pienionsuurin.fi // #pienionsuurin | Varhaiskasvatusta seurakunnissa 70 vuotta | Page 2\nPosted on marraskuu 17, 2015 marraskuu 17, 2015 by Pieni on Suurin\nTällä viikolla vietetään Lapsen oikeuksien viikkoa, joka huipentuu 20.11.2015 vietettävään Lapsen oikeuksien päivään. Tänä vuonna teemana on lapsiperheköyhyys.\nKäy allekirjoittamassa vetoomus paremman lapsuuden puolesta osoitteessa lapsenoikeudet.fi\nNiin yhteiskunta kuin kirkkokin suosittelee liputtamaan Lapsen oikeuksien päivänä 20.11. Liputtaa voit myös sosiaalisessa mediassa laittamalla 20.11. omaksi tai yhteisösi profiilikuvaksi Suomen lipun. Kirkko julkaisee myös Vanhemmuuden teesit Lapsen oikeuksien päivänä. Teesejä julkaistaan päivittäin Seurakuntien Lapsityön Keskuksen facebook-sivulla sekä Pieni on suurin -facebook-sivulla.\nSeurakuntien työntekijöille suunnatuilta Sakasti-sivuilta löytyy tarvittava info seurakunnille Lapsen oikeuksien viikkoon ja päivään liittyen.\nHelahulinoista potkua liikunnalle, saavutettavuudelle ja yhteisöllisyydelle myös varhaiskasvatuksessa\nPosted on marraskuu 11, 2015 by Pieni on Suurin\nJyväskylässä tehtiin vuosina 2014 ja 2015 Helahulinat-niminen tapahtuma yhteistyössä Invalidiliiton, Kirkkohallituksen, Liikkuva seurakunta -hankkeen, paikallistason Invalidiyhdistyksen ja paikallisseurakunnan lapsi-, nuoriso -ja perhetyön sekä vammaisnuorisotyön kesken.\nTapahtumat koostuivat kahdesta pääosiosta. Ensimmäiseen osioon kuului liikunnallinen toimintarata sekä varttikirkkoja. Toimintaradan tausta-ajatuksena ovat Kirkon 10 teesiä liikunnasta ja urheilusta, joissa painotetaan liikunnan iloa, yhdessäoloa sekä jokaisen oikeutta liikuntaan. Saavu Liikkuva seurakunta -ajatuksen ytimessä on myös vahvasti Kirkon saavutettavuusohjelma sekä asenteisiin vaikuttaminen saavutettavuuden ydinkysymyksenä. Yhteinen toiminta, liikunta, voi olla kanava vaikuttaa asenteisiin. Yhteisen toiminnan myötä on mahdollista rakentaa yhteyttä.\nToisessa osiossa ruokailun jälkeen oli päiväjuhla, jossa myös oli vahvasti mukana paikallinen ulottuvuus: ensimmäisenä vuonna paikallinen taikuri ja toisena vuonna musiikkiesityksiä. Toiseen osioon kuului myös tematiikkaa sivuavia lyhyitä puheita. Molempia osioita rytmittivät ruokailu ja kahvi.\nTapahtuman toteutusta voi muuttaa omaan seurakuntaan tai yhteisöön sopivaksi ja omien resurssien mukaiseksi. Tärkeänä pidämme yhteistyötä paikallisten toimijoiden kanssa. Tapahtuma on saanut kahden toteutusvuoden aikana paljon hyvää palautetta osallistujilta. Monet olivat mukana molempina vuosina. Liikunta, yhteisöllisyys, puheet, musiikki, esitykset sekä varttikirkot luovat kokonaisvaltaisen myönteisen kokemuksen.\nTervetuloa mukaan järjestämään lisää Helahulinoita! Lisätietoja ja ohjeita tässä liitteessä: Saavu Liikkuva seurakunta – Helahulinat PDF\nKatso myös liikkuvaseurakunta.fi\nSelkäpallo sopii hyvin lasten leikkeihin ja peleihin\nPosted on lokakuu 6, 2015 by Pieni on Suurin\nLiikkuva seurakunta -hankkeesta tutulla selkäpallolla on monta käyttötapaa. Lasten kanssa nystyräpallo on oivallinen väline pallopeleihin, leikkeihin ja kehonhahmotusharjoituksiin.\n– Palloa vieritetään keilapallon tavoin ja koitetaan saada keilat kaatumaan. (limsapulloja tai talouspaperihylsyjä voi käyttää keiloina.)\n– Palloa heitetään koreihin, jotka ovat eri etäisyyksillä.\n– Laiva on lastattu\n– Nimileikki palloa heittämällä\n– Hierontaa nystyräpallolla\nSeurakuntien työntekijöille selkäpallo on tuttu erilaisista koulutuksista, joissa Liikkuva seurakunta on ollut mukana. Ehkäpä olette sellaisen saaneetkin tai hankkineet myös omalle työpisteellenne.\nNystyräpalloja tai selkäpalloja voi käyttää monipuolisesti. Täytettävä pallo kannattaa pitää mukana kokouksissa ja koulutuksissa, sillä sen avulla voi helpottaa selkävaivoja. Pallon asettaminen selän ja tuolin väliin istuessa pitää selkää liikkeessä ja huoltaa ryhtiä. Seisoessa pallolla voi hieroa selkää ja hartioita laittamalla pallo selän ja seinän väliin.\nPallojen tilaus & tietoa:\n– tevella.fi – värikkäät nystyräpallot\n– Lisää ohjeita pallon käyttöön\n– Liikkuva seurakunta: liikkuvaseurakunta.fi\nHuom! Palloja on eri kokoisia ja selän taakse sopivat, täytettävät pallot ovat halkaisijaltaan noin 10 cm.\nKymmeniä tarinoita päiväkerhoista vuosien varrelta\nPosted on lokakuu 2, 2015 by Pieni on Suurin\nPäiväkerhon 70-vuotisjuhlavuoden kunniaksi Kirkko Suomessa -facebook-sivun seuraajilta kerättiin muistoja ja tarinoita päiväkerhoista vuosien varrelta ympäri maan. Tarinoita tuli kymmeniä!\nVoit lukea tarinat ja muistot täältä ja jättää halutessasi myös oman tarinasi.\nTarinoita on jaettu myös muualla sosiaalisessa mediassa (esim. Twitterissä) tunnisteella #pienionsuurin – tarinoita voit jakaa aina vain enemmän.\nPieni on suurin!\nPosted on syyskuu 15, 2015 by Pieni on Suurin\nNurmijärven seurakunnassa on kehitetty metsäperhekerho alle kouluikäisille Suomen Ladun Metsämörritoiminnan pohjalta. Metsäperhekerhossa lapsi saa kokea yhteenkuuluvuutta luonnon kanssa majanrakennuksen, aarteiden keräyksen ja eläinten havainnoinnin kautta.\nMonille kaupunkilaislapsille muurahaiset ja kävyt ovat aivan uusia kokemuksia. Metsässä kokoontuminen antaa myös hienon mahdollisuuden monipuoliseen liikuntaan: saa kiipeillä ja seikkailla mielin määrin.\nKäytännössä metsäperhekerho on vaivaton järjestää. Läheisestä metsästä valitaan helppokulkuinen paikka, joka pysyy jokaisella kerhokerralla samana. Paikan olisi hyvä olla myös sellainen, että vaunuilla ja rattailla sinne pääsee.\nKerhoon ei tarvitse ilmoittautua erikseen – mukaan voi tulla silloin kun perheelle sopii. Kaikille tarvitaan pienet retkieväät, istuinalusta, sään mukainen vaatetus ja iloista mieltä!\nsanna.puhakka@evl.fi tai 050 467 2454\nPäiväkerhon pitkä polku\nPosted on elokuu 4, 2015 by Pieni on Suurin\nSyyskuussa 1944 Suomi allekirjoitti välirauhansopimuksen Moskovassa ja aloitti sotakorvausten maksamisen sekä luovutettujen alueiden kansalaisten asuttamisen. Helmikuussa 1945, vain viisi kuukautta myöhemmin, Marja Jylhä (silloin vielä Salo) kokosi ensimmäisen päiväkerhoryhmän Turussa. Aikamoinen innovaatio 70 vuotta sitten!\nHaastavat historialliset olot eivät estäneet seurakuntaa laajentamasta toimintaa koululaisista ja nuorista alle kouluikäisiin, kun sitä perheistä toivottiin. ”Kerhon tarkoituksena on koota lapset pariksi tunniksi päivittäin askartelemaan ja leikkimään ja siten osaltaan helpottaa perheen äitien työtä,” kirjoitti Turun Sanomat 24.2.1946. Kovaa työtä se todella olikin. Sen keskellä päiväkerhosta muodostui lapsen oma paikka.\nUutta toimintaa motivoi sekä kasvatuksen että diakonian näkökulma. Seurakuntanuoret lahjoittivat kerhoon lelujaan, kirjojaan sekä askartelutarvikkeita. Kodeissa odotettiin alusta saakka tukea kristilliselle kasvatukselle ja toivottiin lasten oppivan hengellisiä lauluja.\nAlkuvuosien vaikeuksiin kuuluivat tilojen ja varojen puute, ohjaajien kirjava koulutustaso sekä tasokkaan sisällöllisen materiaalin puute. Kun materiaaleja päästiin tuottamaan Suomen Pyhäkouluyhdistyksen (nykyinen Seurakuntien Lapsityön Keskus) toimesta 1960-luvun lopulta alkaen, ne vietiin melkein käsistä. Tiedon saamisen lisäksi oli suuri tarve vaihtaa ideoita koulutuksissa ja kesäakatemioissa. Lastenohjaajien ammatillinen koulutus kehittyi vuosikymmenten myötä, mutta tarve kohdata ja jakaa ajatuksia ei ole poistunut työuran mistään vaiheesta.\nLasten kanssa leikittiin, juhlittiin, laulettiin, kerrottiin tarinoita ja unelmoitiin. Toiminta oli lapsentasoista alusta saakka. ”Toivon sydämestäni, että päiväkerhon ohjaajat muistaisivat tehtävänsä ainutlaatuisuuden ja merkittävyyden. On etuoikeus saada tehdä työtä lapsen lähellä,” tiivisti päiväkerhotyön lehtorina toiminut Anja Porio päiväkerhon 50-vuotisjuhlan aikaan.\nMuutokset työelämässä ja kunnallisessa päivähoidossa ovat vaikuttaneet päiväkerhoihin viime vuosikymmeninä. Samalla päiväkerhon rinnalle on kehittynyt monimuotoinen varhaiskasvatuksen työala, joka kohtaa lapsen ja perheen erilaisissa elämänvaiheissa ja –tilanteissa, heti odotusajasta alkaen. Uudenlainen työ edellyttää entistä monipuolisempaa ammatillista osaamista niin lasten kuin aikuistenkin kanssa sekä työn sisällön ja tekemisen tapojen jatkuvaa arviointia ja kehittämistä.\nLäpi vuosikymmenten ja muutosten yksi on pysynyt: lapsilta ja perheiltä saatu palaute on ollut valtavan positiivista ja työntekijät työstään innostuneita. Varhaiskasvatuksessa on onnistuttu kulkemaan rinnalla, tukemaan, auttamaan sekä luomaan verkostoja, jotka vahvistavat sekä lapsen kokonaisvaltaista kasvua, kotien kristillistä kasvatusta että perheiden hyvinvointia.\nPäiväkerhon ja seurakuntien ammatillisen varhaiskasvatuksen 70-vuotisjuhlavuonna katsomme ilolla menneeseen ja rohkeudella tulevaan!\nArtikkeli on julkaistu Pikkuväki-lehden numerossa 4/2015\nPosted on kesäkuu 17, 2015 by Pieni on Suurin\nPäiväkerho on käsite. Vuosikymmenien aikana jopa sadattuhannet suomalaiset lapset ovat käyneet kerhoa. Eväät, iloinen leikki ja Jumalan lähellä olo ovat lapsille tärkeitä kerhokokemuksia. Kaikki Suomen seurakunnat haastetaan juhlimaan 70-vuotiasta päiväkerhoa ja siitä laajentunutta kirkon varhaiskasvatusta – kukin omalla tavallaan.\nEvankelis-luterilaisen kirkon ensimmäinen päiväkerho aloitti toimintansa Turun tuomiokirkkoseurakunnassa syksyllä 1945. Aloitteen kerhosta teki äiti, joka toivoi virikkeellistä arkitoimintaa lapsille seurakunnassa. Kerho oli ensimmäinen arkisin kokoontuva kirkon varhaiskasvatuksen muoto Suomessa. Päiväkerho levisi nopeasti eri puolille Suomea ja vuosikymmenien aikana jopa sadattuhannet lapset eri puolilla Suomea ovat osallistuneet päiväkerhoon.\nPäiväkerho on eräs kirkon kasvatustyön menestystarinoita. Samalla se on kansainvälinen menestystarina. Muissa luterilaisissa kirkoissa ei ole toimintaa, joka tänäkin päivänä tavoittaisi laajasti alle kouluikäisiä lapsia ja olisi pedagogisesti sekä sisällöllisesti laadukasta.\nKerhoissa on tärkeää sopivan kokoinen lapsiryhmä, säännöllinen kokoontumisrytmi, lapsen saama huomio, leikki ja yhteiset kokemukset. Se on onnistunut kasvatuksen muoto, jossa rakenne ja kasvatusajattelu tukevat pienen lapsen yksilöllistä kasvua ja tarpeita. Samalla kerho myös kannattelee perhettä kasvatustehtävässään ja mahdollistaa vanhemman työn tai arjen rutiinit.\nVuosien aikana päiväkerho on laajentunut monimuotoiseksi perheitä ja lapsia kokoavaksi kirkon varhaiskasvatukseksi, jota arvostetaan myös yhteiskunnassa. Nyt päiväkerhon rinnalla kukoistavat seurakuntien perhekerhot, muskarit, vauvakahvilat, ennaltaehkäisevä perhetyö ja uudet toiminnot. Niissäkin huomio kiinnittyy lapsen kokemuksiin ja kohtaamiseen. Keskeistä on myös vanhempien vertaistuki sekä lastenohjaajalta saatu ammattilaistuki.\nKirkon varhaiskasvatuksen laajentuminen on vaikuttanut myös lastenohjaajakoulutukseen ja lapsityönohjaajien koulutukseen, jotka ovat vuosikymmenien aikana vastanneet hienosti seurakuntien osaamistarpeeseen. Lopputuloksena voidaan nähdä vakiintuneet lastenohjaajan ja lapsityönohjaajien ammattikunnat, monipuoliset sisällöt ja toiminnan laatu, jota on edistänyt osaaminen ja pedagoginen johtaminen.\nPäiväkerhoa ja kirkon monimuotoista varhaiskasvatusta juhlitaan kerhokaudella 2015-16 teemalla ”Pieni on suurin”. Jokainen seurakunta haastetaan juhlistamaan omaa varhaiskasvatustaan ja päiväkerholaisia syksyllä alkavan juhlavuoden aikana. Tärkeää on myös pitää paikallisesti esillä päiväkerhoa ja oman seurakunnan varhaiskasvatusta.\nJuhlinnan toteutustapa on vapaa. Se voi olla esimerkiksi jätskijuhlat lapsille, vanhojen kerhokuvien valokuvanäyttely, leikkipuistojuhlat perheille, lastenohjaajien virkistyspäivä, pop-up-päiväkerho kauppakeskuksessa, eläköityneiden lastenohjaajien iltamat, julistekampanja neuvolassa tai seurakunnan varhaiskasvatuksen näkyvyys paikallislehdissä.\nNykyisiä ja entisiä päiväkerholaisia voi kutsua mikkelinpäivän 4.10.2015 perhemessuun, jonka toteutuksen tueksi tulee seurakunnille aineisto. Jukka Salminen on tehnyt juhlavuodelle lastenlaulun ja kaudella 2015-16 päiväkerhoon osallistuvia lapsia muistetaan kerhomaailmaan sijoittuvalla lastenkirjalla. Verkko- ja facebooksivuilta pienionsuurin.fi, löytyy juhlavuoden toteutusideoita ja kuulumisia.\nPäiväkerhotyön pitkä perinne ja kehittäminen kertovat hienolla tavalla lasten merkityksestä kirkossa. Lapset ovat tärkeitä seurakuntalaisia ja lapsuus on juuri nyt tärkeä elämänvaihe, johon kannattaa panostaa. Pienet saavat olla suurimpia seurakunnassa.\nPosted in YleinenTagged kasvatus, kirkko, päiväkerho, varhaiskasvatusLeave a comment\nMiten teillä juhlitaan?\nPosted on kesäkuu 11, 2015 by Pieni on Suurin\nVantaalla kaikki päiväkerholaiset saavat tällä juhlavuoden logolla painetun kangasrepun. Lisäksi seurakunnat järjestävät juhlavuoden kunniaksi perhetapahtuman tarjoiluineen.\nMiten teillä juhlitaan? Lähetä vinkit ja tapahtumat Pieni on suurin -facebook-sivuille tai ähköpostilla osoitteeseen juho.niemela@evl.fi – tapahtumat nostetaan myös tälle pienionsuurin.fi -sivustolle.\nFacebook-sivulle voit lähettää myös tunnelmia, kuvia ja muita välähdyksiä päiväkerhon arjesta. Kutsu perheet ja ystävät tykkäämään!\nJuhlavuosi lähestyy – annetaan päiväkerhon näkyä eri puolilta Suomea.\nPieni on suurin – tervetuloa Turkuun!\nPosted on huhtikuu 28, 2015 by Pieni on Suurin\nKirkon Lastenohjaajat ry:n puheenjohtaja Merja Forsman kutsuu neukkareille\nTänä vuonna minulla on ollut ilo olla suunnittelemassa ja järjestämässä Valtakunnallisia seurakuntien varhaiskasvatuksen neuvottelupäiviä Turkuun. Päivät tunnettiin aiemmin nimellä Lastenohjaajien neuvottelupäivät. Suurin osa osallistujista on lastenohjaajia, mutta kaikki seurakuntien varhaiskasvattajat ovat tervetulleita.\nKoulutuspäivinä neuvottelupäivät ovat yksi parhaimmista ja monipuolisimmista päivistä. Palautteiden mukaan tärkeimpinä anteina on pidetty kohtaamisia samaa työtä tekevien kanssa ja sitä, että päiviltä saa käytännön ideoita, jotka voi hyödyntää heti omassa työssään.\nTämän vuoden ohjelmasta on ehdottomasti nostettava esille varhaiskasvatuksen Grand Old Ladies, professori Lea Pulkkinen ja dosentti Marjatta Kalliala, jotka keskustelevat aiheesta Varhaiskasvatusta eilen, tänään ja huomenna. Päivillä on tarjolla myös toivottua kanavatyöskentelyä. Kahdeksasta kanavasta saa osallistua kahteen, mikä tuotti ainakin itselleni valinnan vaikeutta – olisin halunnut osallistua kaikkiin!\nYksi tärkeä tapahtuma on iltajuhla: Pienestä suureksi! Varhaiskasvatusta seurakunnissa 70 vuotta. Tänä vuonna tulee kuluneeksi 70 vuotta siitä, kun ensimmäinen päiväkerho aloitti toimintansa Turun tuomiokirkkoseurakunnassa. Pienestä purosta laajeni pikkuhiljaa seurakuntien varhaiskasvatus kaikessa moninaisuudessaan, samoin lastenohjaajien koulutus – on siis todellakin syytä juhlaan!\nIltajuhla alkaa juhlamessulla tuomiokirkossa ja jatkuu Marina Palace Hotelissa. Juhlassa ovat mukana arkkipiispa Kari Mäkinen, lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila ja muusikko Jukka Salminen, joka on tehnyt juhlavuodelle oman laulun. Juhlassa palkitaan myös ensimmäistä kertaa Vuoden lastenohjaaja. Tämä titteli on kunnianosoitus lastenohjaajalle, joka tekee työtä täydestä sydämestään lasten ja perheiden hyväksi. Tarkemmat ohjeet ja kriteerit löydät yhdistyksemme internetsivuilta www.kirkonlastenohjaajat.fi.\nNeuvottelupäivillä on myös yhdistyksemme vuosikokous, jonne ovat tervetulleita kaikki jäsenet. Lisäksi on mahdollisuus tutustua Suomen kansallispyhäkköön, Turun tuomiokirkkoon. Suosittelen opastettua kierrosta kaikille – kirkossa on paljon nähtävää ja koettavaa.\nKirkon Lastenohjaajat ry:n puheenjohtaja\nPS. Olethan jo ilmoittautunut mukaan? Ilmoittautuminen 21.8.2015 mennessä: www.evl-slk.fi. Myös pelkkään iltajuhlaan osallistuminen on mahdollista.\nJuhlalaulun video julkaistu\nPosted on huhtikuu 17, 2015 by Pieni on Suurin\nKatso ”Pieni suurinta on” -laulun video, lue sanat ja tutustu lauluun liittyvään leikkiin Juhlalaulu-sivulla. Pieni suurinta on!\nPosted in YleinenTagged kasvatus, kirkko, lapset, laulu, päiväkerho, varhaiskasvatusLeave a comment


