.2003/377)\nErityistuen määrä luonnonmukaista tuotantoa ja luonnonmukaista kotieläintuotantoa koskevassa sopimuksessa (14.4.2005/227)\n1) 102,59 euroa silloin, jos peltoa on viljelty luonnonmukaisen tuotannon tuotantoehtoja noudattaen vähintään kaksi sopimuskauden alkamista edeltävää kasvukautta, uusista viljelykseen otettavista alueista ensimmäisestä viljelyvuodesta alkaen ja jos pelto on sisältynyt maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettuun vuonna 1995 tehtyyn sopimukseen luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisestä tai luonnonmukaisesta tuotannosta; ja\nLuonnonmukaista kotieläintuotantoa koskevan sopimuksen tehneelle viljelijälle maksetaan vuosittain erityistukea luonnonmukaisesta kotieläintuotannosta 1 momentissa tarkoitetun sopimukseen sisältyvältä peltohehtaarilta maksettavan erityistuen lisäksi 95,59 € peltohehtaarilta, silloin kun maatilalla on vähintään 0,5 eläinyksikköä luonnonmukaisesti tuotettuja, luonnonmukaisen tuotannon tukeen oikeuttavia eläimiä sopimukseen sisältyvää peltohehtaaria kohden. Viljelijälle, jonka maatilalla on vähemmän kuin 0,5 eläinyksikköä luonnonmukaisesti tuotettuja, luonnonmukaisen tuotannon tukeen oikeuttavia eläimiä sopimukseen sisältyvää peltohehtaaria kohden, erityistuki maksetaan maatilan niiltä sopimukseen sisältyviltä peltohehtaareilta, jotka saadaan kun tilan luonnonmukaisessa kotieläintuotannossa oleva eläinyksikkömäärä kerrotaan kahdella. (14.4.2005/227)\nJos viljelijällä on voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu vuonna 1996 tai sen jälkeen tehty sopimus luonnonmukaisesta tuotannosta, se voidaan sopimusten hakuaikana tehtävästä viljelijän hakemuksesta valtion talousarvion määrärahojen puitteissa muuttaa tämän asetuksen mukaiseksi sopimukseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja kyseiseen sopimukseen sisältyneistä pelloista maksetaan vuosittain erityistukea 102,59 euroa hehtaarilta. (12.12.2001/1220)\nSopimus tai sen osa voidaan vaihtaa toiseksi erityyppiseksi sopimukseksi sen voimassaoloaikana edellyttäen, että tällaiseen vaihtoon sisältyy ilmeisiä etuja ympäristön kannalta ja voimassa oleva sopimus tehostuu merkittävästi. Jos kyseessä on 10-vuotinen sopimus tai sen osa, joka vaihdetaan 5-vuotiseksi sopimukseksi, alkaa vaihtamishetkellä uusi 5-vuotinen sopimus. Jos kyseessä on 5-vuotinen sopimus tai sen osa, joka vaihdetaan 10-vuotiseksi sopimukseksi, alkaa vaihtamishetkellä uusi 10-vuotinen sopimus. Sopimuskausi jatkuu normaalisti mahdollisesti voimaan jäävän alkuperäisen sopimuksen osalta, jonka pinta-ala vaihtamisen jälkeen pienenee.\nSopimuksen osan vaihtaminen toiseksi sopimukseksi ei aiheuta 49 §:n mukaista sopimusalan vähenemistä. Jos kuitenkin viljelijä luopuu uudesta vaihtamisen jälkeen tehdystä sopimuksesta kokonaisuudessaan ja alkuperäinen sopimus jää voimaan, lasketaan poistuvat alueet vähenemiseksi aiempaan alkuperäiseen sopimukseen.\nLuonnonhaittakorvauksen, ympäristötuen ja erityistuen alentamiseen, silloin kun on kyse valvonnassa todetuista pinta-alaeroista, sovelletaan vastaavia prosentuaalisia vähennyksiä kuin yhdennettyä järjestelmää koskevan yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyjen täydentävien ehtojen, tuen mukauttamisen ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 II osan IV ja V osastossa säädetään. Valvonnan perusteella tehtävä tuen vähennys luonnonhaittakorvauksessa on tehtävä niin, että alueilla A-C4 sijaitsevat lohkot käsitellään erikseen ja ympäristötuessa niin, että 17 §:n 1 momentissa tarkoitettu jokainen tukitasoryhmä käsitellään erikseen. Erityistuessa tuen vähennys valvonnan perusteella tehdään sopimustyypeittäin. (14.4.2005/227)\nJos sopimuksen tekemistä koskeva hakemus on myöhästynyt, sovelletaan hakemuksen myöhästymiseen ja ensimmäisenä sopimusvuotena maksettavaan erityistukeen yhdennetyn järjestelmän mukaisia myöhästymisseuraamuksia. Jos kyseessä on 8 §:n 1 momentissa tarkoitettu vuosittainen erityistuen maksatusta koskeva hakemus, sovelletaan sen myöhästymiseen ja kyseisenä vuonna maksettavaan erityistukeen yhdennetyn järjestelmän mukaisia myöhästymisseuraamuksia. (3.10.2002/825)\nTyövoima- ja elinkeinokeskus voi purkaa sopimuksen ja asettaa viljelijälle kahden vuoden karenssin, jos sopimuksen tehnyt viljelijä on salannut sopimuksen tekemiseen olennaisesti vaikuttavia seikkoja tai antanut niistä olennaisessa kohdassa virheellisen tiedon taikka jos hän tai maatilan myöhempi omistaja, jolle sopimus on siirretty, ei noudata sopimuksen ehtoja. (12.12.2001/1220)\nJos viljelijä luopuu kirjallisesti sitoumuksesta tai koko sopimuksesta ennen sitoumus- tai sopimuskauden päättymistä, maksettu tuki peritään takaisin. Jos viljelijän sitoumus tai sopimus on kuitenkin ollut voimassa kolme vuotta ja viljelijä luopuu koko tilan myynnin kautta tai muutoin kokonaan maatalouden harjoittamisesta, tukea ei peritä takaisin. Sitoumuksesta tai sopimuksesta, lukuun ottamatta 26 §:ssä tarkoitettua sopimusta, luopumisella tarkoitetaan myös tilannetta, jossa tukeen sitoutunut tai sopimuksen tehnyt viljelijä ilman 2 momentissa tarkoitettua perustetta ei hae vuosittaista maksatusta. Viljelijää on kuultava ennen mahdollista tuen takaisinperintää ja sitoumuksen tai sopimuksen päättymistä koskevan päätöksen tekemistä. (12.12.2001/1220)\nJos kysymyksessä on vakavan laiminlyönnin seurauksena tehty väärä ilmoitus, suljetaan viljelijä kyseisen vuoden luonnonhaittakorvausjärjestelmästä tai maatalouden ympäristötukijärjestelmästä taikka kummastakin tukijärjestelmästä. Jos kyseessä on tahallisesti tehty väärä ilmoitus, suljetaan viljelijä kyseisen ja sitä seuraavan vuoden luonnonhaittakorvausjärjestelmästä tai maatalouden ympäristötukijärjestelmästä taikka kummastakin tukijärjestelmästä. Jos viljelijä luopuu sopimuksesta ennen sopimuskauden päättymistä, uutta vastaavaa sopimusta ei tehdä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut edellisen sopimuksen voimassaoloajan päättymisestä. (12.12.2001/1220)\nJos viljelijällä on ollut voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu luonnonmukaista tuotantoa tai luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymistä koskeva sopimus tai tämän asetuksen 25 tai 25 a §:n mukainen sopimus ja hän alkaa sopimuksen päättymisen jälkeen viljellä maatilaansa muutoin kuin luonnonmukaisesti, hänen kanssaan voidaan tehdä 25 tai 25 a §:ssä tarkoitettu sopimus alkavaksi aikaisintaan kahden vuoden kuluttua sen kasvukauden alusta lukien, jolloin maatilaa on alettu viljellä muutoin kuin luonnonmukaisesti. (14.4.2005/227)\nEdellä 43 §:ssä tarkoitetuksi sitoumuksesta luopumiseksi ei katsota tilannetta, jossa sitoumuksen antanut viljelijä myy tai vuokraa koko tilansa sellaiselle viljelijälle tai sellaisille viljelijöille, jotka ovat antaneet vastaavan hallinnansiirtohetkellä voimassa olevan sitoumuksen. Luopuva viljelijä voi kuitenkin jättää kotitarveviljelyä varten pienen peltoalan. Tällainen myynti tai vuokraus voi tapahtua myös ennen kuin kolme vuotta on kulunut sitoumuksen alkamisesta. Tällaisessa tapauksessa sitoumus katsotaan rauenneeksi eikä maksettua tukea peritä takaisin. (22.5.2003/377)\nMaaseudun kehittämisohjelmiin on käytettävissä valtion talousarvion mukaiset määrärahat. Uusien alueiden saaminen sitoumuksen tai 25 tai 25 a §:ssä tarkoitetun sopimuksen piiriin ensimmäisen sitoumus- tai sopimusvuoden jälkeen riippuu valtion talousarvion määrärahoista. Uusilla alueilla ei tarkoiteta luonnonhaittakorvauksen ja ympäristötuen osalta sellaisia peltoaloja, jotka toinen sitoutunut viljelijä on ilmoittanut ja jotka on edellisenä sitoumusvuonna vuosittaisessa tukihakemuksessa hyväksytty tukikelpoiseksi tai jotka ovat olleet ympäristötuen osalta edellisenä vuotena maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitetulla tavalla sitoutuneella viljelijällä tai luonnonhaittakorvauksen osalta pysyvän luonnonhaitan korvaamisesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä (861/1995) tarkoitetulla tavalla sitoutuneella viljelijällä. Uusilla alueilla ei tarkoiteta myöskään peltoaloja, jotka tulevat sitoutuneen viljelijän hallintaan kyseessä olevan sitoumusvuoden aikana sellaiselta tässä tarkoitettuihin tukijärjestelmiin sitoutumattomalta viljelijältä, joka tai jonka puoliso on yli 65-vuotias edellyttäen, että tällaiset alueet ovat yhteensä enemmän kuin kaksi hehtaaria. Yli 65-vuotiaalla viljelijällä tarkoitetaan tässä viljelijää, joka on harjoittanut ennen sitoutuneelle viljelijälle tapahtunutta hallinnansiirtoa hallinnassaan olevalla maatilalla maa- tai puutarhataloutta. Kotitarveviljelyä ei katsota maa- tai puutarhatalouden harjoittamiseksi. Yli 65-vuotiaan viljelijän tai jäljempänä tarkoitetun kuolinpesän on tullut itse viljellä siirtyvää peltoalaa hallinnansiirtoa edeltävänä kasvukautena. Jos kuolinpesä tekee yli 65-vuotiaan viljelijän hallinnassa olleen peltoalan hallinnansiirron sitoutuneelle viljelijälle, voidaan pellon katsoa tulleen yli 65-vuotiaalta viljelijältä, jos kyseinen viljelijä on kuollut sen sitoumus- tai kalenterivuoden aikana, jona hallinnansiirto on tapahtunut. Jos kyseessä on useamman viljelijän yhdessä harjoittama tai yhteisömuodossa harjoitettava maa- tai puutarhatalous edellytetään, että kaikki viljelijät, yhtiömiehet, jäsenet tai osakkaat ovat yli 65-vuotiaita. Jos tällaiset