Julkisen ja yksityisen terveydenhuollon edut ja haitat kansainvälisestä näkökulmasta\nJulkaistu 1.6.2017 - 15:35\nInstitutions in Context: Healthcare Institutions and Policy -konferenssi\nTampereen yliopistossa ma – pe 5.6. – 9.6.\nTerveydenhuollon kasvavat kustannukset ovat kansainvälinen ongelma ja terveydenhuollon järjestämistapoja pohditaan parhaillaan muuallakin kuin Suomessa. Institutions in Context: Healthcare Institutions and Policy -konferenssissa eri tavoin tuotettujen palvelujen etuja ja haittoja tarkastellaan talouden, yhteiskuntatieteiden ja lääketieteen näkökulmista. Konferenssissa käsitellään myös muita tulevaisuuden terveydenhuollon haasteita.\nKonferenssiin osallistuu 40 asiantuntijaa - professoreita, tutkijoita ja lääkäreitä Iso-Britanniasta, Itävallasta, Ruotsista, Suomesta ja Yhdysvalloista. Opiskelijaosanottajia tulee Aasiasta, Euroopasta ja Yhdysvalloista.\nEsityksissä käsitellään julkista ja yksityistä terveydenhuoltoa ja globaalia terveyttä. Puhujat kertovat alan uusista suunnitelmista ja haasteista ja esittävät ideoita ja ehdotuksia terveydenhuollon toimivuuden varmistamiseksi. Työpajoissa käsitellään muun muassa ikääntymistä ja työtä ja keskustellaan terveydenhuollon järjestelmistä ja niiden tulevista muutoksista Yhdysvalloissa ja Suomessa.\nProfessori Richard Saltman kertoo terveydenhuollon strategian uudistuksista hitaan taloudellisen kasvun aikakaudella, professori Thomas Stratman puhuu lobbareista ja heidän vaikutuksistaan säädöksiin ja professori John Nyman yhdysvaltalaisen terveydenhuollon instituutiosta. David Yang, chicagolainen lääkäri, esittelee terveydenhuoltoa lääkärin näkökulmasta.\nKonferenssin järjestää Tampereen yliopiston North American Studies -ohjelma.\nPohjois-Amerikan tutkimuksen professori Katri Sieberg, 050 318 6216\nTAMPEREEN YLIOPISTON TIEDOTE 1.6.2017


Uudella Apple Watchilla voi soittaa puheluita - faktat ja kuvat - Tivi\n12.9.2017 klo 20:22\nApple on startannut syksyn tilaisuutensa uudessa Steve Jobs Theater -teatterissa.\nYhtiö on esitellyt uuden Apple Watch -älykellon. Kolmossukupolven laitteessa on mukana datayhteys, ja se toimii myös ilman iPhonea.\nLaitteen hinta on 249-399 euroa.\nKellolla voi soittaa puheluita. Laitteella voi myös kuunnella musiikkia. Mukana on myös Siri-digiapuri.\nApple esitteli puheluominaisuutta soittamalla työntekijälle, joka oli sup-lautailemassa vesillä. Vedenkestävä laite toimii näin puhelimen sijaisena.\nLaitteen oma näyttö toimii antennina. Mukana on uudenlainen pieni, elektroninen sim-kortti. Laitteen koko ei ole kasvanut datayhteyden myötä.\nWatchin alustassa on useita parannuksia. Kello osaa kertoa käyttäjälle, kun tämän sydämen toiminnassa on poikkeavuuksia.\nApple kertoo myös aloittaneensa erityisen sydäntutkimusohjelman.\nUusi Apple Watchin 3. sukupolvi on kaupoissa 22. syyskuuta. Suomen-saatavuus selviää myöhemmin.\nTim Cookin mukaan Apple Watchin kakkossukupolvi on jo maailman suosituin kello - kun puhutaan siis yksittäisistä malleista.\nYhtiön odotetaan julkistavan tilaisuudessa myös muun muassa useita uusia iPhone-malleja.


Syväkaivopumppu TDP 7500 E - TROTEC\nTDP 7500 E Kotisivut\nOlet tässä: trotec.com - Tuotteet ja palvelut - Työkalut - Pumput - Syväkaivopumput - TDP 7500 E\nTehokas 1 500 watin teräspumppu (INOX), joka tuotto on jopa 4 800 l/h\nILMAISTA KÄYTTÖVETTÄ PUUTARHAAN JA KOTIIN\nTee itsesi riippumattomaksi paikallisesta vesilaitoksesta ruostumattomasta teräksestä valmistetulla syväkaivopumpulla TDP 7500 E ja säästä päivittäin rahaa käyttämällä sade- ja pohjavettä. Itse pumpattu kaivovesi vähentää kalliin juomaveden kulutusta huomattavasti. TDP 7500 E -syväkaivopumpun teho on 1 500 wattia ja nostokorkeus 93 metriä. Se pumppaa jopa 4 800 litraa käyttövettä tunnissa omasta kaivosta, vesisäiliöistä ja sadevesisäiliöistä. Kestävä ja kustannuksia säästävä! Sillä syväkaivopumppu on suunniteltu pumppaamaan vettä hyvin syvältä.\nPumppu monenlaiseen käyttöön.\nSyväkaivopumppu TDP 7500 E on taloudellinen ammattilainen, joka kastelee kesäkuumalla janoisia kasveja ja suuria nurmialueita itse jopa hyvin syvältä pumpatulla käyttövedellä. Kastelu voidaan tehdä joko kytketyllä puutarhan letkulla, nurmikon sprinklerillä tai kastelujärjestelmillä. Pumppu TDP 7500 E tarjoaa tietenkin riittävän paineen ja tehon useiden kuluttajien rinnakkaiskäyttöä varten - sekä puutarhassa että talossa. TDP 7500 E vähentää kestävästi ja pysyvästi kotitalousmenoja! Esimerkiksi täydentävänä vesihuoltona wc-huuhteluihin ja pesukoneen käyttöön puhtaalla vedellä. Jokainen pesukoneen täyttö säästää puhdasta rahaa lisäämättä veden kulutusta tavalliseen tapaan.\nIntegroitu syväkaivopumppu TDP 7500 E:n likasiivilä huolehtii puhtaasta vedestä ilman likahiukkasia. Sadevesi on sen lisäksi pehmeämpää ja kalkittomampaa kuin vesijohtovesi - se suojaa pesukonetta ja vesijohtoputkia.\nEKOLOGISESTI JÄRKEVÄ JA TALOUDELLINEN\nVesi on arvokas voimavara, jota meidän on käytettävä vastuullisesti. TDP 7500 E:n ostopäätös ei ole yksinomaan ilmastonmuutoksen takia oikea. Juomaveden hinnat ovat viime vuosien aikana nousseet huomattavasti ja jatkuvasti. Investoimalla syväkaivopumppuun olet riippumaton näistä hinnankorotuksista ja käytät ilmaiseksi käytettävissä olevaa käyttö- ja pohjavettä.\nTrotecin syväkaivopumput ovat erityisesti suunniteltuja ja erittäin tehokkaita upotuspainepumppuja, joita erikoisrakenteensa ja laadukkaan teknologiansa ansiosta voidaan käyttää hyvin kapeissa rei'issä 11 cm:stä lähtien. Veden ongelmattomaan syvältä pumppaamiseen pumpun vakiovarusteisiin kuuluvat 23-metrinen liitäntäkaapeli ja ripustussilmukat, jotta pumppu voidaan laskea kaivoihin, säiliöihin, tyhjennyskuiluihin tai vastaaviin syvennyksiin. Kuten kaikki upostuspainepumput myös syväkaivopumput soveltuvat valinnaisesti liikkuvaan käyttöön vaihtuvissa käyttöpaikoissa tai kiinteään asennukseen.\nEstä veden kustannusten nousu!\nItse pumpattu vesi säästää eikä tilan tarve omaa pumppua varten ole suuri. Ohuella vain 10 cm:n halkaisijalla TDP 7500 E tarvitsee vain minimaalisen tilan puutarhassa. Puutarhan optinen kokonaiskuva ei muutu. Yksityisen kaivon hinta puutarhassa (jos sitä ei ole vielä käytössä) maksaa itsensä takaisin muutaman vuoden kuluttua käytön intensiteetistä riippuen. Erityiset kaivonrakentajat auttavat sinua puutarhakaivon suunnittelussa ja rakentamisessa!\nPARAS LAATU JA RAKENNE\nRuostumattomasta Inox-teräksestä valmistettu pumpun pesä kestää voimakastakin korroosiota ja suojaa huoltovapaata kuparimoottoria kaivoon laskettaessa mekaanisilta vaikutuksilta. Vankka ja kestävä rakenne takaa myös pumpun pitkäaikaisen vedenalaisen käytön. Suurimpaan huoltovapaaseen käyttöön suunnitellussa TDP 7500 E -pumpussa on ruostumattomasta teräksestä valmistettu likasiivilä, joka suojaa alle 2,3 mm:n suuruisilta hiukkasilta, takaiskuventtiili takaisinvirtauksen estolla sekä lämpösuojakytkin.\nVaivaton ja hyvin suunniteltu:\nPumpun virransyötöstä huolehtii 23 m pitkä vedenalainen kaapeli ja ulkoista kytkinkoteloa virtakytkimellä voidaan käyttää asennuspaikan ulkopuolelta. Köyden avulla laskemista varten on pumpun pesän yläosassa kaksi käytännöllistä ripustussilmukkaa.\nMAKSIMAALINEN TURVALLISUUS, PÖLY- JA VESITIIVIS\nModerneja suojalaitteistoja tarvitaan, kun virta ja vesi virtaavat samanaikaisesti laitteen läpi. Vesitiiviisti kapseloidun syväkaivopumpun avulla olet aina turvallisella puolella. TÜV-testattu TDP 7500 E on pöly- ja vesitiivis suojausluokan IP68 mukaan. Sen vuoksi pumppu voi jäädä kaivoon, vaikka sitä ei käytetä. Roiskevesisuojattu kytkinkotelo voidaan asentaa sen IP44-suojausluokan johdosta sateelta suojattuun ulkotilaan.\n<h3v>Upotussyvyys, nostokorkeus ja tuotto\nTDP 7500 E voimakkaalla 9,3 barin paineella, 93 m:n enimmäispaineella ja jopa 20 m:n upotussyvyydellä on optimaalisesti varustettu pumppaamaan puhdasta vettä syvältä kaivosta, sadevesisäiliöistä ja muista vaihtoehtoisista vesilähteistä. Kompaktin pumpun läpimitta on vain 100 mm, joten pumppu soveltuu erityisesti kapeisiin 110 mm:n ja suurempiin porareikiin.\nTDP 7500 E:n erityiset ominaisuudet\nOhut syväkaivopumppu, jonka halkaisija on vain 10 cm, voidaan viedä jo minimaalisiin 11 cm porausreikiin.\nLaadukas paineliitäntä - messinkikierre sopii 1 ¼”-letkuihin. Pumpussa on kuparimoottori, takaiskuventtiili ja sisäänrakennettu ylikuumenemissuoja.\nJa lietesiivilä on ruostumatonta terästä. Se estää 2,3 mm suurempien hiukkasten tunkeutumisen ja suojaa pumppu hiekan ja pölyn aiheuttamilta vaurioilta.\nPumppua voidaan käyttää turvallisesti ja mukavasti ulkoisen roiskevesisuojatun kytkinkotelon avulla. Integroitu ylikuormituskytkin suojaa laitetta ylikuormitukselta.\nNäin löydät sopivan syväkaivopumpun käyttötarkoitukseesi\nSadettimen vedenkulutus määräytyy letkun halkaisijan ja syöttöpumpun vedenpaineen mukaan.\nLikimääräisen veden tarpeen määrittämiseen sopii nyrkkisääntö, jonka mukaan tavallinen sadetin kuluttaa 800–1 200 litraa vettä tunnissa.*\nMitä korkeammalle syväkaivopumpun on pumpattava vettä, sitä pienempiä ovat vedenpaine ja suurin pumppausteho litroina tunnissa. Sen vuoksi pumpun mitoituksen on oltava riittävän suuri. Laske todennäköinen veden tarve ja valitse sitten tarpeeseesi sopiva TDP-sarjan syväkaivopumppu.\nTDP 5500 E -syväkaivopumppu pumppaa jopa 6 000 litraa vettä tunnissa, mikä riittää useiden sadetinten samanaikaiseen vedensyöttöön nostokorkeuden mukaan.\nJos kaivosta saatavalla käyttövedellä, halutaan käyttää pientä määrä sadettimia pitkän matkan päässä, suositeltava valinta on TDP 7500 E -syväkaivopumppu jopa 93 metrin nostokorkeudellaan. Se mahdollistaa 4 800 litran tuotolla useiden sadetinten rinnakkaisen käytön riittävällä vedenpaineella.\nKaikki Syväkaivopumput suorassa vertailussa\nJotta löydät juuri sinulle soveltuvan Syväkaivopumput, voit tässä vertailla havainnollisesti kaikkia Syväkaivopumput toisiinsa.\nSuuri 1 500 watin teho, pumppaa jopa 4 800 litraa tunnissa\nEnimmäisnostokorkeus: 93 metriä\nEnimmäispaine: 9,3 bar\nIhanteellinen puhtaan veden kuljettamiseen vaihtoehtoisista vesilähteistä, kuten kaivoista tai sadevesisäiliöistä\nVaivattomaan talousjätevesihuoltoon tai kastelutarkoituksiin kotona (pesukone, vessa) ja puutarhassa (kastelulaitteet, kastelujärjestelmät)\nPumpun pesä ruostumatonta terästä\nKestävä paineliitäntä messinkikappaleella\nErittäin pitkäikäinen kestävän teräskotelon ja kuparimoottorin ansiosta\nPumpun IP68-suojausluokka - pölytiivis ja soveltuu kestävään vedenalaiseen käyttöön\nKytkinkotelon IP44-suojausluokka - roiskevesisuojattu\nLuotettava takaiskuventtiili, joka suojaa väliaineen takaisinvirtaukselta\n2 ripustussilmukkaa pumpun laskemiseen köyden avulla\n23 m pitkä vedenalainen kaapeli\nTDP 7500 E:n nostokorkeus ja tuotto\nTDP 7500 E on joka suhteessa turvallinen valinta, sillä tämä syväkaivopumppu on TÜV:n testaama, joten se on tutkitusti laadukas, turvallinen ja toimiva.\nLuotettava, tehokas ja haastavaan käyttöön soveltuva:\nNämä ovat Trotecin syväkaivopumppujen laatuominaisuuksia. Tehokkuutensa ansiosta ne soveltuvat erittäin vaativaan käyttöön. Huipputehoa haastavaan käyttöön: Trotec tarjoaa merkkilaatua ja ammattimaiset ratkaisut erinomaisella hinta-laatusuhteella!\nRiittääkö sinulle syväkaivopumppu, jonka teho on alhaisempi? Siinä tapauksessa suosittelemme pumppua TDP 5500 E jonka nostokorkeus on 58 metriä ja tuotto jopa 6 000 litraa tunnissa. Vaatimusten ja yksilöllisen käyttötilanteen mukaan käyttöön soveltuvat tällöin Trotecin puhdasveden uppopumput TWP 4005 E, TWP 7505 E tai TWP 9005 E joiden nostokorkeus on jopa 11,5 metriä ja tuotto jopa 14 000 litraa tunnissa. Likaveteen sopivat Trotec likaveden uppopumput TWP 4025 E, TWP 7025 E tai TWP 11025 E joiden nostokorkeus on jopa 11 metriä ja tuotto jopa 15 000 litraa tunnissa. Kastelutarkoituksiin sopii parhaiten puutarhapumppu TGP 1000 E jonka nostokorkeus on 42 metriä ja tuotto jopa 3 300 litraa tunnissa. Vesiautomaatti TGP 1025 E voidaan liittää ongelmitta talon vesiverkkoon. Sen nostokorkeus on 30 metriä ja pumppausteho 3 300 litraa tunnissa.\nSinä säästät: 106,26 €\n235,25 € 128,99 € plus ALV Nettohinta sis. ALV näyttö\nSinä säästät: 131,76 €\n291,71 € 159,95 € sis. ALV Nettohinta ilman ALV näyttö\nKiinteän aineen osuus vedessä [%]\nPorausaukon halkaisija min. [mm]\nYmpäristön lämpötila - min. [°C]\nYmpäristön lämpötila - maks. [°C]\nVaihdelaatikon johdon pituus [m]


helmikuu 2018 – Jalkapallo Pelipaidat Halvalla,Jalkapallo peliasut MM-kisat 2018\nMukaan brittiläisten tiedotusvälineiden FIFA on kiihdyttänyt venäläisten miesten jalkapalloa epäillään dopingtapahtumien tutkinnasta, tapaus voi vaikuttaa maailmancupiin. FIFA hakee aktiivisesti Moskovan anti-dopinglaboratorion, Grigory Rodin, entistä johtajaa. […]\nÄskettäin huhu Griezmannin siirrosta on jälleen ollut tärkeimpien tiedotusvälineiden otsikoissa. Barcelona jälkeen Arda Turan puhdistus, Cutigno ei ottanut numeron 7. paita, mutta silti valitsi Javier […]\nJuventuksen hyökkääjä Dybala on pitkään ollut suuri odotus faneille, ja hän on osoittanut poikkeuksellisia lahjakkuuksia samanikäisille pelaajille. Valitettavasti Dybala kärsi loukkaantumisesta Serie A-ottelussa Cagliaria vastaan, […]\nSuurin ongelma Manchesterin liigan joukkueelle tänään on Pogba, koska joukkue on ehdottomasti välttämätön hyökkäys ja puolustus Rhythm Center, tämän pitäisi olla Red Devils paikan päällä […]\nViime aikoina Neymar ja Real Madrid ovat olleet uutisia ympäri paikkaa. Haastattelussa Pariisin virallisella verkkosivustolla Neymar antoi myönteisen vastauksen kysymykseen, ja hän teki selväksi, että […]\nHiljainen haastattelu Euroopan unionin haastattelussa olevan Espanjan keskikenttäpelaaja Harveyin kanssa media-toimittaja pyysi Harveyta muutamia kysymyksiä, ja Harvey vastasi. Barcelonassa Harvey antaa myös arvosanan: ”Barcelona ei […]\nTämän kauden Ronaldo-status on masentunut, kun tällaisessa tilanteessa Real Madridin nykyinen suorituskyky on myös nenä. Hänen kilpailijansa, Lionel Messi, katselee viime vuonna sopimuksensa ja saa […]


Rauhantekijä Börje Mattsson: Värikäs monikulttuurimies - Rauhanpuolustajat\nPitkän linjan kansalaisjärjestöaktiivi Börje Mattsson tunnetaan niin Rauhanpuolustajista kuin Faces-festivaaleista. Hän on värikäs persoona, joka jakaa mielipiteitä. Kaikki nämä vuodet Mattsson on ollut kuitenkin ennen kaikkea toiminnan mies, joka on saanut aikaiseksi paljon. Rauhanpuolustajien 60-vuotisjuhlan kunniaksi Börje Mattsson avasi sanaisen arkkunsa ja ruoti suhdettaan rauhanliikkeeseen.\nMattsson on hyvä puhuja, eikä häntä tarvitse paljonkaan patistaa, kun vuolas ja intensiivinen tarinankerronta jo pääsee vauhtiinsa. Mattsson vakuutti yleisönsä myös Rauhanpuolustajien 60-vuotisjuhlassa.\n“Kun tulin mukaan Rauhanpuolustajiin, järjestö oli jakautunut kahtia. Yläkerroksen muodostivat liituraitatyypit, jotka tekivät kansanrintamapolitiikkaa. Heille oli tärkeää, että jäseniä oli monista eri puolueista, joskin johto oli aina tietyn puolueen käsissä. Tämän lisäksi oli kenttäjengi, joka teki sen rankan duunin. Tätä porukkaa voisi kutsua itse rauhanliikkeeksi”, Mattsson aloittaa.\nHän liittyi Rauhanpuolustajiin 1970-luvun alussa ja koki näiden kahden kerroksen väen välillä kitkaa.\n“Itse tulin mukaan nimenomaan toiminnan kautta. Rauhanpuolustajien ylätason olemassaolo häiritsi minua, koska koin heidät liian joustamattomiksi. He eivät päästäneet varsinaista liikettä käyntiin.”\nMattsson koki tämän ongelmaksi Rauhanpuolustajien koko toiminnassa. Elettiin aikaa, jolloin Neuvostoliitto oli täysissä voimissaan, eikä idänsuhteita haluttu vaarantaa missään poliittisessa liikkeessä saatikka Rauhanpuolustajissa.\nProtestilauluja armeijan harmaissa\nHerätyksen rauhanliikkeeseen Börje Mattsson sai jo 1960-luvun puolivälissä ollessaan armeijassa.\n“Tuolloin alkoi Vietnamin sota, ja totta kai jokainen järkevä ihminen reagoi siihen jollain tavalla. Tein intissä Dylanin ja Donovanin hengessä protestilauluja, joten kurinpidolliset toimenpiteet tulivat tutuiksi. Armeijasta päästyäni liityin Sadankomiteaan. Luin Ydinasioita-lehteä ja pukeuduin niin, että jokainen varmasti huomasi minun olevan kunnon pasifisti.”\nVietnamin sota oli Mattssonille kova pala. Siihen reagoimiseen ei riittänyt pelkkä pasifismi. Niinpä nuori mies etsi oikeudentuntonsa toteuttamiselle uusia keinoja.\n“Minulle muodostui kuva imperialismista ja maailmasta, joka on tietyn järjestelmän kourissa. Koin tehtäväkseni taistella imperialismia vastaan.”\nSamanaikaisesti opiskelijaradikalismi nosti päätään maailmalla ja myös Suomessa. Tietoisuus kolmannesta maailmasta kasvoi. Se oli monille täysin uusi todellisuus.\n“Uusia järjestöjä perustettiin. Helsingin Kirkkokatu yhden kellarista tuli anti-imperialistisen toiminnan keskus. Perustimme myös Demo-painon, koska koimme, että meidän on itse pakko painaa materiaalimme. Muualla se ei olisi ollut mahdollista.”\nNuoret aktivistit ostivat vanhan saksalaisen offset-painokoneen ja kantoivat sen kellariin.\n“Kukaan ei aluksi osannut käyttää konetta, mutta asiasta otettiin selvää. Painoimme ensin vain yhtä kuvaa, sitä Che Guevaran klassista kuvaa. Yrityksen ja erehdyksen kautta painojälkeä alkoi pikkuhiljaa syntyä.”\nSamassa kellarissa toimi myös Suomen opiskelijain YK-liitto, josta tuli Mattssonille tärkeä järjestö.\n“Sehän oli etabloitunut hieno järjestö, jonka puheenjohtajana oli toiminut muun muassa Paavo Lipponen. Häntä seurasi Nils Torvalds ja seuraava puheenjohtaja olinkin minä. Silloin liitto muutettiin selkeästi imperialismin vastaiseksi järjestöksi. Meillä oli osastoja ympäri Suomea. Aloimme tukea kansallisia vapautusliikkeitä ympäri maailmaa. Koimme etteivät YK:n toimet riitä. Matkustimme muun muassa Afrikkaan tukeaksemme Etelä-Afrikan vapautustaistelua.”\nAfrikan-matkoilta Mattssonille kertyi useita hyviä kontakteja aina vapautusliikkeiden johtajia ja eri maiden presidenttejä myöden.\nKun Mattsson ja kumppanit tulivat takaisin Suomeen, heillä heräsi ajatus Suomessa toimivan afrikkalaisen solidaarisuusliikkeen perustamisesta. Mattsson liftasi Mikko Lohikosken kanssa pennittömänä Angolaan. He olivat matkalla seitsemän kuukautta ja liittyivät Angolan vapautusliikkeeseen. “Tämän seurauksena perustettiin Suomeen Afrikka-komitea. Tavoitteenamme oli muuttaa Suomen ulkopolitiikkaa, niin että Suomi myös valtiona olisi valmis tukemaan vapautusliikkeitä.”\nAfrikka-komitean myötä alkoivat Börje Mattssonin yhteydet Rauhanpuolustajiin. Komitealle haettiin laajaa pohjaa ja mukaan otettiin kaikki Suomen Afrikan-ystävät.\n“Komitea perustettiin lopulta Rauhanpuolustajiin, siitä tuli siis Rauhanpuolustajien Afrikka-komitea. Painostimme Suomea tunnustamaan kaikki eteläisen Afrikan vapautusliikkeet. Tämä oli kova linja, sillä Suomi ei virallisesti missään nimessä hyväksynyt aseellista vapautustaistelua. Afrikka-komitea aloitti 1970-luvun alussa. Yksi kiistakumppaneistamme oli Paavo Väyrynen. Hän joutui kuitenkin lopulta perääntymään, sillä Suomi tunnusti lopulta vapautusliikkeet. Se oli meille huikea hetki.”\nAfrikan vapautusliikkeiden lisäksi Chilen demokraattisen presidentin kuolema ja vallankaappaus aiheuttivat voimakkaan reaktion Suomessa. 1970-luku olikin solidaarisuusliikkeiden kulta-aikaa. “Kuuntelimme Allenden viimeistä puhetta radiosta ja tiesimme, että CIA:n johtama vallankaappaus tulee tapahtumaan. Heti aamulla menimme kadulle. Tuhansia nuoria ympäri Suomen osallistui mielenosoitukseen. Suomeen syntyi valtava Chile-solidaarisuusliike. Tätä toimintaa johdettiin nimenomaan Rauhanpuolustajista käsin.”\nVarsinaisen rauhantoiminnan vuosikymmen oli 1980-luku. Tätä kylmän sodan viimeistä vuosikymmentä leimasivat valtavat rauhanmarssit, jotka tuskin jäivät keneltäkään huomaamatta. “Olin mukana organisoimassa marsseja sekä kadulla että Rauhanpuolustajien toimistosta. Meille tuli soittoja, joissa kyseltiin miten paljon osallistujia marsseissa on pikkupaikkakunnilla. Joka paikassa oli paljon väkeä liikkeellä. Asevarustelun loppuminen Euroopassa onkin paljolti rauhanliikkeen ansiota.”\nKun rauhanliike oli 1980-luvulla voimakkaimmillaan, Börje Mattsson koki Rauhanpuolustajien toiminnan liian organisoiduksi ja ylhäältä päin johdetuksi. “Olin Rauhanpuolustajissa hankalan tyypin maineessa, koska halusin politisoituneeseen rauhanliikkeeseen toimintaa nuorille. Aloinkin organisoida toimintaryhmien rauhanliikettä, joka oli itsenäistä toimintaa. Sain tehdä sen kuitenkin Rauhanpuolustajien puitteissa. Ensin toteutimme polkupyörämarssin Trondelagiin, jonne oli tulossa Naton asevarasto. Sinne perustettiin ensimmäinen nuorten oma rauhanfestivaali, josta syntyi Nyt-liike, joka järjesti festivaaleja ympäri Skandinaviaa.”\nMattsson oli myös järjestämässä Koivu ja tähti -rockfestivaaleja. Niissä yhdistyivät rock ja rauhanaate.\n“Koko festivaalien järjestämisen huipentumana olivat Ahvenanmaan rauha- ja ympäristöfestivaalit ja Murmanskin festivaali. Glasnost nosti tuolloin jo päätään. Murmanskin festivaaleille osallistui noin 200 000–300 000 ihmistä. Paljon enemmän kuin me järjestäjät osasimme odottaa.”\nMurmansk oli rauhanliikkeelle käännekohta. Maailma oli muuttunut Neuvostoliiton ja Berliinin muurin romahtamisen myötä.\n“Mielestäni Rauhanpuolustajat ei ollut muuttunut tarpeeksi tässä yhteydessä. Murmanskin festivaali oli tarkoituksella ilman ylätason kontrollia järjestetty. Ajauduin erimielisyyksiin Rauhanpuolustajien johdon kanssa. Minulle ilmoitettiin, ettei tämän tyyppistä villiä toimintaa voi jatkaa. Rauhanpuolustajien hallitus antoi minulle viisi minuuttia aikaa suostua tiettyihin ehtoihin. Niihin en halunnut suostua, ja siksi sanoin että ‘ei kai teille sitten jää muuta vaihtoehtoa kuin antaa minulle potkut’. Niinpä sain potkut ja olen siitä hyvin ylpeä.”\nTultaessa 1990-luvulle Börje Mattsson perusti uuden yhden miehen rauhanliikkeen nimeltä Change of Challenge. Sillä oli yhteyksiä ympäri Eurooppaa.\n“Tavoitteena oli järjestää rauhanmarsseja ja rockfestivaaleja ympäri Eurooppaa. Itse olin tuolloin työtön ja lähdin pois Helsingistä. Päädyin Karjaalle maahanmuuttosihteeriksi. Tässä samassa duunissa hoidan tänäkin päivänä viiden eri kunnan maahanmuuttajiin liittyviä töitä. Pikkuhiljaa syntyi idea monikulttuurisesta ja rasisminvastaisesta rauhanfestivaalista. Näin sai alkunsa Faces, jota olin perustamassa. Se on järjestetty jo 12 kertaa.”\nFacesin taustaorgaanisaatio Etnokult ry. palautti Mattssonin jälleen kerran Rauhanpuolustajien toimistoon Helsingin Hämeentielle.\n“Vuokrasimme Etnokultin Helsingin-toimistolle tilat Rauhanpuolustajilta. Täytyy sanoa, että minulle itselleni oli hurja tunne kävellä takaisin Puluihin. Olin kulkenut ympyrän ja tullut himaan. Tämä uusi Rauhanpuolustajat oli aivan erinäköinen kuin Bulevardin vanha Rauhanpuolustajat. Hämeentie oli paljon rähjäisempi, mutta täynnä fiilistä ja toimintaa. Koin absoluuttisesti, että Rauhanpuolustajat on vihdoin minun näköiseni ja koko järjestö tuntuu nyt paljon läheisemmältä. Kiitos siitä.”\nKuva Juha Huttunen\nEdellinen artikkeliKolumni: Yhä sotaa vastaanSeuraava artikkeliUraaniaseille vaaditaan täyskieltoa