alueet vuokrataan, on vuokrasopimuksen oltava vähintään jäljellä olevan sitoumusajan pituinen. Uusilla alueilla ei tarkoiteta myöskään peltoaloja, jotka ovat tulleet sitoutuneen tai sopimuksen tehneen viljelijän hallintaan kiinteistönmuodostamislain (554/1995) 88 §:ssä tarkoitetussa uusjakosuunnitelmassa päätettyjen tilusten järjestelyjen kautta edellyttäen, että uusjakosuunnitelma on saanut lainvoiman ja tilukset on otettu haltuun uusjakosuunnitelman mukaisesti sitoutumisen tai 25–26 §:ssä tai 32 §:ssä tarkoitetun sopimuksen sopimuskauden alkamisen jälkeen. Mitä edellä on säädetty omistajasta, sovelletaan myös vuokramieheen, milloin vuokra-alue on kiinteistönmuodostamislain 86 §:n nojalla uusjakosuunnitelman mukaisesti siirretty toiseen paikkaan. Näitä viljelijän hallintaan tulleita uusia peltolohkoja voidaan kuitenkin hyväksyä tukikelpoiseksi ja tätä kautta sitoumukseen sekä 25–26 §:ssä tai 32 §:ssä tarkoitettuun sopimukseen pinta-alaltaan enintään yhtä paljon kuin lainvoimaisen uusjakosuunnitelman mukaan on viljelijän hallinnasta poistunut tukikelpoisia peltolohkoja. (14.4.2005/227)\nSitoumukseen tai 25 tai 25 a §:ssä tarkoitettuun sopimukseen voidaan valtion talousarvion määrärahojen puitteissa hakemuksesta liittää toisena ja kolmantena sitoumus- ja sopimusvuotena alueita, joita ei ole edellisen vuoden tukihakemuksessa ilmoitettu 1 momentissa tarkoitetun sitoutuneen viljelijän tukihakemuksessa tai jotka eivät ole sopimusalassa. Näiden liitettävien alueiden pinta-ala voi olla enintään 50 prosenttia viljelijän vertailu- tai sopimusalasta tai korkeintaan kaksi hehtaaria. Jos pinta-alan lisäys on tätä suurempi, viljelijä voi antaa uuden kyseistä tukea koskevan sitoumuksen tai tehdä uuden koko tilaa koskevan edellä mainitun sopimuksen sitoumus- ja sopimuskauden aikana vuosittaisen tukihaun yhteydessä valtion talousarvion määrärahojen puitteissa. Jos uutta sitoumusta ei voida antaa tai tehdä uutta sopimusta, uusia alueita on viljeltävä sitoumuksen tai sopimuksen ehtojen mukaisesti ilman tukea. (14.4.2005/227)\nJos kyseessä on 25 tai 25 a §:ssä tarkoitetun uuden sopimuksen tekeminen 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa koko maatilan alueelle, erityistuki peltohehtaarilta maksetaan aiemman sopimuksen mukaisesti jo sopimukseen sisältyneelle sopimusalalle ja uuden peltoalan osalta sen aiemman viljelytavan perusteella siten kuin 36 §:ssä säädetään. Jos kyseessä on kolmannen sopimusvuoden jälkeisenä vuotena tehtävä sopimus, erityistuki maksetaan kaikkien sopimukseen sisällytettävien peltojen aiemman viljelytavan perusteella siten kuin 36 §:ssä säädetään. Jos kyseessä on uuden peltoalueen liittäminen 25 tai 25 a §:ssä tarkoitettuun sopimukseen, erityistuki hehtaarilta maksetaan uuden peltoalueen osalta sen aiemman viljelytavan perusteella siten kuin 36 §:ssä säädetään. Jos peltoala on uuden sopimuksen tekemistä tai sen sopimukseen liittämistä edeltävänä kasvukautena ollut toisella viljelijällä, jolla on tuolloin ollut 25 tai 25 a §:ssä tarkoitettu sopimus luonnonmukaisesta tuotannosta, kyseisen peltoalan osalta maksetaan erityistukea hehtaarilta sen aiemman viljelytavan perusteella siten kuin 36 §:ssä säädetään. (14.4.2005/227)\nPeruslohko voidaan kuitenkin hyväksyä 1 momentissa tarkoitetun estämättä sitoumukseen silloin, kun kyseessä on 46 §:ssä tarkoitetulla tavalla yli 65-vuotiaan viljelijän viljelyksessä ollut peruslohko tai silloin kun peruslohko sisältyy 46 §:ssä tarkoitetulla tavalla uusjakosuunnitelmassa päätettyyn tilusten järjestelyihin. (14.4.2005/227)\nJos kyseessä on 22–24 §:ssä, 27–30 §:ssä tai 33–34 §:ssä tarkoitettu sopimus, sopimuksen mukaisia toimenpiteitä voidaan tarvittaessa tarkentaa sopimuksen voimassaoloaikana, jotta sopimukselle asetetut tavoitteet eivät vaarantuisi. Tarkentaminen voidaan tehdä viljelijän hakemuksesta tai työvoima- ja elinkeinokeskuksen aloitteesta ennen seuraavan sopimusvuoden alkua. Ennen tarkentamisen tekemistä on viljelijää ja alueellista ympäristökeskusta kuultava asiasta.\nLuonnonmukaista tuotantoa ja luonnonmukaista kotieläintuotantoa koskevaan sopimukseen sisältyvä peltoala voi koko sopimuskauden aikana vähentyä yhteensä enintään 20 prosenttia. Kyseiselle sopimuksesta poistuvalle alalle sopimuksen voimassaoloaikana maksetut erityistuet on perittävä takaisin. (14.4.2005/227)\nKunnan maaseutuelinkeinoviranomainen voi hakemuksesta siirtää luonnonhaittakorvausta ja ympäristötukea koskevan sitoumuksen koko maatilan uudelle omistajalle tai haltijalle, jos maatilan omistus- tai hallintaoikeus siirtyy sellaiselle viljelijälle, joka täyttää tämän asetuksen mukaiset asianomaisen tuen myöntämisen yleiset edellytykset, eikä alkuperäisen sitoumuksen antaja jatka maatalouden harjoittamista. Kotitarveviljelyä varten voidaan jättää pieni peltoala. Jos luonnonhaittakorvaukseen ja ympäristötukeen sitoutunut tila jaetaan kokonaisuudessaan esimerkiksi perinnönjaon tai yhtymän purkamisen vuoksi, sitoumus voidaan siirtää kaikkien näin muodostuneiden tilanosien uusille omistajille tai haltijoille. Siirtotapauksessa jatkavan viljelijän on noudatettava kyseessä olevaa tukea koskevaa sitoumusta aiemman viljelijän antaman sitoumuksen jäljellä olevan sitoumusajan. (31.5.2001/449)\nTyövoima- ja elinkeinokeskus tekee hakemuksesta päätöksen sopimuksen siirtämisestä, jos maatilan tai sen osan, jota sopimus koskee, omistus- tai hallintaoikeus siirtyy sellaiselle viljelijälle, joka täyttää tämän asetuksen mukaiset asianomaisen sopimuksen tekijää ja tekemistä koskevat edellytykset. Jos kyseessä on 25 tai 25 a §:ssä tarkoitettu sopimus, työvoima- ja elinkeinokeskus voi hakemuksesta siirtää sopimuksen maatilan osan uudelle omistajalle tai haltijalle vain, jos siirtohakemuksen syynä on sopimusalueen jakaminen perinnönjaon, osituksen tai yhtymän purkamisen vuoksi. Siirtotapauksessa jatkavan viljelijän on noudatettava kyseessä olevaa sopimusta aiemman viljelijän tekemän sopimuksen jäljellä oleva sopimusaika. (14.4.2005/227)\nViljelijä, joka on antanut luonnonhaittakorvausta tai maatalouden ympäristötuen perustukea koskevan sitoumuksen ohjelmankauden 1995–1999 aikana, voi jatkaa sitoumuskautensa loppuun antamansa sitoumuksen mukaisilla ehdoilla. Aiemman ohjelmakauden mukainen luonnonhaittakorvaus on suuruudeltaan pysyvän luonnonhaitan korvaamisesta annetun valtioneuvoston päätöksen 10 §:ssä säädetty ja maatalouden ympäristötuen perustuki maatalouden ympäristötuesta annetun valtioneuvoston päätöksessä säädetty.\nJos viljelijällä on voimassa maatalouden ympäristötuesta annetussa valtioneuvoston päätöksessä tarkoitettu erityistukea koskeva sopimus, jonka voimassaolo jatkuu vuoden 2000 jälkeen, ja viljelijä on antanut sanotun valtioneuvoston päätöksen mukaisen maatalouden ympäristötuen perustukea koskevan sitoumuksen vuonna 1995, viljelijän on annettava tämän asetuksen mukainen ympäristötukea koskeva sitoumus vuonna 2000 lukuun ottamatta niitä sopimuksenhaltijoita, joiden aiemman sopimuksen tekemisen edellytyksenä ei ole ollut maatalouden ympäristötuen perustukea koskevan sitoumuksen antaminen. Vastaavasti, jos viljelijän kyseinen sitoumus päättyy vuoden 2000 jälkeen ja viljelijän edellä mainitun erityistukea koskevan sopimuksen voimassaolo jatkuu sitoumuksen päätyttyä, viljelijän on annettava tämän asetuksen mukainen ympäristötukea koskeva sitoumus. Jos viljelijä täyttää sopimuksen voimassaoloaikana 65 vuotta eikä ympäristötukea koskevan sitoumuksen sitoumuskausi enää jatku, hänen on sitouduttava 15 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla noudattamaan maatalouden ympäristötuen perustoimenpiteiden ehtoja. (12.12.2001/1220)\n1 luku - Yleiset säännökset 1 § - Soveltamisala 2 § - Tavoitteet 3 § - Määritelmät 4 § - Luonnonhaittakorvauksen ja maatalouden ympäristötuen saajaLuonnonhaittakorvauksen ja ympäristötuen myöntämisen sekä sopimuksen tekemisen yleiset edellytykset 5 § - Asumisedellytys luonnonhaittakorvausjärjestelmässä 6 § - Ikä7 § - Sitoumus 8 § - Sopimus9 § - Tavanomainen hyvä maatalouskäytäntö 10 § - Tukikelpoinen pelto10 a § - Tukikelpoinen pelto vuonna 2005 tehtävissä sitoumuksissa11 § - Tuen maksaminen2 luku - Luonnonhaittakorvaus 12 § - Vähimmäispinta-ala 13 § - Luonnonhaittakorvauksen määrä3 luku - Maatalouden ympäristötukiYmpäristötuki 14 § - Vähimmäispinta-ala 15 § - Perustoimenpiteet 16 § - Lisätoimenpiteet 17 § - Ympäristötuen vuosittainen määräSopimukset ja erityistuki 18 § - Tehtävät sopimukset ja vähimmäismäärät (14.4.2005/227) 19 § - Sopimuskausi 20 § - Sopimuksen kohde 21 § - Suunnitelmaan perustuvat sopimukset 22 § - Sopimus suojavyöhykkeen perustamisesta ja hoidosta 23 § - Sopimus kosteikon ja laskeutusaltaan perustamisesta ja hoidosta 24 § - Sopimus säätösalaojituksesta, säätökastelusta ja kuivatusvesien kierrätyksestä 25 § - Sopimus luonnonmukaisesta tuotannosta25 a § - Sopimus luonnonmukaisesta kotieläintuotannosta 26 § - Sopimus lannan käytön tehostamisesta 27 § - Sopimus pohjavesialueiden peltoviljelystä 28 § - Sopimus perinnebiotooppien hoidosta 29 § - Sopimus luonnon monimuotoisuuden edistämisestä 30 § - Sopimus maiseman kehittämisestä ja hoidosta31 § - Sopimus alkuperäisrotujen kasvattamisesta 32 § - Sopimus alkuperäiskasvien viljelystä 33 § - Sopimus peltojen tehostetusta kalkituksesta 34 § - Sopimus kalkkisuodinojituksesta 35 § - Erityistuen määrä36 § - Erityistuen määrä luonnonmukaista tuotantoa ja luonnonmukaista kotieläintuotantoa koskevassa sopimuksessa (14.4.2005/227) 37 § - Erityistuen määrä siirryttäessä sopimukseen luonnonmukaisesta tuotannosta 38 § - Aiemman erityistukisopimuksen muuttaminen38 a § - Sopimuksen tai sen osan vaihtaminen toiseksi sopimukseksi4 luku - Erinäiset säännökset 39 § - Luonnonhaittakorvauksen, ympäristötuen ja erityistuen maksaminen, tuen alentaminen valvonnan perusteella ja takaisinperintä sekä yhdennetyn järjestelmän soveltaminen 40 § - Luonnonhaittakorvauksen ja ympäristötuen hakeminen sekä niiden myöntämistä koskeva päätös 41 § - Sopimusten hakeminen ja tekeminen 42 § - Sopimuksen purkaminen ja erityistuen takaisinperiminen 43 § - Sitoumuksesta ja sopimuksesta luopuminen 44 § - Tukijärjestelmän ulkopuolelle sulkeminen 45 § - Sitoumuksen ja sopimuksen raukeaminen 46 § - Uusia alueita sitoumukseen tai sopimukseen ja eläinmäärän muuttaminen46 a § - Uusia alueita vuonna 2005 tai myöhemmin tehtyyn sitoumukseen 47 § - Sopimuksen tarkentaminen 48 § - Sitoumukseen sisältyvän pinta-alan väheneminen 49 § - Sopimusalan väheneminen eli sopimuksen osasta luopuminen 50 § - Sitoumuksen siirtäminen 51 § - Sopimuksen siirtäminen 52 § - Ilmoitusvelvollisuus 53 § - Tuen myöntämisedellytysten kiertäminen 54 § - Asiakirjojen säilyttäminen 55 § - Valvonta 56 § - Tarkemmat säännökset 57 § - Muutoksenhaku5 luku - Voimaantulo 58 § - Voimaantulo 59 § - SiirtymäsäännöksetMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:31.5.2001/449:12.12.2001/1220:15.5.2002/361:3.10.2002/825:22.5.2003/377:13.5.2004/385:14.10.2004/913:14.4.2005/227:9.2.2006/106:20.4.2006/277:


jooga — Blogi Anna Suomi — Anna Suomi\nMielenrauha, Jooga, Kuuntele kehosi viestejä\nPyörittelin parikymppisenä silmiäni, kun joogaopettaja kertoi, että moni luopuu joogan myötä muun muassa alkoholista, lihasta ja kahvista. Ehkä joku muu, en minä.\nHarrastin astangajoogaa opiskelijana niin suorituskeskeisesti, mieli edellä kerran pari viikossa, etten osannut kuvitella vastaavia vaikutuksia omalle kohdalleni.\nJooga jäi ja työ vei mennessään.\nNoin 15 vuotta myöhemmin elän tuota epäilemääni muutosta todeksi. Olen paremmin läsnä kehossani ja sitä kautta olen luontaisesti luopumassa monesta asiasta.\nEi siksi, että yritän tehdä parempia valintoja. Ei vain tee mieli, vaikka haluaisin.\nSaatan tilata pizzan lihatäytteellä ja päädyn pyörittelemään lihanpaloja lautasella miettien, miksen ottanut kasvisversiota.\nMitä paremman yhteyden olen saanut kehooni, sitä paremmin haluan kohdella itseäni. Sitä paremmin kehoni haluaa itseään kohdeltavan.\nMitä enemmän patoja vapautan kehostani, sitä enemmän mahdollisuuksia annan itselleni voida hyvin.\nOlen alkanut hakeutua kasvis- ja vegaaniravintoloihin. Ruoka on ollut niin paljon maukkaampaa kuin monessa muussa paikassa.\nHuomaan muutoksen pienissä jokapäiväisissä valinnoissa. Saatan jättää aamu- tai iltapäiväkahvin väliin. Ja minä kun vielä hetki sitten vannoin, että ilman kahvia en voi elää.\nMitä tietoisemmaksi tulen, sitä vahvempana koen yhteyden luontoon. Jokainen maahan heitetty roska tuntuu siltä kuin se olisi heitetty omalle pihalleni.\nAlkuperäinen päätökseni lihankulutuksen vähentämisestä alkaakin kallistua nyt siihen, että kehoni valitsee luontaisesti minulle parhaan vaihtoehdon.\nTahdonvoimalle ei olekaan tarvetta.\nTagged: jooga, kehotietoisuus, Rosen-menetelmä, tietoisuus\nJooga on tie itseen, aidon minän luokse.\nJooga murtaa valeminän kerroksia yksi kerrallaan, antaa tilaa vapautua sisäisistä kahleista, ulkopuolisista odotuksista ja paineista.\nJooga opastaa tunnistamaan kehon ja mielen yhteyden. Se näyttää kireydet kehossa, paljastaa jännityksen rajat ja venyttää niitä.\nJooga paljastaa, miten kaikki kehon osat ovat yhteydessä toisiinsa.\nJooga on lempeä, mutta sopivan jämäkkä opastaja matkalla kohti oman näköistä elämää.\nJooga tekee tilaa sisäisen äänen hennolle kuiskaukselle. Harjoitus kerrallaan tuo ääni rohkaistuu puhumaan hieman kovempaa, kunnes se saa äänensä kuuluviin. Kunnes ihminen alkaa kuunnella omaa sisäistä ääntä ja tehdä päätöksiä oman hyvinvointinsa parhaaksi.\nJooga parantaa, henkisesti ja fyysisesti.\nJooga on väylä hiljentymiseen. Kiireisen, stressaavan, vaativan ja digitaalisen maailman vastapainona se kääntää mielen sisään päin.\nJooga näyttää, että hiljaisuutta ei tarvitse pelätä tai väistellä.\nJooga on padottujen tunteiden vastavoima. Se vapauttaa kehooni tallentuneet tunnemuistot, jotta syntyy tilaa uudelle.\nJooga on energiaa.\nJooga piirtää kehon ääriviivat uudelleen. Armottomasta suorittajasta tulee pehmeä ja vahva, rento ja jämäkkä.\nJooga antaa voimia seisoa itsensä puolella.\nJooga on lempeä, salliva, armollinen ja rakastava.\nJooga on tie pimeydestä valoon.\nJooga on auttanut minua ymmärtämään, miksi olen syntynyt tähän maailmaan juuri tällaisena kuin olen, juuri näillä kokemuksilla.\nSen parempaa lahjaa en voisi saada.\nJooga, Kuuntele kehosi viestejä, Seuraa sydämesi polkua\nAstangajooga parikymppisenä opiskelijana:\nJooga on liikuntaa.\nPitää päästä seuraavaan asanaan.\nTuo toinen taipuu noin hyvin, miksen minä pysty samaan.\nOn pakko onnistua.\nYinjooga 15 vuotta myöhemmin:\nTunnemuistot ovat tallentuneet kehooni.\nKehon kireydet ovat mielestä kiinni.\nHengitä syvään ja huokaise.\nMistä voisin päästää irti?\nHathajooga puoli vuotta myöhemmin:\nHaluan lisää iloa ja valoa.\nKundaliinijooga kolme kuukautta myöhemmin:\nJooga on elämä.


Леон-владимир | 0 | 463 käyntiä\nNäytönohjain alennus: Mistä saa netflix lahjakortteja\n50 alennuksella - Katso tästä 59 hyödynsi alennuksen tällä viikolla, katso tarjous. Näytönohjainta ostaessa on hyvä pitä muutamia seikkoja mielessä. Olemme koonneet alle muutamia tärkeimpiä termejä selityksineen: Väylätyyppi, tietokoneen ja näytönohjaimen välinen liitäntätyyppi. Vanhemmat tietokoneet ja näytönohjaimet käyttävät niin kutsuttua AGP- tai PCI-väylä. Tehokas näytönohjain on tärkeä jos pelaat tai työskentelet vaativien kuva- ja videokäsittelyn parissa. Useimmissa tietokoneissa on sisäinen näytönohjain. XXL alennus katso tuoreimmat alennukset. Erätukku alennus retkeily-, kalastus- ja metsästystuotteita jopa -50. Intel HD 530 -näytönohjain nvidia GeForce GTX 960M 2GB gddr5 -näytönohjain.\nLisätietoja evästeistä näytönohjain alennus ja miten ne estetän. Lasten muotia jopa 70 edullisemmin Zalandolta siirry ostoksille vaikka heti. Kesäiset sandaalit tai päheät bootsit, näytä lisä, alennuskoodit käytetän verkkokaupassa syöttällä koodi tyypillisesti joko ostoskori tai tilauksen vahvistusvaiheessa kohtaan alennuskoodi alekoodi kuponki alennusnumero tms. Zalandon mahtavalla alennuskoodilla tilaat merkkivaatteet 10 edullisemmin.\nFinnkino lahjakorti Näytönohjain alennus\nOsa koodeista tarjoaa tarjous tai alennusedun ohella tai sijaan alennus muita tuntuvia etuja kuten ilmaiset postikulut. Lue lisä alla olevasta oppaasta, ulkoinen näytönohjain takaa parhaan mahdollisen suorituskyvyn. Lisä alekoodiapos, useimmissa tietokoneissa on näytönohjain sisäinen näytönohjain, katso koodi. Että tietokoneesi emolevy tukee useita näytönohjaimia. Josta voit liittä sen kätevästi sille tarkoitettuun kohtaan. Mitä kannattaa ottaa huomioon näytönohjainta valitessasi.\nVanhentuu huomenna 176 hyödynsi alennuksen tällä viikolla.Löydä siis nyt unelmiesi kengät joka kauteen etukuponkeja hyödyntämällä.AMD ja Nvidia tavallisimmat valmistajat, aMD ja Nvidia ovat tavallisimmat näytönohjaimet, mutta valikoimastamme löydät myös monia muita merkkejä, kuten Gigabyte, Sapphire, XFX, Asus, MSI, Powercolor, evga, Zotac ja Gainward.\nalennus yleiskone, suomen tykistö kalusto, viking lotto missä maissa, ilmainen lahjakortti pohja, jääkaira alennus, veikkausja lotto tulokset, lotto tulokset 46-2018, makia alennus,\nPhotowall alennus Arvonlisäverovähennys kalusto Paras lotto Raskaan kaluston renkaat porvoo Casino bonukset 2018 bonuskoodit\nPori express kalusto Fitness alennus koodi Trulli jarno voitot f1 Voitto tilinpäätösanalysointi Lotto 9 numeron järjestelmä hinta\nViking lotto arvonta maa F-secure sense alennus Overboard opiskelija alennus\nViking loton arvonta kello Lotto kierros 29 Voittojen jako veikkaus eurojackpot Nordicfeel alennuskuponki Slöjd detaljer alennus Kuka tekee lotto haravat\nMitä kaikki termit tarkoittavat?Näytönohjainta valitessasi törmät varmasti useisiin teknisiin termeihin.\nOlemme koonneet sivuillemme alennuskoodeja, joiden avulla voit sästä tuntuvasti rahaa.Näytä enemmänNäytä vähemmän 20 käyttäjä katselevat sivuamme tällä hetkellä 532 käyttäjä ovat sästäneet tänän kaupalla Zalando 10Alennuskoodi Uusi alennuskoodi saapui juuri Me ja partnerimme käytämme evästeitä ja vastaavia teknologioita personoidaksemme kokemuksesi ja kerätäksemme tietoja seuranta-, mainonta- ja analytiikkatarkoituksiin.Nämä koodit ovat vanhentuneet, mutta yrittänyttä ei laiteta!\nTehokas näytönohjain on tärkeä jos pelaat tai työskentelet vaativien kuva- ja videokäsittelyn parissa.Mene kaupan sivuille ja löydä lisä alennuksia.Alennuskoodi tunnetaan myös termeillä alekoodi, alennuskuponki, kampanjakoodi ja kuponkikoodi.\nNautittavia ja edullisia ostoshetkiä palvelumme parissa!Nämä ovat usein hieman hitaampia, eivätkä ne ole vaihdettavissa.Memory clock, märittä ohjaimen muistin nopeuden.