Vellamo, veden tyttö - Sanataide harjoitukset\nPieni karhu 2002\nEräänä yönä tähti tipahtaa veden vanhus Murrun kämmenelle. Vaikka tähtityttö saa Murrulta lahjaksi pyrstön ja kodikseen järven aallot, hän kaipaa silti tähtiystäviään ja lentämistä. Kirstin Luovan kiehtova satu rakentaa aivan oman vedenalaisen mytologian vanhoja vesimyyttejämme unohtamatta.\nKenelle? Vellamo, veden tyttösopii erittäin hyvin ryhmässä ääneen luettavaksi Mikko Monosen upeiden, suurien värikuvien ansiosta. Tarina kiehtoo ja vie mennessään niin päiväkoti-ikäiset kuin alakoululaisetkin. Myyttien käsittelyn yhteydessä kirja sopii mainiosti myös yläkouluun ja toiselle asteelle!\nKun salama syöksähti järveen ja valaisi kirkkaasti koko pohjan, Vellamo huusi: ”Odota! Näytä kuka olet!”\nSalama pysähtyi ja kääntyi Vellamoon päin ja Vellamo näki, että salama oli poika, jonka silmät säihkyivät ja koko olemus leimusi kuin tuli. Hänellä oli pitkä punainen viitta ja kullanpunaiset hiukset. Vellamo katsoi häntä ihastusta täynnä ja sanoi: ”Sinähän olet kuin tähti!” –”Minä olen Tulinuoli, Ukkosen poika, meitä on monta veljeä.” Poika seisoi paikallaan ja säteili valoa aivan kuin tulenlieskojen nuolemana. ”En voi jäädä veteen, loikkaan takaisin pilviratsuni selkään.” ”Ota minut mukaasi,” Vellamo sanoi. Salama-poika tarttui Vellamoa kädestä ja he lennähtivät suoraan ylös vedestä pilviin.(s. 23.)\nVellamo lentää Tulinuolen mukana seikkailemaan taivaalle. Katso s.24–25 kuvaa ja kuvitteleVellamon ja Tulinuolen retki. Mitä he näkevät matkallaan? Millaisiin seikkailuihin he päätyvät? Mitä Tulinuoli haluaa näyttää Vellamolle? Näkeekö Vellamo, joka on ennen asunut taivaalla tähtenä, jotain tuttua?\nVellamo on entisessä elämässään ollut tähti ja Tulinuoli on salama. Mieti, millaisia henkilöhahmoja muut luonnonilmiöt voisivat olla? Keksiluonnonilmiöitä. Mieti, millainen olisi aurinko, tuuli, pilvi, ukkonen, sadepisara, lumihiutale jne. Kehitä jostakin niistä henkilöhahmo. Keksi hänelle nimi, ikä, luonteenpiirteet, ulkonäkö, perhe, ystäviä ja harrastuksia. Piirrä kuva hänestä.\nMurru meni nukkumaan, ja niin Vellamo otti vähitellen hoitaakseen järven tehtävät ja oppi rakastamaan kirkkaita vesiä ja kauniita rantoja (s. 38).\nMillaisia tehtäviä Vellamo sai hoitaakseen vedenhaltijana? Millainen on vedenhaltijan tavallinen päivä? Kirjoita Vellamon päivän kulku. Mitä hän tekee ensimmäisenä, kun herää? Entä kello 12, 16, 19 ja 22?