CS:GO, ESL Pro League: G2 - AGO | veikkausvihje, bonukset, kertoimet 2020\nto 17.09. klo 15:00\nG2 - AGO\nG2 hakee turnauksen toista voittoaan tukalassa tilanteessa\nTasoitus — G2 -1,5\n@1,85 Pelaa nyt!\nESL Pro League jatkuu torstaina jälleen kolmella euroopan ottelulla. Euroopan divisioona alkaa pikkuhiljaa olla pudotuspelejä vaille valmis, joten nämä viimeiset ottelut ovat äärimmäisen tärkeitä jokaiselle joukkueelle. Torstain ensimmäisessä ottelussa ranskalaisjoukkue G2 kohtaa puolalaisjoukkue AGO:n. Ottelu alkaa klo: 15:00 ja se pelataan paras kolmesta -formaatilla.\nOttelu on äärimmäisen tärkeä ranskalaisjoukkueella. G2 on hävinnyt neljästä pelaamastaan ottelusta kolme, joten nämä viimeiset pelit joukkueen on pakko voittaa jos halajaa pudotuspeleihin. Jo tällä hetkellä mahdollisuudet jatkopaikkaan ovat äärimmäisen pienet. AGO on G2:n tapaan hävinnyt kolme pelaamastaan neljästä ottelusta. Joukkueiden keskenäinen kohtaaminen merkitsee siis paljon, sillä tämän ottelun häviäjä on varmasti ulkona turnauksesta.\nG2 on tietysti suuri ennakkosuosikki otteluun lähdettäessä. Joukkue on maailmanlistan sijalla 6, kun AGO majailee listan sijalla 45. G2 lähtee todennääköisesti hakemaan omaksi kartakseen Nukea tai Dustia. Molempien joukkueiden vakipoistona on samainen kartta – Overpass. AGO aloittaa karttavalinnat, joten joukkue saa päättää ”flouttaavatko” he kyseisen kartan eli jättävät sen G2:n murheeksi. AGO tulee todennäköisesti valitsemaan omaksi kartakseen Miragen, jossa joukkue murskasi suomalaisjoukkue ENCE:n muutama päivä sitten.\nG2 on kuitenkin suuri suosikki ottelun voittajaksi, ja joukkue on hyvä jokaisessa AGO:n mukavuusalueen kartassa.\nKertoimet ottelulleGamers2 - X-Kom Ago17.09.2020\nUhmapelaajat>Vihjeet>G2 hakee turnauksen toista voittoaan tukalassa tilanteessa


Viisukuppila • Jääkiekon MM-kisat\nLähetetty: 24 Huhti 2016, 19:38\nEnsi yönä klo 3 Suomen aikaa Suomen U18-jääkiekkonuoret kohtaavat Ruotsin MM-finaalissa!\nMiesten MM-kisoista huojentavana tietona se, että Suomen pelit eivät näytä tänä vuonna menevän päällekkäin euroviisulähetysten kanssa, vaikka ne pidetäänkin samalla viikolla.\nLähetetty: 25 Huhti 2016, 17:29\nhra47 kirjoitti: Ensi yönä klo 3 Suomen aikaa Suomen U18-jääkiekkonuoret kohtaavat Ruotsin MM-finaalissa!\nEikä siinä kovin huonosti käynyt. Suomi murskasi Ruotsin luvuin 6-1!\nLähetetty: 25 Huhti 2016, 17:50\nHuisaa, Suomelle tuplamestaruus. Ensin U20-nuoret joulu-tammikuussa ja nyt sitten U18! Toivottavasti menestysputki saa jatkoa ensi kuussa miesten kisoissa...\nLähetetty: 26 Huhti 2016, 13:07\nKlassinen 6-1. Mikäs sen parempaa? Triplaa odotellessa.\nLähetetty: 26 Huhti 2016, 15:28\nSuomi 6-1 Ruotsi jääkiekossa Ruotsi 6-1 Suomi euroviisuissa\nLähetetty: 01 Touko 2016, 23:43\nTänään julkistettiin Suomen joukkue...\nAika hyvältä näyttää... eniten jännitti etukäteen mahtuvatko Aho ja Laine mukaan. Toivottavasti pelit sujuvat aikuisten kisoissa samalla tavalla kuin nuorissa.\nLähetetty: 09 Touko 2016, 23:08\nHuh huh, olipa taas hermoja repivää katsottavaa tuo Suomen USA-peli! Välipäivä tulee tarpeeseen.\nA-lohkossa Tshekki näyttäis olevan matkalla lohkovoittoon ellei mitään yllättävää enää tapahdu. Jos Suomi tulee lohkokakkoseksi B:ssä, se tarkoittais, että puolivälierään tulisi vastaan todnäk joko Ruotsi tai Venäjä... olettaen, ettei Suomi kompuroi Unkaria, Ranskaa tai Slovakiaa vastaan.\nLähetetty: 10 Touko 2016, 20:02\nMM-lätkällä menee hyvin, ainakin mitä katsojalukuihin tulee:\nKatsojalukuja mittaava Finnpanel kertoo, että eilinen Suomi-USA-ottelu tavoitti kokonaisuudessaan hurjat 2,6 miljoonaa katsojaa - siis liki puolet koko Suomen kansasta! Kun muistetaan, että kyse oli lämpimän päivän alkulohkopelistä, voi jatkopeleissä olla luvassa jo melko hurjia katsojavyöryjä.\nhttp://www.iltalehti.fi/mmjaakiekko-201 ... 9_jj.shtml\nLähetetty: 11 Touko 2016, 21:17\nTämänpäiväiseen asti Suomi pelannut kisoissa odotetulla tasolla, mutta vaikka Unkari pelaisi kuinka kisojen parasta peliään, niin eipä tämä Suomen esitys kyllä hurraa-huutoja ansaitse. (Matsi noin puolessa ja tilanne 0-0) Kaiken paksuinta oli, kun ekassa erässä Suomi pelasi lähes kaksi minuuttia viidellä kolmea vastaan ja yhdellä unkarilaisella jopa katkesi maila... mutta ei maalia!\nNo, pitkä alkusarja tietty ja yhteen huonoon matsiin varaa, mutta aina sitä pelkää, että suuntaus kääntyy yleisemminkin!\nLähetetty: 11 Touko 2016, 21:41\nNyt sentään nelisen minuuttia ennen loppua Atte Ohtamaa iski kuitenkin Suomen johtoon 1-0.\nLähetetty: 11 Touko 2016, 22:24\nGulp... olipa kylmäävä matsi. Mitenkähän kun Kanada tulee vastaan. Toivottavasti kyseessä oli vain tarvittavan minimityömäärän mukainen peli, kuten usein kanukeillakin on ollut paperilla heikompiaan vastaan.\nLähetetty: 11 Touko 2016, 22:35\nPiti oikein ottaa selvää, milloin Suomi on viimeksi nyhjännyt sarjanousijaa vastaan yhtä pitkään onnistumatta maalinteossa. Vastaus on: ei milloinkaan. Vanha ennätys oli peräisin vuodelta 1976, jolloin Suomi kavensi pelin Länsi-Saksaa vastaan 1–2:een ajassa 32:56. Suomi voitti ottelun lopulta 5–2. Tänään Suomi siis avasi maalinteon ajassa 36:22.\nToki Suomella on ollut tuota ja tänäistä paljon nihkeämpiäkin otteluita sarjanousijoita vastaan, mutta avausmaali on aina syntynyt nopeammin. Viimeksi toissa vuonna Kazakstan lyötiin vain maalilla pakkovoittotilanteessa. Suomi on viimeksi menettänyt pisteitä sarjanousijalle vuonna 1990 (3–3-tasapeli Norjaa vastaan) ja hävinnyt vuonna 1983 (tappiot DDR:lle luvuin 4–6 ja 2–6).\nEn tekisi turnauksen jatkoa ajatellen mitään päätelmiä tästä pelistä. Daavid vs Goljat -väännöt ovat välillä tällaista nyhjäystä. Tyylipisteitä ei jaeta.\nLähetetty: 12 Touko 2016, 21:49\nKanada - Saksan kaksi ekaa erää todistaa, että kanadalaisetkin ovat inhimillisiä. Harmi että jännä peli menee osittain päällekkäin viisujen 2. semin kanssa...\nLähetetty: 13 Touko 2016, 16:53\nUSA - Unkari: näyttäis tulevan Suomi - Unkarin toisinto, jenkeillä yhtä nihkeä eka erä kuin Suomellakin. Pelasivat jopa täydet kaksi minuuttia 5-3 ylivoimaa, mutta eivät onnistuneet. Tilanne maaliton 0-0 ensimmäisen erän jälkeen...\nEdit: no juu, peli repesi toisessa erässä ja jenkit takoivat saman verran maaleja muutamassa minuutissa kuin mitä Suomi onnistui koko pelissä. Peli lopulta 5-1 jenkeille. Unkarin molari ei ollut ihan niin kuuma kuin mitä Suomea vastaan. Tai sitten amerikkalaisten sihti oli vain paremmin kohdallaan.\nLähetetty: 14 Touko 2016, 20:35\nUnkari voitti Valko-Venäjän 5-2. Edellinen voitto päätasolla sillä olikin niinkin kaukaa kuin vuodelta 1939.\nLähetetty: 14 Touko 2016, 22:28\nKivaa, että Unkarikin voitti yhden matsin. Heidän faninsa ja kannattajansa kyllä ansaitsevat sen, hehän ovat kuulemma laulaneet pelaajilleen oman maansa kansallislaulun aina matsin jälkeen ja pelaajat ovat kypärät pois päästä kuunnelleet sen siistissä rivissä...\nLähetetty: 15 Touko 2016, 07:27\nESC93 kirjoitti: Edellinen voitto päätasolla sillä olikin niinkin kaukaa kuin vuodelta 1939.\nJa se tuli niinkin maineikkaasta kiekkomaasta kuin Belgiasta. Eipä Unkari ole vuoden 1939 ja tämän vuoden välillä pääsarjassa pelannutkaan kuin kahdesti: vuonna 1964 (Innsbruckin olympialaiset, jotka laskettiin myös MM-kisoiksi) ja vuonna 2009. Toivon, että Unkari onnistuu säilyttämään sarjapaikkansa.\nSuomelle tämän päivän Slovakia-matsi muuttui melkein panoksettomaksi. Suomi ei voi pudota lohkossa kakkossijaa alemmas. USA voi tulla tasapisteisiin, mutta tasapisteissä keskinäinen ottelu ratkaisee paremmuuden ja senhän USA hävisi. Saman säännön vuoki Slovakia-ottelun tuloksesta riippumatta lohkovoitto ratkaistaan vasta ottelussa Kanadaa vastaan. Tulos Slovakiaa vastaan ratkaisee vain sen, tarvitseeko Suomi lohkovoittoon Kanadalta 2 vai 3 pistettä.\nSlovakialla panosta on paljonkin. Slovakian on pakko voittaa tai puolivälieräpaikka ei ole enää omissa käsissä.\nLähetetty: 15 Touko 2016, 18:43\nTshekki konttasi Tanskaa vastaan 1-2 voittolaukauskisan jälkeen, eli pisteet Tanskalle 2-1. Tshekki lienee edelleen matkalla lohkovoittoon, koska voitti aikaisemmin pahimmat haastajansa Venäjän ja Ruotsin...\nLähetetty: 15 Touko 2016, 18:53\nSamaan aikaan toisaalla: Saksa kaatoi Yhdysvallat 3-2 varsinaisella peliajalla ja nousi Yhdysvaltojen ohi lohkokolmoseksi. Saksa kohtaa viimeisessä ottelussaan Unkarin ja Yhdysvallat Slovakian. Tässä voi olla jopa jotain vireillä.\nLähetetty: 15 Touko 2016, 22:33\nSuomi sitten otti kuudennen peräkkäisen voittonsa ja kaatoi tällä kertaa Slovakian numeroin 5-0. Huolestuttavaa on mielestäni se, että tämä tais olla jo kolmas peli peräkkäin, jolloin Suomen maalihanojen avautumista täytyi odottaa toiseen erään. Onko Suomella varaa moiseen tehottomuuteen ja maalipaikkojen tuhlaamiseen kovia huippumaita vastaan? Onneksi se kovin testi ylihuomenna Kanadaa vastaan ei ole vielä kuolemanpeli, vaikka kovat panokset siinäkin on. Voiko Suomen tappioton putki jatkua loputtomiin?\nLähetetty: 16 Touko 2016, 19:42\nSuomelle lupaillaan kotikisoja vuodelle 2021, mutta artikkeli sivuaa myös NHL-pelaajien kohtaloa tulevissa talviolympialaisissa, millä saattaa olla vaikutuksia MM-kisoihin:\nNHL-pelaajien osallistumisesta vuoden 2018 talviolympialaisiin Faselilla ei ollut uutta kerrottavaa. Pelaajien matkalaskuille ja vakuutuksille haetaan yhä maksajaa.\n- Jos me (Kansainvälinen jääkiekkoliitto) joudumme maksamaan ne kymmenen miljoonaa Sveitsin frangia, joudumme perumaan joitakin turnauksia vuosilta 2018-2021, Fasel sanoi.\nhttp://www.iltalehti.fi/mmjaakiekko-201 ... 0_jj.shtml\nApua, ei missään tapauksessa, mieluummin MM-kisat joka vuosi kuin talviolympialaiset NHL-pelaajilla, niitä (jääkiekkomatseja) kun ei kuitenkaan nähdä ilmaiskanavilla Suomessa. Tämä tietenkin sopisi niille, jotka ovat jo ennestäänkin halunneet lätkän MM-kisoja pidettävän harvemmin. Itse voisin luopua olympiavuoden MM-kisoista, mutta vain jos olympialaisten lätkä näkyisi ilmaiskanavilla.\nLähetetty: 17 Touko 2016, 15:47\nPäiväotteluissa Tshekki varmisti A-lohkon voiton ja USA jatkopaikkansa B-lohkon nelosena. Ensimmäinen puolivälieräpari on jo siis selvillä: Tshekki - USA.\nSaksa on B-lohkon kolmonen. Kanada ja Suomi ratkovat iltapelissä keskenään kumpi on ykkönen/kakkonen. Unkarin kohtalo ratkeaa Valko-Venäjä - Ranska pelissä. Yksi piste riittää Valko-Venäjälle säilyttämään paikan A-tasolla ja tällöin Unkari putoaa...\nTanska on ilmeisesti varmistanut paikkansa jo A-lohkon nelosena, eli Suomi - Kanada pelin voittaja saa Tanskan vastaansa puolivälierään. Häviäjä saa vastaansa Ruotsin tai Venäjän, kuten jo aikaisemmin ennustin...\nEdit: Niin, tuossa Ruotsi - Venäjä pelissäkin on ihan kiva panos, voittajaa odottaa puolivälierissä Saksa kun häviäjä kohtaa joko Suomen tai Kanadan. Pistää pojat varmaan yrittämään tosissaan, eikä odotettavissa pelkkää kruisailua. Tyypillisellä tuurillaan varmaan svedut voittavat pelin ja saavat helpomman tien mitalipeleihin...\nValko-Venäjä voitti Ranskan, mikä tarkoittaa valitettavasti Unkarin putoamista.\nLähetetty: 17 Touko 2016, 18:43\nhra47 kirjoitti: Valko-Venäjä voitti Ranskan, mikä tarkoittaa valitettavasti Unkarin putoamista.\nDivarihissi on toiminut turhankin tehokkaasti. Jo kahdeksatta vuotta peräkkäin molemmat pääsarjaan nousseet maat passitettiin välittömästi takaisin ykkösdivariin. Edellinen sarjapaikkansa säilyttänyt sarjanousija oli Ranska vuonna 2008.\nLähetetty: 17 Touko 2016, 19:07\n^ Mutta sentään tänä vuonna pääsarjassa nähtiin Unkari ainaisen Italian sijasta. Ensi vuodeksi Italia nousee pääsarjaan Slovenian kanssa.\nLähetetty: 17 Touko 2016, 20:22\n^ "Ainaisen Italian"? Ei niitä tällä vuosituhannella paljoa ole A-sarjassa näkynyt.\nJuuri käynnissä olevaan Suomen peliin tyhjentävä kommentti: Ne jyrää meitin!\nLähetetty: 17 Touko 2016, 22:08\nIhme_Mies kirjoitti: ^ "Ainaisen Italian"? Ei niitä tällä vuosituhannella paljoa ole A-sarjassa näkynyt.\nEi niin, mutta viittasinkin tällä siihen, että viime vuosina Italia oli ollut aina samana vuonna A-sarjassa Kazakstanin kanssa.\nIhme_Mies kirjoitti: Juuri käynnissä olevaan Suomen peliin tyhjentävä kommentti: Ne jyrää meitin!\nNo vissiin jyräävät! Peli on Leijonille 4-0!\nLähetetty: 17 Touko 2016, 22:33\nVähän pelottavankin hyvin menee nyt Suomella...\nLähetetty: 17 Touko 2016, 22:43\nPahalta se eka erä näytti, mutta sitten jyrä kääntyikin toiseen suuntaan! Ja ei Jellonat kehtaa mennä häviään Tanskalle komean Kanadan pöllytyksen jälkeen.\nTsekkasin, ja onhan Italia ollut aika usein räpeltämässä A-sarjassa tälläkin vuosituhannella -about yhtä usein kuin Itävalta ja Slovenia-, itse en vaan ole pahemmin niihin enää kiinnittänyt huomiota, kun ovat nykyään niin heittopusseja. Ysärillä Topatighin, Zarillon ym. johtama Italia pystyi vielä vähän vanhvoja kiekkomaita kiusaamaan.\nLähetetty: 17 Touko 2016, 23:21\nJonttu kirjoitti: Vähän pelottavankin hyvin menee nyt Suomella...\nJuu, Suomi ei ole ollut tappiolla vielä kertaakaan koko turnauksen aikana. Onkohan mokomaa tapahtunut ennen? Ja voiko tällainen jatkua...\nTuossa turnauksen jatko-ohjelma:\nLähetetty: 18 Touko 2016, 18:35\nCorey Perryn Patrik Laineeseen kohdistama "jalkatemppu" on IIHF:n tutkinnassa ja mahdollisia rangaistuksia on odotettavissa huomisaamuun mennessä... stay tuned.\nEdit: Eipä tullut mitään rangaistuksia. Meni kyllä sympatiat kanadalaisia kohtaan tuollaisen sikatempun jälkeen. Toivottavasti eivät voita mestaruutta.


« rosannaofmay: Käsityölupaukset - pitivätkö ne?\nTänä vuonna tein itselleni tammikuussa listan käsityölupauksista, joista haluan näin sopivasti vuoden loppuun tehdä katsauksen. Pitikö yksikään lupauksista?\nLinkki alkuperäiseen postaukseen tässä.\nTämän vuoden aikana lupasin tehdä nämä asiat:\n✔♥ Opetella, tai ainakin paneutua tarkemmin isompien neuleiden tekoon.\n✔♥ Neuloa yhden isomman huivin.\n✔♥ Osallistua hyväntekeväisyyteen.\n✔💔 Olla ottamatta uutta pentua, vaikka olis mahdollisuus.\n✔♥ Ottaa retriittejä somesta.\nOnnistuin omasta mielestäni oikein hyvin, vaikka yleensä pidän tämmösiä itselle asetettuja, vähemmän tärkeitä, lupauksia todella huonosti ja luistan niistä melkeinpä aina.\nKeväästä kesään neuloin enemmän ja vähemmän ensimmäistä isompaa neuletta, joka oli tosiaankin mun eka itse tekemä neuletakki.\nSitä ennen neuloin tammikuussa Nurmilinnun, sitten kesällä Spotlightin, syksyllä toisenkin ja niin eespäin. Kaiken kaikkiaan neuloin huiveja kolme. Aloitin kyllä neljä, mutta into meni sitten lyhennettyihin kerroksiin ja jätin homman siihen.\nEnsimmäistä kertaa kahteen vuoteen lankalaihistelin eksklusiivisesti vain omaan vihkooni ja laitan katsauksen langankulutuksestani, jotta näätte etten oo ollut täysin toimettomana.\nOon myös myynyt lankoja kirpparilla kahteen otteeseen, josta johtuu osittain suuret miinukset. Tänä vuonna oon ostanut ja myös lahjana saanut lankaa yhteensä 3,9 kiloa. Tsiisus!\nSukkia oon neulonut tänä vuonna vain 11 paria, huiveja 3, lapasia 3 paria, sormikkaita 3 paria ja yhden neuletakin. Lisäksi puikoilla on tällä hetkellä yhdet sukat ja heti niiden jälkeen pääsen aloittamaan näin myöhässä Sweet things-blogin tämän vuoden adventtisukat.\nTeettekö te itsellenne uuden vuoden hurmioissa lupauksia käsitöiden saralla?\nTagit: #käsityölupaukset2017, lankalaihis\nMelissa 19. joulukuuta 2017 klo 10.38\nIhania töitä sinulla :) Itselläni ei ollut muita lupauksia kuin tuo läjän tuhoaminen. Se onnistui kyllä yli odotusten ja hyvällä mielellä lähden seuraavaan läjäprojektiin ensi vuonna.\nRosanna 19. joulukuuta 2017 klo 13.32\nKiitos! Sinun läjäprojektia on ollut kiva seurata. Saat niin kekseliäitä ratkaisuja vaatteisiin!\nJani / Kaikki Paketissa 19. joulukuuta 2017 klo 13.46\nKäsitöiden suhteen en ole koskaan tehnyt lupauksia. Tänä vuonna voisi tehdä lupauksen, että käyttäisi vanhoja tarvikkeita enemmän töissään ja ostaisi vastaavasti uusia vähemmän. Saisi samalla kaappeihin tilaa :) Lämminhenkistä joulunalusviikkoa!\nRosanna 19. joulukuuta 2017 klo 14.54\nNo mun pitäis varmaan kans tehdä lupaus käyttää vanhoja materiaaleja pois ennen uusien hankkimista, varsinkin lankoja :D kiitos, mukavaa joulunodotusta!