OPETTAJAN OHJAUSTYYLIN YHTEYS MATEMATIIKAN OPPIMISEEN - PDF\nOPETTAJAN OHJAUSTYYLIN YHTEYS MATEMATIIKAN OPPIMISEEN\nDownload "OPETTAJAN OHJAUSTYYLIN YHTEYS MATEMATIIKAN OPPIMISEEN"\n1 OPETTAJAN OHJAUSTYYLIN YHTEYS MATEMATIIKAN OPPIMISEEN PERUSKOULUN NELJÄNNELLÄ LUOKALLA Heini Aatola Luokanopettajakoulutus Itä-Suomen yliopisto Soveltavan kasvatustieteen osasto\n2 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO UNIVERSITY OF EASTERN FINLAND Tiedekunta Faculty Osasto School Filosofinen tiedekunta Kasvatustieteiden ja psykologian osasto Tekijät Author Aatola, Heini Työn nimi Title Opettajan ohjaustyylin yhteys matematiikan oppimiseen peruskoulun neljännellä luokalla Pääaine Main Työn laji Level subject Kasvatustiede Pro gradu -tutkielma Sivuainetutkielma Kandidaatin tutkielma Aineopintojen tutkielma Tiivistelmä Abstract x Päivämäärä Date Sivumäärä Number of pages 82 Opettajan ohjaustyylillä tarkoitetaan niitä vuorovaikutuksen, opetuksen, ajanhallinnan ja työskentelyn ulottuvuuksia, jotka vaikuttavat oppilaiden kehitykseen. Aiempien tutkimusten perusteella ohjaustyylin korkea laatu on yhteydessä oppilaiden parempiin matematiikan oppimistuloksiin. Ohjaustyyliä on toistaiseksi tutkittu enimmäkseen koulun aloitusvaiheessa. Suomessa ohjaustyylitutkimusta on tehty vain vähän. Tässä tutkielmassa selvitettiin opettajan ohjaustyylin yhteyttä oppilaiden matematiikan oppimiseen peruskoulun neljännellä luokalla. Lisäksi tutkittiin, onko opettajan ohjaustyyli eri tavalla yhteydessä tyttöjen ja poikien matematiikan oppimiseen. Tutkielman teoreettinen lähtökohta oli matematiikan oppimisen ja opettamisen teoriat sekä opetuksen laatua kuvaavan opettajan ohjaustyyli teoria. Tutkielman tutkimusote oli kvantitatiivinen. Tutkielmassa analysoitiin ALKUPORTAAT seurantatutkimuksen aineistoa. Aineisto koostui 177 oppilaan matematiikan testien tuloksista ja 12 opettajan havainnoinnista saadusta aineistosta. Aineisto oli kerätty Joensuun kouluissa keväällä Oppilaiden matematiikan taitoja oli testattu kolmiosaisella oppisaavutustestillä. Testi mittasi oppilaiden laskutaitoja, aritmeettisia päättelytaitoja ja kertolaskutaitoja. Opettajia oli havainnoitu systemaattisella CLASS havainnointimenetelmällä. Tulosten mukaan tutkitut opetusryhmät eivät eronneet toisistaan matematiikan osaamisen suhteen. Pojat osasivat matematiikkaa hieman paremmin kuin tytöt. Opettajan ohjaustyylin ja oppilaiden matematiikan taitojen välinen yhteys riippui matematiikan taitoalueesta. Ohjaustyyli oli positiivisessa yhteydessä oppilaiden aritmeettisiin päättelytaitoihin. Kertotaulu ja laskutaitoon opettajan ohjaustyyli ei ollut tilastollisesti merkitsevässä yhteydessä. Opettajan ohjaustyyli oli hieman voimakkaammin yhteydessä tyttöjen kuin poikien matematiikan taitoihin. Tyttöjen aritmeettisiin päättelytaitoihin positiivisessa yhteydessä olivat opettajan sensitiivisyys, käyttäytymisen säätely ja palautteen laatu. Poikien aritmeettisiin päättelytaitoihin positiivisessa yhteydessä olivat lasten näkökulmien huomiointi ja palautteen laatu. Opettajan ohjaustyyli oli negatiivisessa yhteydessä tyttöjen kertolaskutaitoihin. Avainsanat Keywords Opettajan ohjaustyyli, matematiikka, oppiminen, opetus, sukupuolierot\n3 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO UNIVERSITY OF EASTERN FINLAND Tiedekunta Faculty Osasto School Filosofinen tiedekunta Kasvatustieteiden ja psykologian osasto Tekijät Author Aatola, Heini Työn nimi Title Classroom quality and children math achievement in the fourth class Pääaine Main Työn laji Level subject Kasvatustiede Pro gradu -tutkielma Sivuainetutkielma Kandidaatin tutkielma Aineopintojen tutkielma Tiivistelmä Abstract x Päivämäärä Date Sivumäärä Number of pages 82 Classroom quality is defined as classroom interaction and instruction, which have an impact on student s socioemotional and academic outcomes. Prior research has shown that high classroom quality has a positive impact on student s math achievement. Previous researches on classroom quality have often focused on elementary instruction and little research has been carried out in Finland. The purpose of this thesis was to examine association between classroom quality and student s math achievement in fourth class. Gender dependent association between classroom quality and math achievement was also examined. The theoretical framework of the thesis was theories of learning and teaching math and theory of classroom quality. This was quantitative study. The 177 children and their 12 teachers who were participants in the present study were subset of ALKUPOR-TAAT study. Data on children and teachers were collected through math tests and observations in Joensuu in the spring Mathematic test was composed of three parts, which were multiplication test, arithmetic reasoning test and numeracy test. Teachers were observed using a systematic observational tool called CLASS. According the results, there weren t classroom differences in children s math skills. Boys math skills were little better than girls. Association between classroom quality and math achievement was dependent on quality of math skill. Association between arithmetic reasoning and classroom quality was positive. There wasn t association between classroom quality and multiplication or numeracy. There was somewhat greater association between girls math skills and classroom quality than between boys math skills and classroom quality. Positive connection was found between girls arithmetic skills and teacher sensitivity, behavior management and quality of feedback. Positive connection was also found between boys arithmetic skills and quality of feedback and regard for student perspectives. There was negative association between girls multiplication skills and classroom quality. Avainsanat Keywords Classroom quality, math, learning, instruction, gender differences\n4 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO 1 2 MATEMATIIKAN OPPIMINEN Matemaattinen ajattelu Matematiikan tavoitteet perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa Matemaattiset taidot Lukujonotaidot Aritmeettiset taidot Tytöt ja pojat matematiikan oppijoina 15 3 MATEMATIIKAN OPETTAMINEN Opetuksen yhteys matematiikan oppimiseen Opettajan ohjaustyyli Opettajan ohjaustyyliin liittyvät aiemmat tutkimukset 29 4 TUTKIMUKSEN TARKOITUS JA TUTKIMUSONGELMAT 34 5 TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Tutkimusjoukko Kvantitatiivinen tutkimus Aineistonkeruumenetelmät Analyysimenetelmät Aineiston ja mittareiden luotettavuus 41 6 TULOKSET Matematiikan osaaminen neljännellä luokalla Tyttöjen ja poikien matematiikan taitojen väliset erot Opettajien ohjaustyylit neljännellä luokalla Neljännen luokan opettajien ohjaustyylien pääulottuvuudet Opettajan ohjaustyylin yhteys oppilaiden matematiikan taitoihin Opettajan ohjaustyylin yhteys tyttöjen ja poikien matematiikan taitoihin 60 7 POHDINTA Tulosten tarkastelu Tutkielman luotettavuus 70 LÄHTEET 72 LIITTEET (1 kpl)\n5 1 JOHDANTO Pienellä lapsella on luontaisia matemaattisia valmiuksia kuten pienten lukumäärien erottaminen toisistaan. Nämä biologiset valmiudet ovat hyvin rajallisia, joten ihmiset ovat vuosituhansien kuluessa kehittäneen keinoja lukumäärien ja niiden suhteiden tarkempaan hahmottamiseen. (Aunio 2004, ) Matematiikka on ihmisten luoma järjestelmä, joka koostuu matemaattisista käsitteistä ja niiden välisistä yhteyksistä. Jotta ihmiset voisivat kommunikoida keskenään, on välttämätöntä, että kaikki ymmärtävät matemaattiset käsitteet samalla tavalla. (Yrjönsuuri, R. 2004, ) Koulun tehtävä on opettaa oppilaille havaintokyvyn rajat ylittäviä laskentakeinoja ja matemaattisten käsitteiden määritelmiä, jotka mahdollistavat matemaattisen kommunikoinnin. (Yrjönsuuri, R. 2004, ) Matematiikka on rakenteeltaan hierarkkinen eli uusi tieto tai taito pohjautuu aiemmin opittuihin tietoihin ja taitoihin. Niinpä syvällinen matematiikan oppiminen vaatii pohjakseen vahvoja perustaitoja. Tutkimustulokset vahvistavat, että hyvien peruslaskutaitojen ja myöhemmän matematiikan oppimisen välillä on positiivinen yhteys. (Aunola, Leskinen, Lerkkanen & Nurmi 2004). Peruslaskutaidon sujuvuudella on merkitystä myös soveltavia tehtäviä ratkaistessa. Kun peruslaskutaidot automatisoituvat, huomion kiinnittäminen tehtävän muihin alueisiin helpottuu (Yrjönsuuri 2004). Matematiikan oppimiseen koulunkäynnin alkupuolella pitäisi kiinnittää huomiota myös motivationaalisista syistä. Myönteiset matematiikka-asenteet ja hyvä matematiikan osaa- 1\n6 minen ovat yhteydessä toisiinsa (Kupari & Törnroos 2005, 170). Valitettavasti suomalaislasten matematiikka-asenteet heikkenevät selvästi perusopetuksen kuluessa ja tyttöjen asenteet heikkenevät enemmän kuin poikien (Metsämuuronen, 2010, 101). Yksi syy asenteiden huononemiseen ovat oppilaiden kokemukset itsestä huonona matematiikan osaajana (Lepola, Niemi, Kuikka & Hannula 2005, 250). Oppimiseen vaikuttavat useat tekijät, joista yksi tärkeimmistä on opetuksen laatu. Tutkimusten perusteella päättelytaitojen ja ymmärtävän oppimisen painottaminen opetuksessa on yhteydessä parempiin matematiikan oppimistuloksiin (Burchinal, Clarke-Stewart, Crosnoe, Friedman, Keating, Morrison & Pianta, 2010, 408, ). Oppimiseen vaikuttavat myös tunteet ja motivaatio, kuten edellä on esitetty. Opettaja on luokassa merkittävä tunneilmapiirin luoja. Tämän takia opettaja-oppilassuhteen laatu vaikuttaa oppimiseen. Jos opettaja ja oppilas ovat läheisiä toisilleen ja heidän välillään on vain vähän konflikteja, oppilas oppii paremmin matematiikkaa. (Burchinal ym. 2010; Pianta & Sthulman 2004.) Oppimistuloksia parantavia pedagogisia keinoja on kartoitettu useissa laadullisissa haastattelu- ja havainnointitutkimuksissa. Laadullisen tutkimuksen lisäksi tarvitaan järjestelmällisempää ja yleistettävämpää tietoa opetusprosesseista. Tähän tarkoitukseen on viime aikoina kehitetty erilaisia standardoituja havainnointimenetelmiä, joiden validius ja reliaabelius on asiaankuuluvasti testattu. (La Paro, Pianta & Sthulman 2004, ; Pianta & Hamre 2009, ) Yksi viimeaikaisimmista opetuksen laadun järjestelmälliseen tutkimiseen kehitetyistä menetelmistä on CLASS (Classroom Assesment Scoring System) -havainnointimenetelmä (Pianta & Hamre 2008). Menetelmä perustuu useiden kasvatustieteen tutkijoiden ja teoreetikkojen tapoihin kuvata ja käsitteellistää ilmiötä, jotka liittyvät vuorovaikutukseen ja opetuksen laatuun luokassa (Hamre, Pianta, Downer & Stuhlman 2010, 2). Opetuksen laatua on käsitteellistetty käsitteellä opettajan ohjaustyyli. Opettajan ohjaustyylillä (classroom quality) tarkoitetaan niitä luokassa esiintyviä opetuksen, vuorovaikutuksen, työskentelyn ja ajan hallinnan ulottuvuuksia, jotka vaikuttavat oppilaiden kehitykseen (La Paro ym. 2004, 412). Ohjaustyyli jakaantuu kolmeen osaan: tunnetukeen, ryhmän organisointiin ja ohjauk- 2\n7 selliseen tukeen (Downer, Hamre & Sabol 2010, ; La Paro ym. 2004, ). Jokainen osa-alue jakautuu edelleen pienempiin osiin. Näin muodostuvat alaulottuvuudet voidaan opetusta havainnoidessa tunnistaa ja niiden laatua voidaan arvioida numeerisesti (Pianta & Hamre 2008, 112). Ohjaustyyli kuvaa siis opettajan yleisiä pedagogisia valmiuksia. Opettajan ohjaustyyliä on tutkittu jonkin verran ulkomailla, erityisesti Yhdysvalloissa, mutta Suomessa hyvin vähän. Aiempien tutkimustulosten perusteella ohjaustyylin korkea laatu ja oppilaiden hyvä matematiikan osaaminen ovat yhteydessä toisiinsa (Downer, López, Grimm, Hamagami, Pianta & Howes 2012; Harme & Pianta 2005; Mashburn, Pianta, Hamre, Downer, Barbarin, Bryant, Burchinal, Early & Howes 2008). Ulkomaalaisten ohjaustyylitutkimusten tulokset voidaan jossain määrin yleistää koskemaan myös suomalaisia kouluja. Yhdessä maassa saadut tutkimustulokset eivät kuitenkaan välttämättä päde muissa maissa, koska eri maiden opetuksen sisällöt, pedagogiset käytännöt ja opettajien koulutus ovat erilaisia. On siis merkittävää tutkia ohjaustyyliä lisää suomalaisissa kouluissa ja näin selvittää, ovatko ohjaustyyli ja matematiikan oppiminen yhteydessä toisiinsa myös suomalaisissa kouluissa. Tässä tutkielmassa selvitetään opettajan ohjaustyylin yhteyttä matematiikan taitojen oppimiseen peruskoulun neljännellä luokalla. Tutkielmassa käytetään ALKUPORTAATprojektissa kerättyä aineistoa. ALKUPORTAAT-projektin tavoitteena on tutkia vuonna 2000 syntyneiden lasten oppimista ja motivaatiota esikoulusta neljännelle luokalle. Aineisto on kerätty vuosien aikana Joensuun, Kuopion, Laukaan ja Turun kouluista. Tässä tutkielmassa keskitytään vuonna 2011 Joensuussa kootun aineiston analysointiin. Matematiikan taitoja tutkittiin oppisaavutustesteillä. Testit mittasivat lasten osaamista laskutaidossa, aritmeettisessa päättelyssä sekä kertotaulussa. Tutkielmassa käytettiin seurantatutkimuksen aineistoa ja matematiikan testi tehtävien valintaan on vaikuttanut, että vastaavia tehtäviä on voitu käyttää samojen oppilaiden osaamisen tutkimisessa alemmilla luokilla. Opettajan ohjaustyyliä tutkittiin havainnoimalla opettajien toimintaa CLASShavainnointimenetelmällä. 3\n8 Tutkimuksen teoriaosassa käsitellään ensimmäisenä matematiikan luonnetta oppiaineena. Tämän jälkeen esitellään lapsen matemaattisen ajattelun ja laskustrategioiden kehittymistä. Matematiikan opettamiseen liittyvää teoriaa ja erityisesti opettajan ohjaustyylin yhteyttä oppilaiden oppimiseen esitellään teoriaosan loppupuolella. 4\n9 2 MATEMATIIKAN OPPIMINEN 2.1 Matemaattinen ajattelu Matematiikka on käsitejärjestelmä, joka on syntynyt ihmisten ajattelun tuloksena. Käsitteellä tarkoitetaan esineiden, asioiden tai tapahtumien luokkaa, jolla yleensä on oma nimi. Jotta kaikki käsitettä käyttävät ymmärtäisivät käsitteen samalla tavalla, määritellään käsitettä ominaisuuksien ja alan avulla. Ominaisuudet tarkoittavat niitä piirteitä, jotka ovat tyypillisiä tietylle käsitteelle. Ala tarkoittaa tapauksia, jotka kuuluvat tietyn käsitteen piiriin. (Yrjönsuuri, R. 2004, ) Matemaattisia käsitteitä ja niiden välisiä yhteyksiä merkitään yleensä symbolien avulla. Symbolien käyttö mahdollistaa asioiden ilmaisemisen tiiviimmin ja yksinkertaisemmin. Käsitteiden merkitykset ja symbolien käyttö perustuvat yleisiin sopimuksiin. Tärkeää on, että kaikki matemaattisia käsitteitä ja symboleja käyttävät ihmiset ymmärtäisivät ne samalla tavalla. Yksi matematiikan opetuksen tavoite on opettaa näitä yleisesti hyväksyt-tyjä merkityksiä, jotka mahdollistavat ihmisten välisen matemaattisen kommunikoinnin. (Yrjönsuuri, R. 2004, ) 5\n10 Kuvio 1. Matemaattisen tiedon rakenne Matemaattisen ajattelun lähtökohtaa eli matemaattisen tiedon rakennetta ihmisen aivoissa on mallinnettu kuviossa 1. Matemaattisen tiedon rakenteelle on ominaista, että käsitteet eivät tallennu ihmisen mieleen toisistaan irrallisina. Hiebert ja Lefevre (1987, 3 4) kuvaavat käsitteiden muodostamaa rakennetta ihmisen aivoissa käsitteillä konseptuaalinen ja proseduraalinen tieto. Konseptuaaliselle tiedolle on ominaista, että jokaisella tiedonpalasella on oma paikkansa ja jokaisesta palasta kulkee suuri määrä yhteyksiä muihin tiedon palasiin. Ihmisen konseptuaalisen tiedon määrä lisääntyy, kun hänen aivoissaan syntyy uusia yhteyksiä, joko kahden jo olemassa olevan tiedonpalan välille tai vanhan ja uuden tiedonpalan välille. Joskus jo olemassa olevat tietorakenteet voivat haitata uuden tiedon oppimista. Näin käy silloin, kun uusi tieto on ristiriidassa jo olemassa olevien tietojen kanssa. Erityisen vaikeaa on sellaisten tietojen omaksuminen, jotka ovat ristiriidassa yksilön vahvasti totena pitämien uskomusten kanssa. (Merenluoto & Lehtinen 2004, 304.) Vosniadou (1994, 47) käyttää tällaisista syvistä uskomuksista nimitystä kehysteoria tai naiivi fysiikka. Kehys-teorialla tarkoitetaan yksilön arkikokemuksiensa pohjalta muodostamaa tieto- ja selitysjärjestelmää. Kehysteoria on tiedostamaton uskomusjärjestelmä, jonka kehittyminen alkaa jo vauvana. Yksilön näkökulmasta katsottuna kehysteoria toimii hyvin ja monet arkipäivän 6\n11 havainnot vahvistavat sitä. Ongelmia kuitenkin tulee, kun uusi esimerkiksi koulussa opittu tieto on ristiriidassa jo olemassa olevien tietojen eli kehysteorian kanssa. Jos vanha ja uusi tieto ovat ristiriidassa keskenään, uusi tieto joko muuttaa jo olemassa olevia tietorakennetta tai ristiriidoista ja syntyvän rakenteen epäloogisuudesta huolimatta yhdistyy entiseen rakenteeseen. Tieto saatetaan tallentaa mieleen myös irrallisena rakenteena, jota käytetään vain tietyissä tilanteissa. (Vosniadoun 1994, ) Ongelma on, että osaa matematiikan käsitteistä ei pysty ymmärtämään tällaisen ristiriitaisen ja arkikokemuksiin pohjatuvan tietorakenteen lähtökohdista. Esimerkiksi murtolukujen oppimisvaikeus voi johtua tällaisesta tiedollisesta ristiriidasta. Koska murtoluvut sijaitsevat lukujonossa tiheässä, kahden peräkkäisen luvun välistä voidaan löytää aina uusi luku. Tämä on ristiriidassa lapselle aiemmin muodostuneen ymmärryksen kanssa, minkä mukaan jokaisesta luvusta voidaan aina sanoa yksi suurempi eli seuraava luku. (Merenluoto & Lehtinen 2004, ) Haapasalon (2004, 53) mukaan mielen tietoverkolle on ominaista, että tiedonpalaset, joista Haapasalo käyttää nimitystä verkon solmukohdat, ovat muutakin kuin faktatietoja. Ne voivat olla käsitteitä ja niiden määritelmiä, ihmisen omia konstruointeja, toimintoja, näkökulmia ja jopa ongelmia. Haapasalo korostaa ihmisen oman ajattelutoiminnan merkitystä tietoverkon rakentamisessa. Konseptuaalisen tiedon käsitepari proseduraalinen tieto kuvaa matemaattisen tiedon toista jäsentymistapaa aivoissa. Proseduraalinen tieto on muodoltaan toimintaohje esimerkiksi algoritmi tai matemaattinen sääntö, jota voidaan hyödyntää matemaattisten tehtävien ratkaisemisessa. (Haapasalo 2004, 53; Hiebert & Lefevre 1987, 6.) Hiebertin ja Lefevren (1987, 6) mukaan algoritmilla tarkoitetaan useista perättäisistä vaiheista koostuvaa toimintaohjetta, jota mekaanisesti seuraamalla saadaan jokin tehtävä ratkaistua. Proseduraaliset toimintaohjeet sopivat yleensä vain tietyn tehtävän tai ongelman ratkaisemiseen ja ovat huonosti siirrettävissä (Rittle Johnson & Siegler 2011, 346). 7\n12 Haapasalo (2004, 53) ei näe proseduraaliseen tietoon perustuvaa työskentelyä yhtä mekaanisena toimintana kuin Hiebert ja Lefevren. Haapasalon mukaan proseduraaliseen tietoon perustuvalla toiminnalla on jokin ennalta asetettu tavoite. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää käytettyjen toimintatapojen ymmärtämistä. Toimintatapojen tietoinen ajattelu ei kuitenkaan ole välttämätöntä, jos toimintatavat ovat automatisoituneet. Liittäessään ymmärtämisen myös proseduraaliseen tietoon, Haapasalo (2004, 54) tuo konseptuaalisen ja proseduraalisen tiedon määritelmät lähemmäksi toisiaan. Käsite proseduraalinen tieto on lähellä Yrjönsuuren (2004) käsitettä algoritminen ajattelu. Algoritminen ajattelu on tietoa maatemaattisista kaavoista ja malleista eli algoritmeista sekä niiden soveltamisesta. Kun samaa laskualgoritmia käyttää toistuvasti, sen käyttö automatisoituu vähitellen. Tällöin tietoisuus toiminnasta laskee ja ajattelun siirtäminen uuteen kohteeseen mahdollistuu. Algoritmisen ajattelun pari on reflektoiva ajattelu. Reflektoiva ajattelu on matemaattisten ilmiöiden pohdintaa, joka johtaa matemaattisten rakenteiden ymmärtämiseen. Reflektoivan ajattelun avulla ihminen tunnistaa matemaattisia ongelmia ja keksii ideoita niiden ratkaisemiseen. Algoritminen ajattelu puolestaan tarjoaa välineet, joilla ratkaisu voidaan toteuttaa. Yhteys edellä kuvattujen matematiikan tiedonlajien välillä on tärkeä. Jos yhteys tiedonlajien väliltä puuttuu, oppilaalla voi olla tunne, että hän ymmärtää matematiikkaa, mutta ei kuitenkaan osaa ratkaista tehtäviä. Vaihtoehtoisesti oppilas voi osata ratkaista tehtäviä, mutta ei ymmärrä tekemäänsä. Oppilaiden pitäisi myös ymmärtää symbolisen kielen yhteys reaalimaailman ilmiöihin. Esimerkiksi symboli + tarkoittaa asioiden yhdistämistä. (Hiebert ja Lefevrer 1987.) Neljäsluokkalaisten desimaalilukujen oppimista koskevassa tutkimuksessaan Rittle- Johnson ja Siegler (2001, ) osoittavat, että konseptuaalinen ja proseduraalinen tieto kehittyvät rinnakkain. Konseptuaalisen tiedon kehitys ennustaa proseduraalisen tiedon kehitystä ja toisinpäin. Konseptuaalinen tieto auttaa tehtävän ymmärtämisessä ja oikeiden ratkaisutapojen valinnassa, mikä johtaa proseduraalisen tiedon kehittymiseen. Toisaalta kun oppilas ratkaisee jotakin ongelmaa proseduraaliseen tiedon avulla, hän voi havain- 8\n13 noida omaa toimintaansa ja kehittää käsitteellistä ymmärrystään eli konseptuaalista tietoaan asiasta. Tiedonlajien kehityksen välillä on niin tiivis yhteys, että on mahdotonta sanoa, kumpi tiedonlajeista on olemassa ensin. Haapasalo (2004) yhtyy Rittle-Johnsonin ja Sieglerin käsitykseen konseptuaalinen ja proseduraalinen tiedon välisestä yhteydestä. Tiedonlajeja on monesti jopa vaikea erottaa toisistaan. Niinpä Haapasalo kyseenalaistaa edellisen kaltaiset tutkimukset, jotka pyrkivät mittaamaan erikseen konseptuaalisen ja proseduraalisen tiedon hallintaa. Haapasalon mielestä tiedonlajien erottelu kannattaa tehdä vain sillä perusteella, kuinka tietoisesti yksilö kykenee perustelemaan toimintaansa. Haapasalon (2004) mukaan lapselle on luontaista tehdä asioita, ennen kuin hän täysin ymmärtää tekemäänsä. Tällä perusteella Haapasalo arvelee proseduraalisen tiedon hieman edeltävän konseptuaalista tietoa. Toisaalta on mahdollista oppia ensin konseptuaalista tietoa ja soveltaa sitä sitten toimintaan. Haapasalo kutsuu konseptuaalisesta tiedosta lähtevää tiedonrakentamista koulutukselliseksi lähestymistavaksi, koska järjestys on yleinen formaalissa opetuksessa. 2.2 Matematiikan tavoitteet perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (2004, 160) mukaan matematiikan opiskelun keskeisiä tavoitteita peruskoulun 3-5 luokalla ovat matemaattisen ajattelun kehittäminen, lukukäsitteen ja peruslaskutoimituksien varmentaminen sekä matematiikan käsitteiden ja rakenteiden omaksumista pohjustavien kokemusten hankkiminen. Lisäksi oppilaan pitäisi oppia havaitsemaan ilmiöiden säännönmukaisuuksia ja niiden välisiä yhtäläisyyksiä. Matemaattisten käsitteiden muodostamista ja käyttöä oppilaan pitäisi harjoitella tutkimalla ja havainnoimalla. Työskentelytaitojen tavoitteita ovat sääntöjen ja ohjeiden mukaan toimiminen sekä pitkäjänteiseen työskentelyyn keskittyminen (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004, 161). 9\n14 Lukuihin, laskutoimituksiin ja algebraan liittyviä tavoitteita ovat kymmenjärjestelmän varmentaminen, lukujen luokittelu ja järjestäminen sekä lukujonon tulkitseminen ja kirjoittaminen. Lisäksi oppilas harjoittelee suhteiden, säännönmukaisuuksien ja riippuvuuksien ymmärtämistä. Oppilaan pitäisi oppia myös laskualgoritmien käyttöä ja päässälaskutaitoja sekä kerto- ja jakolaskuja. (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004, 161.) 2.3 Matemaattiset taidot Matematiikan taito voidaan jakaa neljään osa-alueeseen: lukujono-, aritmetiikka-, algebraja geometriataitoon. Kukin näistä osa-alueesta muodostaa oman hierarkkisen rakenteensa. Hierarkkinen rakenne tarkoittaa, että jokainen uusi tieto tai taito perustuu aiempiin tietoihin ja taitoihin. Kunkin matematiikan osa-alueen rakentumisen vaiheet ovat ymmärtäminen, laskutoimitusten toteuttaminen ja soveltava matematiikan taito. (Taipale 2010, ) Tässä tutkielmassa keskitytään lukujono- ja aritmetiikkataitojen tutkimiseen. Näiden taitojen hierarkkinen rakenne on esitetty taulukossa 1. Lukujono- ja aritmetiikan taidot on esitetty taulukossa rinnakkain. Todellisuudessa osa-alueet sijoittuvat osittain päällekkäin, sillä lukukäsitteen ymmärtäminen ja lukujonotaidot luovat pohjan aritmetiikan taidolle (Taipale 2010, 24). Matemaattisia taitoja voidaan luokitella jakamalla ne biologisesti primaareihin ja sekundaarisiin taitoihin. Biologisesti primaarit taidot kehittyvät lapselle arkielämän tilanteissa, sillä niiden kehitystä tukevat synnynnäiset valmiudet. Tutkijoiden välillä on eroa siinä, mitä taitoja he pitävät primaareina. Aunion (2004) mukaan primaareina voidaan pitää sellaisia taitoja, jotka kehittyvät lapselle hyvin varhain ja esiintyvät samanlaisina eri kulttuureissa. Tällä perusteella primaareja taitoja ovat pienten lukumäärien tarkka hahmottaminen, suurempien lukumäärien suhteellinen hahmottaminen ja yksi-yhteen vastaavuus. (Aunio 2004, ) 10\n15 Primaarien taitojen perustalle ihmiset ovat vuosituhanten aikana kehittäneet sekundaarisia matematiikan taitoja, jotka mahdollistavat havainnointikyvyn rajat ylittävän laskemisen. Sekundaariset taidot riippuvat ympäröivästä kulttuurista, ja niiden oppiminen vaatii harjoittelua sekä usein järjestelmällistä opiskelua. Sekundaareista taidoista ensimmäisiä ovat lukujonotaidot, joilla on keskeinen asema lapsen matemaattisen ajattelun kehittymisessä. (Aunio 2004, 201, 203.) SOVELTAVA MATEMATIIKAN TAITO lukukäsitteen sovellukset aritmetiikan sovellukset LASKUTOIMITUSTEN TOTEUTTAMINEN lukujonossa liikkuminen luvuilla laskeminen YMMÄRTÄMINEN lukukäsite aritmetiikan käsitteet VARHAISET TAIDOT LUVUT JA LUKUJONO- TAIDOT ARITMETIIKAN TAITO TAULUKKO 1. Matematiikan taitojen hierarkkinen rakentuminen (Taipale 2010, 21, mukaillen) Lukujonotaidot Lukujonotaidot luovat pohjan lukujen merkityksen ymmärtämiselle. Lukujen ymmärtäminen mahdollistaa matemaattisen vertailujen tekemisen, laskentamenetelmien ymmärtämisen, ratkaisujen kehittelemisen matemaattisiin ongelmiin sekä saatujen tulosten tulkitsemisen ja mahdollisten virheiden tunnistamisen. (Berch 2005, 333.) Lukujonotaidot voidaan määritellä hyvin monella tavalla. Berch (emt, ) on koonnut tutkimuskirjallisuudesta kymmeniä erilaisia tapoja määritellä lukujonotaitoja. Joidenkin määritelmien mukaan lukujonotaidot ovat harjoittelun kautta kehittynyttä syvällistä ymmärrystä mate- 11\n16 maattisista suhteista ja rakenteista. Toisten määritelmien mukaan lukujonotaidot ovat synnynnäisiin valmiuksiin ja ympäristön havainnointiin perustuva kyky hahmottaa lukumääriä. Tässä tutkielmassa lukujonotaidoilla tarkoitetaan jälkimmäistä eli lukumäärien ja niiden suhteiden perustason hahmottamista. Lukujonotaitojen kehittyminen alkaa varhain. Jo pienellä lapsella on luontainen kyky erottaa pieniä lukumääriä (1,2,3) toisistaan yhdellä silmäyksellä, minkä kautta lapsi oppii ymmärtämään lukusanojen yksi, kaksi ja kolme merkityksen. Kun pienien lukumäärien hahmottaminen yhdistyy lapsen mielessä lukusanojen luetteluun, hän alkaa vähitellen ymmärtää, että lukusanajono kuvaa kasvavaa esinejoukkoa. (Aunio 2004, 20, 203; Sarama & Clements 2009, ) Lukujonotaitojen ensimmäinen vaihe on lukujen luetteleminen oikeassa järjestyksessä. Lapsi oppii luettelemaan lukuja lorun kaltaisena listana, mutta ei vielä ymmärrä lukuja toisistaan erillisinä eikä niiden yhteyttä laskemiseen. Aikuisesta mallia ottaen lapsi vähitellen yhdistää lukujen luettelemisen esineiden osoitteluun. (Aunio 2004, 20, 203; Sarama & Clements 2009, ) Esineiden osoittelu on aluksi epäsystemaattista. Osa esineistä saattaa tulla lasketuksi useita kertoja ja osa jäädä laskematta. Lukujonotaitojen kehityksessä keskeinen oivallus on yksiyhteen vastaavuuden ymmärtäminen, mikä tarkoittaa, että lapsi huomaa yhden lukusanan vastaavan aina yhtä osoitettua esinettä tai asiaa. (Aunio 2004, 20, 203; Sarama & Clements 2009, ) Yksi-yhteen vastaavuuden lapsi ymmärtää noin kolmen vuoden iässä (Sarama & Clements 2009, 74). Aluksi laskeminen ja lukumäärän ymmärtäminen ovat lapsen mielessä toisistaan erillisiä. Lapsi osaa laskea esineitä, mutta ei ymmärrä, että viimeinen laskiessa lausuttu luku kuvaa laskettujen esineiden määrää. Merkittävä kehitysaskel on, kun lapsi huomaa voivansa hyödyntää laskemista esineiden lukumäärän selvittämisessä. (Aunio 2004, 203.) 12\n17 Saraman ja Clemensin (2009, 75 76) mukaan noin viisivuotias lapsi osaa kertoa, mikä luku on jostakin luvusta seuraava. Aluksi lapsi löytää vastauksen kysymykseen luettelemalla luvut ykkösestä kysyttyyn lukuun asti (1,2,..6,7). Noin vuotta myöhemmin lapsi osaa vastata seuraavaa lukua koskevaan kysymykseen suoraan (6 jälkeen tulee 7). Lisäksi lapsi osaa luettelemalla liikkua useamman luvun askeleita lukujonossa esim. osaa vastata kysymykseen, mikä luku on kolme eteenpäin kuutosesta (lapsi laskee: 6,7,8,9). Lapsen ei välttämättä tarvitse enää aloittaa luettelemista ykkösestä, mutta sormien käyttäminen luettelemisen apuna on yleistä. Samaan aikaan lapsi on oppinut luettelemaan lukuja myös takaperin. Lukualueen laajenemisen myötä lukutaidot edistyvät siten, että lapsi oppii luettelemaan luvut ykkösestä sataan osan luvuista yli hypäten. Lapsi hyödyntää lukuja luetellessaan esimerkiksi kymmeniä tai parillisia lukuja (10, tai 2,4,6...). Lapsi alkaa myös erottaa luvuista ykköset ja kymmenet ja ymmärtää, mihin kumpikin numero viittaa. (Sarama & Clements 2009, ) Lukujonotaitojen edistyneimmässä vaiheessa lapsi ymmärtää, että luvut liittyvät merkityksellisesti toisiinsa ja suurempi luku saadaan pienempiä yhdistämällä. Tässä vaiheessa lapsi osaa liikkua lukujonossa eripituisia askelia molempiin suuntiin, mikä on suoraan yhteydessä yhteen- ja vähennyslaskutaitoihin. (Aunio 2004, 203.) Aritmeettiset taidot Aritmetiikalla tarkoitetaan luonnollisilla luvuilla tapahtuvia yhteen-, vähennys-, kerto- ja jako-, juuri- ja potenssilaskuja (Thompson & Martinson 1994, 34). Aritmetiikka on siis numeroilla laskemista. Aritmetiikan taito ei ole yksittäinen taito, vaan se koostuu useista 13\n18 osataidoista, jotka kehittyvät rinnakkain. Aritmetiikan taito sisältää lukutietouden, aritmeettisten faktojen muistamisen, käsitteiden ymmärtämisen ja matemaattisten algoritmien suorittamisen. (Taipale 2004, 24.) Aritmeettisen ymmärryksen kehittyksen kannalta keskeisiä perustaitoja ovat määrän ilmaiseminen lukujen avulla, lukujen suuruuden vertailu, samansuuruisten joukkojen havaitseminen ja muodostaminen, paikka-arvon ymmärtäminen, yhteen- ja vähennyslaskutaito yksinumeroisilla luvuilla sekä osa-kokonaissuhteiden ymmärtäminen. Koulumatematiikan ymmärtäminen perustuu edellä lueteltujen perustaitojen hallintaan. (Baroody 2004, 176.) Lapsen yhteen- ja vähennyslaskustrategiat kehittyvät vaiheittain. Aluksi lapsi laskee konkreettisia esineitä niitä laskiessaan osoitellen. Hän saattaa varmistaa laskemisensa järjestelmällisen sujumisen siirtämällä esineitä hieman, kun on laskenut ne. Seuraavassa vaiheessa lapsi käyttää sormia laskemisen tukena. Lapsi saattaa laskea laskun neljään lisätään viisi seuraavalla tavalla: Aluksi lapsi nostaa pystyyn neljä sormea (laskien samalla 1,2..4), sitten viisi sormea lisää (1,2...5) ja lopuksi hän laskee kaikki sormet (1,2...9). Kehittyneempi tapa laskea edellinen lasku on laskemisen aloittaminen ensimmäisestä yhteenlaskettavasta (4,5,6...9). (Sarama & Clements 2009, ) Luettelemalla laskeminen vaihtuu myöhemmin verbaalisiin ja lopulta muistamiseen perustuviin laskustrategioihin. Verbaalista laskustrategiaa käyttävä lapsi laskee edellä olevan laskun esimerkiksi seuraavalla tavalla: neljä, viisi on yksi, kuusi on kaksi...yhdeksän on viisi, yhdeksän. Muistamiseen perustuvat strategiat ovat erilaisten numeroyhdistelmien muistamista ja niiden hyödyntämistä. Esimerkiksi lapsi muistaa kymppi pareja kuten 3+7=10 tai tupla lukuja kuten 7+7=14. Tällöin hän voi laske edellisen esimerkin seuraavasti: 4+4=8, siis yksi lisää, 4+5=9. (Sarama & Clements 2009, 77, 127.) Yksinkertaisen yhteen- tai vähennyslaskutehtävän vaikeuteen vaikuttaa huomattavasti se, mikä laskun numeroista on tuntematon. Summa tuntematon laskut (5+6=) ovat helpoimpia. Ensimmäinen yhteenlaskettava tuntematon laskut (+6=11) ovat vaikeimpia. Toinen yhteenlaskettava tuntematon laskut (5+=11) ovat tältä väliltä. (Sarama & Clements 2009, ) 14\n19 Yhteen- ja vähennyslaskujen korkeimmalle kehitystasolle edennyt lapsi osaa käyttää useita erilaisia strategioita lukujen kanssa työskennellessään. Lisäksi hän ymmärtää, että luvut voivat olla myös negatiivisia. (Nunes & Bryant 1989, 141.) Kertolaskun oppiminen perustuu yhteen- ja vähennyslaskun ymmärtämiseen, sillä kertolasku voidaan ymmärtää toistettuna yhteenlaskuna (Baroody 2004, 193, 209). 2.5 Tytöt ja pojat matematiikan oppijoina Useiden tutkimusten perusteella peruskouluikäiset tytöt ja pojat osaavat keskimäärin yhtä hyvin matematiikka. Poikien matematiikan taidot saattavat olla hieman parempia kuin tyttöjen, mutta ei tilastollisesti merkitsevästi. (Hirvonen 2012, 45 49; Huisman 2006, 51, 53; Mattila 2005, 61; Niemi 2008, ) Vuosien 2003 ja 2006 PISA tutkimuksissa pojat menestyivät tyttöjä paremmin matematiikassa, mutta vuoden 2009 tutkimuksessa sukupuolien välillä ei enää ollut osaamiseroa (Kupari 2012, 38 40). Toisaalta opetushallituksen vuoden 2000 kartoituksessa tyttöjen keskimääräinen osaaminen oli hieman parempaa kuin poikien, mutta ero oli vain tilastollisesti suuntaa antava (Niemi 2004, ). Poikien matematiikan osaamisessa on hieman enemmän hajontaa kuin tyttöjen. Poikia on tyttöjä enemmän sekä keskimääräistä paremmin osaavien että keskimääräistä huonommin osaavien joukossa (Niemi 2008, 65 67). Matematiikan osa-alue vaikuttaa jonkin verran osaamiseen. Opetushallituksen tutkimuksessa kuudesluokkalaiset pojat osasivat tyttöjä paremmin tehtäviä, jotka sijoittuivat alueille luvut, laskutoimitukset ja algebra sekä tietojenkäsittely, tilastot ja todennäköisyys. Työt menestyivät poikia paremmin geometriassa. (Niemi 2008, ) Toisaalta toisen opetushallituksen tutkimuksen mukaan kuudesluokkalaiset pojat olivat tyttöjä parempia geometriassa ja tytöt poikia parempia alueilla lukukäsite, laskutavat, yhtälöt ja soveltava matematiikkaa (Niemi 2004, ). Yhdeksäsluokkalaiset pojat osasivat tyttöjä paremmin luvut ja laskutoimitukset alueen tehtäviä (Hirvonen 2012, 45 49). 15\n20 Osaamiseen vaikuttaa myös tehtävätyyppi. Pojat osaavat tyttöjä paremmin päässälaskuja ja monivalintatehtäviä (Hirvonen 2012, 45 49; Mattila 2005, 61; Niemi 2008, 65 67). Tytöt puolestaan menestyvät tuottamistehtävissä (Niemi 2004, ) ja ongelmanratkaisutehtävissä (Hirvonen 2012, 45 49; Niemi 2008, 65 67). Kuudes- ja yhdeksäsluokkalaisten poikien matematiikka-asenteet ovat myönteisempiä kuin tyttöjen. Pojat pitävät matematiikasta enemmän kuin tytöt, ja poikien kokemus omasta matematiikan osaamisesta on myönteisempiä kuin tyttöjen. (Kupari & Törnroos 2005, 153, 159, 163; Niemi 2008, 45.) Kuudennella luokalla tytöt ja pojat arvioivat matematiikan yhtä hyödylliseksi oppiaineeksi (Niemi, 2008, 45). Kuitenkin yhdeksännellä luokalla pojat arvioivat matematiikan hyödyllisemmäksi oppiaineeksi kuin tytöt (Kupari & Törnroos 2005, 156). Vaikka heikoimmin matematiikkaa osaavien oppilaiden joukossa on lähes yhtä paljon tyttöjä ja poikia, niin itsensä heikoksi matematiikan osaajaksi arvioi huomattavasti useampi tyttö kuin poika. Lisäksi tytöt kokevat selkeästi poikia enemmän matematiikka-ahdistusta. (Kupari & Törnroos 2005, 159, 163; Räsänen, Närhi, Aunio 2010, 194.) Opetushallituksen seurantatutkimuksen perusteella oppilaiden matematiikka-asenteet huononevat huomattavasti peruskouluaikana. Tyttöjen asenteet heikkenevät hieman enemmän kuin poikien. Erityisesti tyttöjen kokemus itsestään matematiikan osaajana huononee enemmän kuin poikien, vaikka sukupuolien välisessä osaamisessa ei ole eroa. (Metsämuuronen, 2010, 101, 120.) Matematiikka-asenteilla on merkitystä, sillä ne ovat yhteydessä matematiikan osaamiseen. Erityisesti kokemus itsestä matematiikan osaajana on voimakkaasti yhteydessä matematiikan osaamiseen. Matematiikasta pitäminen ja matematiikan hyödylliseksi kokeminen ovat myös selkeästi yhteydessä osaamiseen, mutta yhteys ei ole yhtä voimakas kuin edellinen. Matematiikan kokeminen ahdistavana ja pelottavana puolestaan heikentää selvästi matematiikan osaamista. (Kupari & Törnroos 2005, 170.) Edellä esitellyt yhteydet eivät ilmaise syy-seuraussuuntaa, mutta voisi olettaa, että yhteys on kaksisuuntainen. Esimerkiksi heik- 16


Beta RR 250 250 cm³ 2019 - Salo - Moottoripyörä - Nettimoto\nBeta RR 2T 250 2019 RR 2T 250 on Enduro E1 2018 maailmanmestari Bradley Freemanin valinta. Pyörä on kevyt, ketterä ja erittäin helppo käsitellä. Beta on viime vuodet uudistanut voimakkaasti enduromallistoaan kokemuksilla jotka on saatu erittäin menestyksellisestä kilpailutoiminnasta. Vain viimeisen kolmen vuoden aikana Beta on voittanut kolme Enduro GP valmistajien maailmanmestaruutta, Enduro GP sekä Enduro 3 kuljettajien maailmamestaruudet (Steve Holcombe 2016,2017,2018), kaksi Enduro nuorten maailmanmestaruutta (Brad Freeman 2017, Matteo Cavallo 2018), yhden Enduro 1 luokan maailmestaruuden (Brad Freeman 2018) sekä kolme Italian mestaruutta. Mallivuodelle 2019 kehitystä on tapahtunut erityisesti iskunvaimentissa jotka on uudistettu täysin eteen ja taakse. Iskunvaimentimien valmistuksesta vastaa maailman suurin iskunvaimenninvalmistaja ZF Sachs Kaikki Betan enduromalliston pyörät on rekisteröitävissä tieliikenteeseen 2019 mallin muutokset: Moottori Uusi moottorinohjainyksikkö (ECU) tuottaa entistä tehokkaamman sytytyspiikin korkeilla kierroksilla, joka parantaa palamistapahtumaa ja moottorin suorituskykyä. Isomman kytkintyösylinterin ansiosta kevyempi ja parempi kytkintuntuma. Uusi pakoputkisto (250/300) parantaa suorituskykyä kaikilla kierrosalueilla Muut muutokset Uusi ZF Sach (ø 48 mm) keula uusilla säätöominaisuuksilla. Säädettävä isku- ja paluuvaimennus sekä jousen esijännityksen säätö iskunvaimentimen yläkorkista. Kaikki voidaan säätää ilman työkaluja vaikka suoraan satulassa istuen. Iskunvaimentimissa myös uusi sisäosien kokoonpano, joka vakauttaa toimintaa sekä erikoisanodisointi, joka parantaa herkkyyttää ja pienentää putkien kitkaa sekä lisää kulutuskestävyyttä. Uudet etuiskunvaimentimien jalat(Yoke): Lujemmat ja kevyemmät Uudet etuhaarukan suojat. Uusien etuiskunvaimentimien jalkojen myötä Beta sai myös tyylikkäät uudelleen muotoillut liukuputkien suojat. Täysin uudistettu ZF Sachs takaiskari: Uusi kompaktimpi ø 46 mm mäntä joka on 300g kevyempi. Uuden männän ansiosta iskunvaimentimeen on saatu vakaa toiminta öljyn lämpötilasta riippumatta. Samalla on saatu parannettua herkkyyttä ja takerenkaan pitoa. Ylärunko ja lisäsäiliö on myös päivittynyt ja keventynyt. Uusi jousi on myös kevyempi. Uudet grafiikat ja väritykset Rekisteröitäessä myyntihintaan lisätään autovero 1066,87 euroa. Myös vaihto ja rahoitus, kysy hyvä tarjous Takatalolta!\nRek.nro Ei rekisterissä (Ajamaton ajoneuvo) Päivitetty 18.07.2019\nRR 2T 250 on Enduro E1 2018 maailmanmestari Bradley Freemanin valinta. Pyörä on kevyt, ketterä ja erittäin helppo käsitellä.\nUusi pakoputkisto (250/300) parantaa suorituskykyä kaikilla kierrosalueilla\nRekisteröitäessä myyntihintaan lisätään autovero 1066,87 euroa.\nNettimoto ID 2364724\nMerkki Aprilia Beta BMW Honda Husqvarna Kawasaki KTM Suzuki Yamaha YCF Ancillotti Apollo Motors Aprilia Benelli Beta BMW BSE Buell Bultaco Cagiva Condor Derbi Drac Ducati Fantic Motor Fude Fusion Gas Gas Generic Harley-Davidson HM Honda Husaberg Husqvarna Irbis Jawa Jincheng Kawasaki KTM Kuberg Lifan MadCow Maico Mash MH Motorcycles Mikilon Moto Guzzi Motovert Muu merkki MZ Orion PitDozer Pitpro PitsterPro Pro RC Rieju Samurai Sherco Skyteam Stomp Suzuki SWM Ten7 Terra moto Thumpstar TM Triumph Varg Vor X-Motos X-Pro Yamaha YCF Zero