Airocide ilmanpuhdistin alennuskoodi • tarjoukset 2021\nAirocide ilmanpuhdistin alennuskoodi ja kampanjakoodit Toukokuu 2021\n3 Airocide ilmanpuhdistin Alennuskoodit 2021 ᐅ ilmainen toimitus, parhaat Airocide ilmanpuhdistin tarjoukset 2021, Hyödyntämällä Airocide ilmanpuhdistin kampanjakoodit säästät selvää rahaa : 15% alennus ostokseesi.\nparhaat Airocide ilmanpuhdistin tarjoukset Toukokuu 2021 ja kuponki voimassa\nkopioi Airocide ilmanpuhdistin alennuskoodi 2021 / kuponki ja hyödynnä heti : Airocide ilmanpuhdistin ilmainen toimitus & tarjoukset Toukokuu, Käytä 20% Airocide ilmanpuhdistin promokoodi & kampanjakoodit (100% ajantasaiset).\nHyödy suorasta 38 € alennuksesta ennen muita.\nairocide ilmanpuhdistin alennuskuponkeja, uusi tarjous 5 € alennus\nHyödy spesiaali 38 € alennus heti.\nAirocide ilmanpuhdistin Asiakkaiden arvostelut / kommentit\nAsiakkaiden arvostelut Airocide ilmanpuhdistin ja kaikki tiedot / mielipiteet, lue Airocide ilmanpuhdistin ostajien kokemukset ennen tilaamista !\nmotomarket donno koruparatiisi hata autosahko neenuska monclerjacketsoutletco adalmiinan helmi tarviketori vitaminpharmacy garnlagret jonnenkauppa tactical pipi rabbit dancover finnflorist hovisepat santa claus holiday village aurinko matkat ultras europe takarengas firstpet omegawatches1 turun taidegraafikot reiposentila


Pienen reykjavikilaisen sisäpiirin viikonlopputapahtumana alkanutta Iceland Airwaves -festivaalia juhlittiin totuttuun tapaan taas loka- ja marraskuun vaihteessa. Festivaalin päätöspäivissä loistivat suomalaiset, pohjoisamerikkalaiset sekä Sigur Rós, jonka paluusta kävi nauttimassa festivaalivieraiden lisäksi kaikki reykjavikilaiset.\nLauantain ja viimeisen täysimittaisen festaripäivän parhaimmistoon ei edellispäivien tapaan islantilaisia juuri yltänyt. Päivän räjäytti käyntiin Rubik Hressón sisäpihalla. Kymmeniä keikkoja yhtyeeltä nähneenä en voi kuin todeta, että suomalaisbändin lavameininki tuntuu vain paranevan kerta kerralta. Kun muut bändit karsivat kaukaisia festareita varten jäsenistöään, ja heittivät keikkoja vajaalla miehityksellä, oli ihailtavaa, että Rubikin keikalla esimerkiksi perkussioista ei säästelty, ja lavalla hääri seitsemän henkilöä vaihdellen instrumentteja keskenään ja nauttien esiintymisestä. Hyväntuulinen meininki tarttui ulkomaalaiseen yleisöön (vaikka oli paikalla myös paljon suomalaisiakin), eikä ole yhtään liioiteltua nostaa keikkaa yhdeksi parhaista off venue -esityksistä.\nMonen keskinkertaisen paikallisen bändin jälkeen matkakaverini raahasi minut väkisin katsomaan kanadalaista laulaja-lauluntekijänaikkosta. Niskavillat nousivat pystyyn jo ajatuksestakin hempeää lallattelua ja söpöä kitaranäppäilyä, mutta keikan jälkeen jouduin toteamaan olleeni väärässä ennakkoluulojeni kanssa. Mo Kenney olikin livenä karismaattinen poikatyttö, jonka tavallisissa rakkauslauluissa oli käytetty tarttuvia sanaleikkejä, ja jotka nojasivat yksinkertaisiin tarttuviin melodioihin. Sympaattinen esitys voitti varmasti puolelleen jokaisen kuuntelijan, ja vaikka vastaavat artistit ovat mielestäni tylsimmästä päästä, Mo Kenneyn debyyttialbumi on ollut kovassa soitossa festivaalin jälkeen.\nHarpan pienessä salissa täysin päinvastaista meininkiä sen sijaan esitteli helsinkiläinen Siinai. Lavalla näkyi aivan uusi bändi, vaikka Siinai on katsastettu useampaan otteeseen. Spencer Krugin (Wolf Parade, Sunset Rubdown ym.) Moonface-projektin “taustabändinä” maailmaa kiertänyt yhtye oli tiettävästi pitkästä aikaa esiintymässä ilman Krugia, ja se näkyi vapautuneessa tunnelmassa. Lavalla häärinyt viisihenkinen porukka kuritti soittimiaan raivokkaasti moshaamisen lomassa, ja yleisö hurrasi. Keikassa oli suorastaan loppuhuipennuksen aineita, mutta minun oli jätettävä leikki kesken ja juostava takaisin Iðnóon varmistaakseni henkilökohtaisesti odotetuimman keikan koko festareilta.\nPakko oli nimittäin nähdä DIIV, tuo Zachary Cole Smithin (Beach Fossils) sooloprojekti, joka on saanut nauttia ylistävästä suitsutuksesta kaikkialla tänä vuonna. Livenä brooklyniläinen bändi myös osoitti olevansa nosteessa syystä. Lavalla nähtiin kenkiintuijottelun sijasta suorastaan raju ja riehakas yhtye, jonka biisit jumittivat vielä enemmän kuin Oshin-albumilla. Levyn variaatiota oli lavalla pelkistetty entisestään, ja keikka oli musiikillisesti enemmänkin shoegaze-kraut-post-something-jumituskokonaisuus, joskin todella hyvä sellainen. DIIVin ensiesiintyminen Islannissa saattoi olla lopulta koko festivaalin parhaita keikkoja, ja hienon juhlan päätteeksi jäikin harmittamaan, että jäin Islantiin vielä muutamaksi päiväksi, enkä ehtinyt paria päivää myöhemmin Kuudennelle linjalle katsomaan bändiä uudestaan. Toivottavasti yhtyeen intensiteetti ylsi siellä samoille astraalisille tasoille.\n14. Iceland Airwaves –festivaalin varsinaiselle päätöspäivällekin oli säästetty muutamia off venue –tapahtumia, mutta näennäisesti päivä oli pyhitetty Sigur Rósille. Valtava konserttitulva oli jo takana päin, ja festivaalin pääesiintyjän konserttiin raahautui sunnuntai-iltana paljon ihmisiä, jotka eivät varsinaisille festareille olleet osallistuneet. Tämän mahdollisti se, että isoon urheiluhalliin keikkaliput myytiin festarirannekkeesta erillään. Konsertti ei ollut halpa, mutta bändi esiintyi ensimmäistä kertaa neljään vuoteen kotimaassaan, ja olihan tilaisuus katsastaa Sigur Rós kotikaupungissaan suorastaan uskomaton.\nKeikkapaikalla yleisöä tarkkaillessa ei voinut tulla kuin yhteen lopputulokseen: Sigur Rós on jokaisen islantilaisen musiikkia. Seisomakeikalle (kyllä, ei penkkejä) oli löytänyt festivaalikansan lisäksi vanhuksia, lapsia, kokonaisia perheitä, maastohousukansaa, räppilippisjengiä, iltapukuihmisiä sekä Islannin presidentti. Yleisö odotti kärsivällisesti, kun keikka alkoi tunnin myöhässä 40-minuuttisen suhinataustamusiikin jälkeen, mutta hyvää kannatti odottaa. Yhtyeen vähäsanaiset, vähäeleiset ja visuaalisesti näyttävät keikat eivät ole vuosien saatossa kovaa muutosta kokeneet, mutta tällä kertaa hallissa vallitsi erilainen tunnelma. Johtuiko se Reykjavikista? Todennäköisesti. Oliko vikaa yhtyeessäkin? Kyllä.\nMitä älyttömimmän hittiputken jälkeen (Vaka, Ný Batterí, Svefn-g-englar, Sæglópur, Viðrar Vel Til Loftárása, Hoppípolla jne.) Jónsi innostui jopa heittämään islanniksi välispiikin, josta en luonnollisesti ymmärtänyt mitään. Vaikka etenkin alkupuoli keikasta oli erittäin hittivoittoinen, settilista läpileikkasi kattavasti yhtyeen uran, ja ilahduttavaa oli, että keikkaan mahtui myös alunperin debyyttialbumi Vonilla (ja sittemmin uudelleen Hoppípolla-singlen b-puolena) julkaistu erilaisempi Sigur Rós –biisi Hafsól, johon varsinainen setti päättyikin. Kolmen biisin encoressa yhtye villitsi vielä yleisön soittamalla täysin uuden biisin, joka kantoi nimeä Brennistein. Yleisö jäi hurraamaan toista encorea, jota ei kuitenkaan tullut. Sigur Rós jätti sopivan haikean fiiliksen, ja kun katselin hiljalleen bussipysäkille valuvia ihmismassoja, päätin että Islannin aika koittaa jälleen vuoden kuluttua.\n‹ Pop-ooppera Islannin tapaan – Iceland Airwaves 2012, osa 2\t› Ilosaarirock avaa bändijulkistuksensa Motörheadillä ja Nightwishillä


PetraBettina: Mitä suosituksia tänään syötäisiin?\nMitä suosituksia tänään syötäisiin?\nIhmisenhän on pakko syödä elääkseen. Toisille se on helpompaa kuin toisille. Sanonnan mukaanhan toiset syövät elääkseen ja toiset elävät syödäkseen. Osa meistä ei juurikaan kiinnitä syömiseen huomiota, osalle taas ruokailutottumukset ovat lähes uskonnon tasolle vietyä fanaattisuutta. Ravitsemus ja erilaiset ravitsemussuuntaukset herättävät voimakkaasti tunteita ja intohimoja. Ehkä juuri siksi, että jokaisen on pakko syödä, joten ruokavalintojen ongelma on pakko ratkaista jotenkin. Ihminen tekee aika monta ruokavalintaa elämänsä aikana.\nRavitsemussuositukset ovat viime vuosina kohdanneet kritiikkiä, mutta eihän niitä sokeasti kenenkään tarvitsekaan noudattaa. Jussi Riekki kirjoitti blogissaan äärettömän hyvin suosituksista ja siitä miksi niihin luottaa. Ehkä tärkein syy on se, että ravitsemussuositusten taustalla on tiede, eivät kenenkään yksittäiset kokemukset tai uskomukset\nEn silti asiakkaideni tai valmennettavien kanssa pakota ketään ravitsemussuositus-muottiin vaan ruokavalio muodostetaan AINA asiakkaan omien toiveiden mukaan. Jos koen, että ruokavalio ei ole riittävän monipuolinen, kerron ja perustelen asian, ja pyrimme löytämään kompromissin.\nTeen paljon töitä sekä fitnessurheilijoiden että monien muiden lajien urheilijoiden kanssa ja urheilumaailmassa ravitsemussuositusten mukaisella ruokavaliolla pötkii aika pitkälle. Tai ainakin jos pohja on suositusten mukainen; tiettyjä muutoksia tulee totta kai tehdä. Jokaisessa lajissa kun on omat piirteensä ja jokaisella ihmisellä on omat tapansa, mieltymyksensä ja rajoituksensa. Ravitsemus muokataan tukemaan harjoittelua ja kilpailemista eli treenaaminen toimii ravitsemuksen lähtökohtana, eivät suositukset. Lopputulos ei kuitenkaan useinkaan ole kovin kaukana.\nItse koen, että urheilijalla olisi hyvä olla myös ravitsemusvalmentaja. Toistaiseksi homma on toiminut äärettömän hyvin urheilija-asiakkaideni kanssa. Minä vastaan ravitsemusvalmennuksesta ja henkilökohtainen valmentaja vastaa fysiikkavalmennuksesta. Kenenkään kun ei tarvitse olla kaikkien alojen erityisasiantuntija.\nMiten ravitsemusterapeutti sitten itse syö? Minusta tuntuu, että oma ruokavalioni muuttuu vähitellen aina vain sallivammaksi. En ole ikinä dieettejä lukuun ottamatta noudattanut mitään tarkkaa ruokavaliota, mutta joitakin periaatteita on ollut. Viime aikoina olen joustanut aika monista periaatteista.\nMikä sitten on pysyvää? Jotkut asiat vain aina ovat tietyllä tavalla, esim.\n- Maito on aina rasvatonta. Aina. Myös kahvissa ja leivonnassa.\n- Levite on aina Becel Goldia. Se on mielestäni ehdottomasti kasvirasvalevitteistä parhaimman makuista.\n- Jogurtti on lähes aina rasvatonta. Joskus saatan ostaa Uuniomena-jogurttia rasvalla, mutta käytännössä syön aina jogurttini rasvattomana.\n- Juusto on aina 17 % rasvaa sisältävää.\n- En käytä voita ikinä. Siis oikeasti ikinä. Missään. En edes ruoanlaitossa tai leivonnassa. Pärjään sillä Becel Goldilla sekä oliivi- ja rypsiöljyillä.\n- Kaikki liha ja kana on aina marinoimatonta.\nItse tehty pika-ateria: ruishampurilainen, uunijuureksia ja perunaa\nParasta ruokaa: spagettia ja jauhelihakastiketta!\nOlen hullaantunut avokadoon ja laitan sitä joka paikkaan!\nMissä olen muuttunut sallivaksi?\n- Sallin itselleni useammin tuoremehua. Olen aina ajatellut, että mehut ovat turhaa energiaa ja sokeria, mutta olen löytänyt kultaisen keskitien, sillä pidän tuoremehuista eli siis TÄYSmehuista aika paljon.\n- Sallin itselleni lähes päivittäin herkkuja. Syön esimerkiksi palan suklaata tai keksin kahvin kanssa. Aiemmin on ollut tarkkaa, että arkisin ei herkkuja syödä, mutta tässäkin olen päätynyt siihen, että tiheäkään herkuttelu ei terveyttä pilaa, kunhan määrä pysyy kohtuudessa.\n- Joitakin tuotteita saatan ostaa täysrasvaisina. Esimerkiksi salaattijuuston ostan nykyään rasvaisena versiona ihan vain maun vuoksi.\nFASTin uusi proteiinipannukakkujauhe\noli yllättävän hyvää!\nNyt viiden dieetin jälkeen huomaa, että tiettyjä muutoksia ruokavalioon on selkeästi tullut. Söin esimerkiksi vuosikausia aina aamupalaksi kaurapuuroa raejuustolla, marjoilla ja lesitiinillä tai pellavansiemenöljyllä. Nyt olen jotenkin totaalisen kyllästynyt puuroon. Pitipä se tämäkin päivä nähdä! Nyt syön aamulla leipää, jogurttia, rahkaa tai mysliä. Myös rahkan syöminen on selkeästi vähentynyt.\nKäytännössä siis syön melko paljon ravitsemussuositusten mukaisesti. Ateriarytmini on hieman erilainen, sillä syön päivällisen aina päivän viimeisenä ateriana. Minulle sopii se, että illan jumppien jälkeen saa vielä reilun lämpimän aterian. Päivällä saatan syödä parikin välipalaa kyllä. Kananmunien syömistä olen vähentänyt, sillä keväällä minulla huomattiin kohonneet kolesteroliarvot ja kananmunien käytön vähennyttyä ne laskivat. Tähän saattoivat vaikuttaa myös muut tekijät, mutta kirjoittelen tästä ihan oman postauksensa vielä.\nMitä lisäravinteita sitten tällä hetkellä käytän? No, en juurikaan mitään. Joskus treenin jälkeen näitä:\nLisäksi D-vitamiinia aina silloin kun muistan. En usko hillittömiin lisäravinnearsenaaleihin eikä varmuuden vuoksi käyttäminen ei kiinnosta. Aika harvan lisäravinteen takana on vankkaa näyttöä hyödystä. Toki silmät kannattaa aina pitää auki.\nMitä muuta kuuluu? No ei kummempia; töitä, töitä ja töitä, mutta ei saa valittaa. Ihanaa kun niitä on!\nEhdin myös käydä Ahvenanmaalla kääntymässä\nViikon epäterveelliset syötiin Dinos-ravintolassa\nSelässä on jumi ja se on käytännössä aivan vino,\nmutta aukeaa sentään suht hyvin!\nAi niin, kausikin alkoi, go Pata!\nLähettänyt PetraBettina klo 23.02\nTunnisteet: Ravintorasvat, Ravitsemus, Ravitsemusterapeutti, Ruokailut, tuotetestauksia\nOlisi ihan mielenkiintoista kuulla tarkemmin miksi olet niin ehdoton esim. voin suhteen? Etkö pidä sen mausta, vai ajatteletko sen olevan niin totaalisen epäterveellistä ettet syö sitä edes pienissä määrin?\n7. lokakuuta 2014 klo 15.04\nPidän voita sen verran epäterveellisenä, että mieluummin korvaan sen muulla, jos vain mahdollista. En tietenkään välttele kaikkea epäterveellistä (syönhän sitä suklaatakin, vaikka siinä maitosuklaassani ei mitään terveellistä olekaan), mutta olen kokenut, että voin pystyy helposti korvaamaan ilman, että maku ratkaisevasti muuttuu. Jos joku on laittanut ruokaa voilla, ei se minua haittaa, voin aivan hyvin syödä. Itse vain koen, että koska kaikki onnistuu myös Becelillä tai öljyllä, niin miksi käyttäisin voita?\nNo okei, pikkuleipien teko ei onnistu kasvirasvalevitteellä (testattu on!), mutta muuten leipominen onnistuu kyllä. Vaikkapa masaliisasta (mokkapaloista) tulee ihanan pehmeitä Beceliä käyttäen!\n8. lokakuuta 2014 klo 14.48\nTämä oli mielenkiintoinen postaus, kiitos! Erityisesti tuo mikä on pysyvää -lista kiinnosti kovasti. Ja siinä huomasin, että itse olen noiden kaikkien (lukuunottamatta marinointiasiaa, itsekin ostan aina marinoimatonta) suhteen siirtynyt jo pari vuotta sitten sallivammalle tasolle. Kahviin lorautan mieluiten kevytmaitoa, luonnonjugurtti on 1,5 -prosenttista, juustokin on nykyisin täysrasvaista, ja käytän leipomiseen voita. Aina. :) Mutta kyllähän se niin on, että pitkällä aikavälillä juuri näistä päivittäisistä valinnoista syntyy aikamoinen määrä piilorasvaa.\nEn itse koe, että nuo ruokavalinnat rajoittaisivat minua millään tavalla. Suu on niin tottunut esim. rasvattomaan maitoon, että en maunkaan vuoksi halua juoda kevytmaitoa. Myös jogurtin koostumuksesta pidän rasvattomana. Toki koen myös, että mieluummin otan rasvani muista lähteistä kuin maidosta. Silti minusta on hassua, että monesti sanotaan, että KAIKKIhan mieluummin söisivät maun puolesta jogurttinsa rasvaisena. No, kaikki eivät kyllä söisi :)


Parhaat MBA-ohjelmat albertassa Kanadassa 2017/2018\nSuositut MBA-ohjelmat albertassa Kanadassa 2017/2018\nNäytä kaikki MBA-tutkinnot albertassa Kanadassa 2017/2018\nLiiketalouden maisterit 2017/2018 albertassa Kanadassa. Ylempi korkeakoulututkinto Business Administration on merkittävä saavutus ja arvokas credential kaikille haluavat edetä urallaan, jossa keskitytään liiketoimintaan liittyvissä kysymyksissä. Alberta MBA-ohjelman avulla voit joustavasti jatkamaan tiedon monenlaisia aiheita - ja rahoituksesta markkinointi, kansainvälinen liiketoiminta luonnonvarojen hallinnan erikoistuminen, yhteinen koulutusohjelma tai yleinen ohjelma. Opetussuunnitelma Alberta MBA on 16-20 kuukautta kokopäiväinen ohjelma. Ohjelma on kiistatta haastavaa, innostava, keskittynyt, tehokas ja "reaalimaailman". Kautta sekoitus luento, tapauksessa ja soveltavaa oppimista, Alberta MBA tutkinnon on varustettu nykyisen tietämyksen ja käytännöllinen ja haluttu taitoja. Opiskelijat suorittavat opetussuunnitelman, joka tarjoaa perusteellista, integroitu perustiedot hallinta olennaiseen ja pyöristää niiden tutkinnon kanssa valinnaisia kursseja. Kautta valinnaisia kursseja, voit räätälöidä määrin sekoitus kursseja parhaiten omia etujaan, tai täydellinen yksi muodollinen erikoisaloja. MBA Capstone - reaalimaailman kokemus Osana MBA huippukivi kurssi (SMO 641: Liiketoimintastrategia), voit työskennellä ulkona organisaation strateginen kysymys he kohtaavat. Joukkueesi tunnistaa ongelma ja mahdolliset ratkaisut, suosittelen toimintatapa ja kehittämään täytäntöönpanosuunnitelmaa asiakkaalle. Tämä tarjoaa mahdollisuuden hakea mitä olet oppinut Alberta MBA reaalimaailman asetus ja saada kokemusta opintojen aikana. Career Management Alberta MBA varustaa opiskelijoille tietoa tarvitaan toimia hyvin yritys-tai yritystoimintaedellytykset. Jos vaadittava kurssin uranhallintataitoja, one-on-one valmennuksessa ja urasuunnitteluun kanssa MBA Career Management Centre, ja mahdollisuuden harjoittaa kesäharjoittelusta, sinulla on myös hyvät onnistumisen kanssa Alberta MBA. Alberta MBA on kaksivuotinen MBA-ohjelma. Vuonna yksi alkaa Suunta lopussa elokuussa. Yli vuosi, voit täydentää ydin MBA-kursseja, jotka tarjoavat sinulle vahva käsitys johdon olennaiseen. Suoritettuaan kesäharjoittelusta, vuosi kaksi alkaa. Vuosi kaksi voit keskittyä oman tutkimuksia eri aiheista tai loppuun erikoistumista. Suuntautuminen Alberta MBA alkaa elokuussa kunkin vuoden viikon mittainen... [-]\nLink to and share "Parhaat MBA-ohjelmat albertassa Kanadassa 2017/2018"