Valtatien 13 ja Otavantien liittymä - Liikennevirasto\nSuunnitelma-alueella tarkastellaan linja-autojen pysäkkitarpeet sekä niiden varustelut ja yhteydet. Erikoiskuljetusten tarpeet huomioidaan esimerkiksi yliajettavilla saarekkeilla.\nHankkeen kustannusarvio on noin 3 - 4 milj. eur.\nHankkeesta laaditaan tie ja katusuunnitelmat vuosien 2018-19 aikana. Maastotyöt ovat parhaillaan käynnissä ja tie- ja katusuunnitelma pyritään saamaan valmiiksi kevääseen 2019 mennessä.


Maailmanpankin ja IMF:n velkaohjelma sai pyyhkeitä | Fingo\nMaailmanpankin ja IMF:n velkaohjelma sai pyyhkeitä\nJörgen Levin (vas.) ja Anders Danielson miettivät, kuinka\nsodista kärsivät maat selviävät veloistaan. (Kuva: Ilona Niinikangas)\nKöyhien ja velkaantuneiden maiden tulevaisuutta pohdittiin monesta eri näkökulmasta, kun Helsinkiin kokoontui viime viikonloppuna yli sata kansainvälistä velkakysymyksen asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Velkavankien pelastusveneeksi tarjottiin niin velkojen mitätöimistä kuin kansainvälistä arpajaisveroakin. Wider-instituutin kokouksessa oltiin harvinaisen yksimielisiä siitä, että nykyiset velkahelpotukseen tähtäävät toimet eivät ole riittäviä.\nAsiantuntijoita kiinnosti eniten Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n vuonna 1996 aloittama HIPC-ohjelma (Heavily Indebted Poor Countries), jolla tähdätään velkaantuneimpien köyhien maiden ulkomaanvelan kestävään vähentämiseen. Ohjelman toinen vaihe alkoi kaksi vuotta sitten ja siinä on mukana 23 maata. Varsinaiseen velkojen mitätöintivaiheeseen on päässyt vasta kaksi valtiota: Bolivia ja Uganda.\nOhjelmaan valittavien maiden on täytettävä tiettyjä ehtoja ennen kuin niiden velkoja voidaan alkaa mitätöidä. Velallisten on muun muassa noudatettava Maailmanpankin ja IMF:n talousohjelmia ja laadittava ns. PRSP-suunnitelma (Poverty Reduction Strategy Paper) siitä, miten köyhyyttä voidaan vähentää.\nMaailmanpankki on laskenut, että HIPC-ohjelma yhdessä muiden velkaohjelmien kanssa puolittaisi maiden velkataakan.\nYK:n kehitysohjelman UNDP:n tutkija Stephen Browne tiivisti puheenvuorossaan useiden kansalaisjärjestöjenkin esittämän kritiikin: velkaohjelma on riittämätön.\n"Jos halutaan täyttää YK:n koko maailmaa koskevat köyhyydenvähentämistavoitteet, HIPC-ohjelmaa tulisi muuttaa niin, että vähennetään ohjelmassa jo mukana oleville maille asetettavia ehtoja ja määräyksiä. Samalla tulisi pyrkiä siihen, että HIPC-maiden määrä kasvaisi", Browne esitti.\nEhtojen määrä ei ole vähentynyt, päinvastoin. Maailmanpankki ja IMF päättivät syyskokouksessaan 1999 alkaa vaatia HIPC-mailta strategioita köyhyyden vähentämiseksi. Näitä PRSP-suunnitelmia ovat saaneet aikaiseksi vasta muutamat maat.\nMyös suunnitelmien sisältö jättää toivomisen varaa. World Development Movement -järjestön Allison Marshall näkee PRSP:t vanhan politiikan jatkeena: "Strategiat rakennetaan yhä talouskasvun, yksityistämisohjelmien ja kaupan vapauttamisen pohjalle. Ei puhuta juuri ollenkaan siitä, kuinka taloudellisesta kasvusta saatu hyöty kanavoidaan köyhille."\nPRSP-suunnitelmia pidetään yleensä hyvänä aloitteena, sillä hallitusten on työstettävä niitä yhdessä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. Kriitikot näkevät kasvavan ehdollistamisen kuitenkin uhkana. Liian monet ehdot hidastuttavat valtioiden matkaa kohti velkojen anteeksiantoa ja vähentävät valtioiden itsemääräämisoikeutta Joissain tapauksissa kiire saada velat mitätöityä heikentää myös PRSP-suunnitelmien laatua.\nTällä hetkellä moni vähiten kehittyneiden maiden joukkoon kuuluva valtio on HIPC-ohjelman ulkopuolella. Esimerkiksi Bangladeshissa 78 prosenttia väestöstä käyttää elämiseen alle kaksi dollaria päivässä - ja maan velkatilanne on kestämättömällä pohjalla.\nEurooppalaista kansalaisjärjestöjen kattojärjestöä Eurodadia edustanut Rob Mills oli huolissaan siitä, että ohjelmaan hyväksytään maita lähinnä velanhoidon makrotaloudellisten mittareiden mukaan. Inhimillinen kehitys tulisi ottaa nykyistä paremmin huomioon, kun tehdään maavalintoja.\nMills piti myös velanvähennystä liian pienenä. Esimerkiksi Sambia ja Niger käyttävät Millsin mukaan enemmän varoja velanhoitoon HIPC-ohjelman jälkeen kuin ennen sitä.\nHuolta aiheuttaa myös se, pääsevätkö maat velkaleikkausten jälkeen jaloilleen. Jos tarve lainanottoon ei poistu, velkahelpotuksista ei sinänsä ole hyötyä: pian lainaa kertyy uudelleen liian suureksi taakaksi.\nRob Mills ennusti, että vuoteen 2005 mennessä ainakin 11 HIPC-maan velanhoitokustannukset alkavat jälleen kohota. Maailmanpankki ja IMF ovat laskeneet, että vuonna 2018 kaikkien ohjelmaan kuuluvien valtioiden velanhoito olisi kestävällä pohjalla. Millsin ja monen muun kriitikon mukaan ennuste ei kuitenkaan perustu velkaongelma lopulliseen ratkaisuun vaan siihen että maiden taloudet kasvavat tulevaisuudessa poikkeuksellisen paljon.\nJos maiden vienti vetää niin kuin rahoituslaitokset ennustavat, velkojen hoito todellakin helpottuu. Mikäli taloudet eivät kuitenkaan kasva, on olemassa vaara että - HIPC-ohjelmasta huolimatta - velkataakka rasittaa maita vielä tulevaisuudessakin.\nKaikesta huolimatta HIPC-ohjelma ja etenkin velkahelpotukset ovat olennainen tapa auttaa eteläisen pallonpuoliskon velkaantuneita maita. Kansalaisjärjestöjen edustajien lisäksi myös moni asiantuntija oli sitä mieltä, että velkoja on annettava kokonaan anteeksi.\nKatajanokalla järjestetyssä seminaarissa käytiin läpi kaikki mahdolliset keinot velkaongelman ratkaisemiseksi. Myös uudenlaisia ideoita heitettiin ilmaan. Ulkoministeriön alivaltiosihteeri Pertti Majasen mielestä ratkaisu voisi löytyä vaikka arpajaisista. "En usko teknisesti Tobinin veroon, mutta on syytä tehdä tietä samanlaisille globaaleille ratkaisuille. Voisi kehitellä esimerkiksi kansainvälisen lotto- tai arpajaisveron, joka ohjattaisiin vähentämättömänä YK:lle", Majanen suunnitteli.