1200 kuvan viikonloppu - Endorfiinikoukussa\n1200 kuvan viikonloppu\n27.5.2012 Teksti: Elina Hovinen\nLähdimme perjantaina aamupäivällä Jyväskylän suuntaan juhlimaan ystäviemme häitä. Lapset oli viety aamulla mummille ja ukille, joiden mukana he lähtivät mökille. Häät olivat ihanat – kauniit, rennot ja romanttiset. Laitan kuvia näytille, jos saan pariskunnalta luvan. Häissä Pete Parkkonen lauloi sulhasen sanoittaman (ja osittain säveltämän) laulun. Itkuhan se tuli, kun biisin kuuli.\nKuvaamisinnon tuplasi tämä ihana uusi objektiivi.\nJa juhlafiilistä nosti nämä lukemat lämpömittarissa.\nLinssin takana tällainen tyyppi.\nHäitä juhlittiin ihanissa maisemissa. Voin kyllä suositella Varjolan tilaa kaikille.\nNyt naputtelen näissä maisemissa ja yritän jaksaa istua tässä helteessä sääskien syötävänä vielä hetken ja sitten on pakko saada lenkkarit jalkaan ja päästävä juoksemaan. Laitan myöhemmin kuvia lauantaisista häistä. Ihana ihana nuori ja rakastunut pari.\nele / 3.6.2012 klo 12:52\nMau: Hehee, no menitkö?\nMau / 27.5.2012 klo 17:00\nMä sain yhden ainoan kutsun tänä kesänä häihin. Harmi vaan etten kehtaa mennä tuntemattomien häihin kuokkimaan, vaikka kutsun sainkin..\nele / 27.5.2012 klo 20:15\nMau: Heh, ai miksi et? Sinne vaan. 😀\nMau / 27.5.2012 klo 21:59\nMitä jos mä esittelen itseni ja ne onkin siellä että oon kyllä sun nimisen kutsunut, mutta sulla on väärä pärstä 🙂


Nousujunassa oli tilaa, hyppäsin mukaan: Aapi Helvelahti - Jippo\nNousujunassa oli tilaa, hyppäsin mukaan: Aapi Helvelahti\nmaalis 7, 2017 | Edustus\nJippo esittelee nyt Nousujunassa oli tilaa, hyppäsin mukaan – juttusarjansa ensimmäisessä osassa puolustuspään monitoimimiehen Aapi Helvelahden. Tämä vuonna 1993 syntynyt iloinen velikulta pamahtaa poikkeuksetta pukukoppiin hymy huulillaan. Tämän olemuksen mies sanoo perineensä suoraan Espanjan aurinkorannikolta.\n– Muutimme perheen kanssa Espanjan Fuengirolaan, kun olin 7-vuotias. Isäni sai sieltä töitä, joten siksi muutimme sinne. Ennen Espanjaan muuttoa asuimme Joensuussa. Espanjassa ihmiset ovat todella ystävällisiä ja avoimia, ja heillä on tietynlainen rento asenne elämään. Jotenkin tuntuu, että he osaavat nauttia elämästä enemmän. Espanjassa elämisessä oli hyvät puolensa: aurinko, ilmasto, monikulttuurisuus, futis… listaa voisi jatkaa loputtomiin. Ehkä sieltä tarttui itsellenikin matkaan sellainen positiivinen elämänasenne ja pilkettä silmäkulmaan, muotoilee Helvelahti.\nHelvelahden ensimmäinen oikea jalkapalloseura oli U.D Fuengirola – Los Boliches, jossa vierähti 5 vuotta aina 12-vuotiaasta A-junioreihin saakka. Tämän jälkeen vuonna 2010 17-vuotias lupaava puolustaja siirtyi puolen tunnin junamatkan päähän Malagaan Dos Hermanas San Andresiin kovemman sarjan ja joukkueen perässä. Helvelahden joukkue pelasi A-junioreiden korkeinta sarjatasoa, joka on jaettu maantieteellisiin lohkoihin. Samaa sarjaa pelasi myös La Ligassa pelaavan Malaga CF:n A-juniorit, joiden riveissä pelasi mm. nykyisinkin Espanjan pääsarjaa tahkoavat Juanmi (Real Sociedad) ja Samu Castillejo (Villareal). Samoihin aikoihin Helvelahti pelasi myös Suomen nuorten maajoukkueissa yhteensä 17 ottelua, joissa syntyi yksi maali.\n– Aloitin kunnolla jalkapallon vasta Espanjassa, ellei pihapelejä Joensuussa lasketa. Pelasin Espanjassa ensin 4 vuotta (7-11-vuotiaana) paikallista nappulaliigaa, jossa siis pelattiin Fuengirolan kaupungin sisäistä ja kaupungin ylläpitämää sarjaa, koska sen ikäisille ei ollut vielä järjestettyä seuratoimintaa. Pelasin B- ja A-junioreissa yhteensä 3 kautta Espanjan korkeinta sarjatasoa, joista yhdellä kaudella sain kunnian kantaa myös kapteeninnauhaa. Oli hienoa päästä pelaamaan maailmanluokan yksilöitä vastaan, jotka ovat sen jälkeen luoneet itselleen ammattilaisuran jalkapalloilijoina, muistelee Helvelahti juniorivuosiaan.\nHelvelahti esittelee kenties Espanjassa oppimaansa puolustusasentoa.\nLukion päätyttyä Aapi palasi takaisin Suomeen ja solmi loppukauden 2012 kattavan sopimuksen Ykkösessä pelanneen FC KooTeePee:n kanssa. Kausi Kotkassa toi kuitenkin vain yhden esiintymisen maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Seuraava kausi meni armeijassa Lahden Urheilujoukoissa, mutta myös Lahdessa jalkapalloa pelaten.\n– Liityin FC Lahden liigamiehistöön, mutta vaihtopenkkiä lähemmäs Veikkausliigaa en sillä visiitillä päässyt. Treenasin koko kauden joukkueen mukana, mutta pelasin pelejä Kakkosessa FC Lahti Akatemian riveissä. Oli hienoa harjoitella päivittäin ammattimaisessa liigaympäristössä, mutta olisi ollut myös hienoa päästä pelaamaan FC Lahden edustuksessa, muistelee Aapi paluutaan Suomeen.\nSuomessa hieman mollivoittoisesti sujuneiden kahden kauden jälkeen Helvelahti halusi peli-ilon takaisin ja sitä lähdettiin etsimään uudestaan Espanjasta ja kasvattiseura U.D Fuengirola – Los Bolichesista. Yksi kausi Espanjan 5. korkeimmalla sarjatasolla oli jalkapallon suhteen hyvä vuosi topparina pelanneelle Helvelahdelle. Hän vertaa sarjan tasoa Suomen Kakkoseen. Kokonaisuutena Espanjassa asuminen on antanut Helvelahdelle paljon.\n– Espanja mielletään taitavaksi futismaaksi ja sitä se onkin, mutta kyllä siellä osataan pelata myös kovaa. Espanjassa futis on elämäntyyli ja se kyllä näkyi kentällä. Luulen sen mentaliteetin tarttuneen myös itselleni. Siellä sai kilpailla pelipaikoista jo pienestä pitäen, mikä on mielestäni opettanut minulle ettei mitään saa ilmaiseksi. Intohimo on ehkä se sana, mikä kuvaa hyvin espanjalaisten suhtautumista futikseen. Espanjassa futisjoukkuetta sanottiin perheeksi ja näin myös itse ajattelen. Minulle joukkue on merkannut aina paljon, niin myös Jippo tällä hetkellä, toteaa Helvelahti intohimoisesti.\nKun on tunnetta mukana, niin välillä läikkyy yli.\nMennään nykyhetkeen. Miksi Helvelahti on Espanjan kenttien sijaan Joensuussa ja Jipossa?\n– Aloitin syksyllä 2014 opiskelemaan luokanopettajaksi Joensuussa, joten silloin tein päätöksen asettua tänne ainakin seuraavaksi viideksi vuodeksi. Samoihin aikoihin menin Jipon treeneihin ja seuravalinta oli helppo. Jipossa lähteekin nyt jo kolmas kausi käyntiin. Olen viihtynyt Jipossa sekä Joensuussa todella hyvin. Harvoin näkee niin hyvää joukkuehenkeä, mikä Jipossa on ja siitä kertoo sekin, että olen mennyt treeneihin ja muihin joukkueen tapahtumiin aina hyvällä fiiliksellä. Etenkin kauden 2015 putoamisen jälkeen, minulla on ollut iso halu nostaa joensuulaista jalkapalloa ylöspäin. Siihen asiaan olen sitoutunut ja sen asian eteen teen päivittäin töitä niin joukkueen kanssa kuin omalla ajallakin, kommentoi Helvelahti suhdettaan Jippoon.\nLoppuun vielä Aapin terveiset Jippo-faneille.\n– Luvassa on loistava futiskesä Joensuussa. Uskon ja toivon, että se kruunautuisi nousuun Kakkoseen. Mikäli haluat kokea ja nähdä hyvää futisviihdettä, niin sitä Jippo tulee tarjoamaan aivan varmasti. Tervetuloa Keskuskentälle, päättää Helvelahti.\n– asunut perheensä kanssa Espanjan Fuengirolassa 12 vuotta, käynyt koulut lukioon saakka Aurinkorannikon suomalaisessa koulussa\n– opiskelee luokanopettajaksi Itä-Suomen Yliopistossa kolmatta vuotta\n– tavoitteet jalkapalloilijana: nousta tulevalla kaudella Jipon kanssa Kakkoseen ja henkilökohtaisesti pelata tulevaisuudessa korkeammilla sarjatasoilla Suomessa\n2015- JIPPO Joensuu\n2013-2014 U.D Fuengirola-Los Boliches (Espanjan 5. korkein sarjataso miehissä)\n2013 FC Lahti / FC Lahti Akatemia (Veikkausliiga / Kakkonen)\n2012 FC KooTeePee (Ykkönen)\n2010-2012 Dos Hermanas San Andres (A-juniorit)\n2005-2010 U.D Fuengirola – Los Boliches\nU16 – U21 Yht. 17 ottelua (1 maali)