Ghinoleon / 63 / Mand / Freiburg, Baden-Wurttemberg, Tyskland | CaribbeanCupid.com\n63 • Freiburg, Baden-Wurttemberg, Tyskland\nMand / Separeret / ID: 112285\nOlen nuori isä, joka asuu neljän vuoden tyttärensä kanssa. Haluan ratsastaa moottoripyörällä ja pelata tyttäreni ja koirani kanssa. Olkaa hyvä ja katsokaa kuvaani ja koirani kuvaa - sillä te tiedätte, mitä odottaa sinua.\nMitä kerron teille? n´t todella tietää - vain nimeni lisää yho de - ja kerron teille lisää


ZICO'S HOME: Kasvihuone\nVihdoinkin sain kasaan vuosi tai kaksi sitten ostetun Ikean kasvihuoneen :) Pieni, mutta aika hauska moneen. Laitoin sen tuohon betonipenkin päälle ja todennäköisesti taitaa siihen jäädäkin ainakin täksi kesäksi, koska tuota pöytätilaa ei ole vielä pihalle eksynyt.\nItse tässä vasta opettelen tätä "yrttitrendiä" ja olisi kyllä kovasti haaveissa saada ensi vuonna omasta maasta kaikennäköistä ruuaksi kelpaavaa. Tänä vuonna kuitenkin opetellaan yrttien ja kesäkukkien hengissäpitämistä :)\nJokseenkin hauskaa hurahtaa moniin asioihin, joista ei olisi aiemmin voinut kuvitellakaan tykkäävänsä jossain vaiheessa elämää. Hyvänä esimerkkinä toimii se, että haluaisin oppia kutomaan ja virkkaamaan. Äitini on varsinainen taituri molemmissa ja itsehän olen ollut ala-asteelta lähtien puutöissä eli olen oikeasti ainoastaan kutonut pelkkää suoraa joskus ala-asteella. Ongelmahan on vaan se, että vuorokauteen tarvitsisi paljon lisätunteja, että voisi opetella niitä kaikkia kivoja uusia taitoja, joita haluaisin.\nTunnisteet: Kesä, Puutarha, Terassi, Yrtit


onesimpleprinciple.com :: View topic - Pimeästä energiasta sähköä / pimeästä aineesta havaittavaa a\nPimeästä energiasta sähköä / pimeästä aineesta havaittavaa a\nPosted: 02.09.2016 8:53 Post subject: Pimeästä energiasta sähköä / pimeästä aineesta havaittavaa a\nNiin, eivät taida ns. Pimeä aine ja pimeä energia liittyä toisiinsa nykyisten teorioiden mukaan.\nPimeän aineen avulla selitellään tiettyjä ilmiöitä jotka eivät liity laajenevan avaruuden laajenemisen kiihtymiseen.\nItse siis oletan että pimeää ainetta on olemassa ja että se säteilee pimeää energiaa.\nPimeä aine voi laajentua sopivissa olosuhteissa havaittavaksi jonka jälkeen se luonnollisesti säteilee energiaa joka vuorovaikuttaa meidän kanssa ja juuri näinhän täytyy olla jotta aineen voi havaita.\nMyös havaittava aine säteilee pimeää energiaa josta laajenevan valon aallot koostuvat ja joilla havaittavat / rekisteröitävät fotonit ratsastavat.\nJos joku keksii keinon millä tästä pimeästä energiasta, jota laajenevat atomien ytimet keskenään kierrättävät, saisi tahkottua havaittavaa / rekisteröitävissä olevaa sähköä, niin se olisi hänelle iso juttu.\nPs. Pimeällä aineellakaan ei ole vetävää voimaa!


Moritz Bleibtreu – Leffafriikkien koti.\nActors: Moritz Bleibtreu\nFatih Akinin leffassa saksalaiseen pubiruokalaan palkataan uusi kokki piristämään myyntiä. Kreikkalaista kiihkeyttä tihkuva kokki ei kuitenkaan purematta niele rahvaan asiakaskuntansa palautetta. Ravintolan omistajan vankilassa yöt oleileva velipoika maustaa myös keitosta pienten suhdekiemuroiden ohella. Ihan kelpo elokuva on viihdyttävää seurattavaa. **½ Puppe 26.11.2019\nToni Servillo näyttelee vähäeleisesti pappia, joka joutuu kuolemantapauksen myötä keskelle poliittista kähmintää. Murhaselvityksen varaan rakentuva jännite on jo sinällään heikko. Kun siihen lisätään lattea tekninen toteutus ja opettavalla sävyllä tapahtuva moraalinen jeesustelu, on katsomiskokemus melkoista pakkopullaa. ** Tipov 5.10.2017\nUskomattoman puuduttava ja pitkäveteinen. Järkyttävän kliseinen ja surkea esitys. 4 iltaa meni, että sain tämän loppuun (enpä oikein tiedä miksi edes katsoin kokonaan). Ihan pilalle tainnu mennä Forster, uskaltaakohan tuota Machine Gun Preacheria edes katsoa… ½ Puppe 15.11.2013 En tiedä miksi katoin tän järkyttävän pelleilyn loppuun asti, ehkä Forsterin aikaisempien töiden takia? * Tipov 7.1.2014 … Read more World War Z\nLola Rennt oli mielenkiintoinen ja ilmeisesti jonkinlaista kulttimainetta nauttiva teos. ***- Puppe 8.12.2009\nJulian Assangen vaiheista kertova trilleri toimii ihan mukavasti. Ei tätä montaa kertaa varmaan jaksa katsoa, mutta selvittää vähän (tietysti yhdestä valitusta näkökulmasta) Assangen ympärillä pyörivän kohun taustoja. *** Tipov 14.11.2013 Perusdraamaa wikileaksin ja Julian Assangen tiestä maailman tietoisuuteen. Hieman kuivakka tekele oli tämä. ** Konda 26.4.2014\nJollain tavalla tositapahtumiin pohjaavassa jutussa koehenkilöt jaetaan vankeihin ja vartijoihin, jotta päästään seuraamaan roolituksen ja vallankäytön vaikutusta käyttäytymiseen. Homma luonnollisesti riistäytyy käsistä leffassa, joka toimii perustasolla ihan mukavasti. *** Tipov 17.2.2014


Ilta saariston elämää… Katriina musikaali Kuopiossa – Maestra\nKäyttäjän Ritva Maria Weyner lähettämä 4. syyskuu 2011 kello 01:00\nOli ihana olla mukana ensi-illassa Kuopion kaupungin teatterissa ja tavata teitä kuorolaisia ja tietysti Jaana!\nNautin illasta paljon. Kokonaisuus oli tasapainoinen ja komea. Se toteutettiin sydämen palolla ja se oli syntynyt kaikkien yhteisenä produktiona. Se tuntui vahvana ja kirkkaana.\nElämänmakuinen tarina syttyi elämään näyttämöllä. Musiikki ja laulut kuljettivat tarinaa valoisuudellaan ja melodisuudellaan. Laulujen teksti kuljetti tarinaa ja toi siihen tunnetta.\nKiitos Marita niistä!\nIhania melodisia lauluja, joiden sanoma oli elävä ja läsnä tarinassa.\nKiinnostavasti ja kauniisti toteutettuna ajanjaksot vaihtuivat; nuori Katriina otti vastaan jo ikääntyneemmän Katriinan…se oli koskettavaa ja kuvaavaa sille, kuinka olemme läsnä itsessämme eri ikäkausinamme samanaikaisesti, vaikka uusi elämän vaihe jo alkaa muutoksineen.\nAjankuvana ja saaristolaiselämän ankaruus tuntui; perhe menetti tyttärensä, jossa tyttönen pienin leikkisin askelin siirtyi elämästä pois…lempeiden saattajien keralla. Ei voinut välttyä kosteilta silmiltä ja liikutuksen tunteilta.\nPerheen poikien luonteiden erilaissuus näkyi ja kyläyhteisön piirteet saivat näkyä eri rooleissa.\nKiitettävän kuvaavia oli myös koreografia liikkuvat ja tanssivat askelkuviot koko näyttämöllä ja hienosti oivallettu saaristolaisen maiseman kuvaa, profiilia ja muotoa kallioineen, joksi näyttämö oli muuttunut.\nMitään ei ollut yli eikä mitään liikaa.\nMusiikki ja laulut jäivät mieleen valoisana ja melodisina, tunteita täynnä.\nHieno ja mieleenpainuva ilta josta jää tunnelmia mieleen elämään ja sointuja soimaan.\nHyvän mielen ilta.\nYhden katsojan ajatuksia ja tunnelmia mukanaeläen…..\nTerveisiä kaikille tutuille ja kaikille kuorolaisille\nja upeaa syksyn aikaa teille\nPotemista rempoissa riittää, enempi ja vähempi vielä toistaiseksi….\nKommentoinut Rauni Kankaanmäki 6. syyskuu 2011 08:45\nOi jospa oisin saanut olla mukana… Kuulostaa niin hienolta projektilta, että toivottavasti kerkeän käydä sen katsomassa / kuuntelemassa jossain vaiheessa näytäntökautta. Iloista laulukautta kaikille!\nKommentoinut Marita Jama 5. syyskuu 2011 13:16\nKiitos Maria lämmittävistä sanoistasi. Vanhana viisunikkarina iloitsin, kun pääsin taas rustaamaan värssyjä. Muutenkin työ oli minulle rakas, onhan minulla tyttäreni kautta myös erityinen suhde Ahvenanmaahan. Tytär on asunut siellä pitkään, hänellä on kotipaikkaoikeuskin. Ja hänen kanssaan tein kesällä 2009 ensimmäisen ekskursion Katrinan todellisille tapahtumapaikoille Vårdön saareen.


Kos, Kreikka| Europcar Autovuokraamo\nEtsi toimipisteitä kaupungista Kos\nHyödynnä Europcarin erinomaisia autonvuokraustarjouksia ympäri vuoden Kos Kreikka. Valitse laajasta autovalikoimastamme juuri sinulle sopivin ajoneuvo yhdestä 2 asemasta, kaupungissa Kos. Etsit sitten autonvuokrausta kohteesta Kos osana lomaa, työmatkaa tai muuta tapahtumaa, löydät varmasti tarpeidesi mukaisen ajoneuvon. Johtavana autovuokraamona olemme ylpeitä tarjoamastamme palvelusta lyhyaikaisiin ja pitkäaikaisiin vuokrauksiin, edulliseen hintaan ilman piilotettuja maksuja.\nSuosituimmat toimipisteet kaupungissa Kos\nHenkilö- ja pakettiautonvuokraus tehty helpoksi sinulle Europcar Kos toimipisteellä\nYstävällinen palvelu, uudet autot ja edulliset hinnat ovat osa jokapäiväistä palvelutarjontaamme. Löydät meiltä oikean vuokra-auton työ- ja vapaa-ajanmatkaan tai pakettiauton tarpedesi mukaan Kos toimipisteestä.\nEuropcar Kos on valmiina palvelemaan sinua. Muista aina ottaa mukaasi ajokortti, voimassa oleva luottokortti sekä id-kortti (kuten passi, mikäli vuokraat ulkomailta).\nEuropcarin vihreä ohjelma: Europcarissa ymmärrämme autonvuokrauksen ympäristövaikutukset. Siksi kannatamme kestävän kehityksen ohjelmaa, ja olemme ylpeitä siitä, että olemme ensimmäinen autovuokraamo Kos toimipisteellä, jolla on sertifioidut sitoumukset.


🏆 Paras 37 Mobiilikasino luokassa Kolumbia🇨🇴 vuonna 2020\nHuippu-Mobiilikasinot luokassa Kolumbia\nParhaat 37 Mobiilikasino -peliä luokassa Kolumbia 2020\nUhkapeli lait ovat tiukat, mutta Columbia on oikeastaan ainoa maa koko Latinalaisessa Amerikassa, joka on markkinoiden ja perustan, jolla mahdollistetaan ja mahdollistaa nettipelaamisen säännellyssä ympäristössä. Tämä on kuitenkin uusi ja niin siirtymässä mobiili pelaaminen on työn alla.\nOnline-pelaamista on kehittyvä ja kasvava ala, ja on tulossa niin merkittävä Kolumbiassa että messuilla ja messuilla ovat avautumisen ja tulossa vuosittaiset tapahtumat, jotka ovat hyvin osallistui paikallisten asukkaiden ja ne naapurimaissa samoin. Teknologian ja innovaatiotoiminnan luo jännittävän mahdollisuuden online-ja mobiili pelaaminen.\nMaalla kasinot Latinalaisessa Amerikassa ovat tiukasti säänneltyjä, mutta online-kasinot ja niiden säätely on suhteellisen liberaali Kolumbiassa. 2017 oli vuosi, että ensimmäinen lisenssi nettipelaamisen on myönnetty. Sittemmin lakeja ja sääntelyä nettipelaamisen ovat kehittyneet joitakin ainutlaatuisia rajoituksia ja sääntöjä.\nJotkut näistä ainutlaatuisia rajoituksen s kuuluu se, että live-pelit ovat vain voi ja laillisesti saa tarjoamia lisensoitu verkkopeleistä toimijoille. Edelleen, toisin kuin monissa muissa Latinalaisen Amerikan maissa, Kolumbia antaa kansalaisille mahdollisuuden käyttää verkkoalustoja jotka perustuvat ja toimivat pois ulkomaille.\nMikä on kasino lisenssi? Ensimmäinen askel merkityksen ymmärtämistä vain peliä ja luvanvaraisen kasinot on ymmärtää, mitä kasino lisenssin todella on. Pohjimmiltaan kasino luvan antaa sääntelyelin kansakunta / alueen joko uhkapelitoimijan eräänlaisena sinetti oikeutuksen.\nSaadakseen lisenssin, operaattorin on osoitettava, että se täyttää ja seuraa kriteerit ja sääntelyn jotka vaihtelevat tarjoamalla laillisia ja oikeudellisia pelejä operaattorin abiity suojella kuluttajien tietoja ja varoa kuluttajien turvallisuutta. Näillä kriteereillä on usein julkisesti saatavilla.\ntaloudellisesti vastuussa uhkapelaaminen\nKäytettäessä verkossa tai mobiili pelialusta ja näin oikeaa rahaa, on olemassa muutamia näkökohtia varmistaa vastuullinen online-pelaaminen. Ensinnäkin, ymmärtää operaattorin sitoutumisesta kuluttajansuojan ja turvatasoa kuin se koskee henkilökohtaisia tietoja voi olla tärkeää ennen edes kirjautumista online-kasino.\nEdelleen, kun olet kirjautunut, on tärkeää tehdä budjetin ja ymmärtää, mitä et ole ainoastaan valmiita käyttämään mutta myös kuinka paljon sinulla on varaa. Ymmärtäminen ja pelaaminen niitä rajoja auttaa vähentämään riskiä menettää rahaa, riippuvuus ja muita asioita osoittautunut liittyvän online-pelaamista.\nKolumbia on Latinalaisen Amerikan maan kanssa lähes 50 miljoonaa kansalaista, mikä tekee siitä toiseksi suurin maa Etelä-Amerikassa väestön. Väestö on nuorta, yli puolet väestöstä on alle 30-vuotias. Maassa on korkea lukutaidon ja ammattitaitoista työvoimaa.\nKannalta taloudessa, pitkäaikainen demokratian tekevät maasta yhden Latinalaisen Amerikan vakaimmista demokratioista. Tämä on yksi syy onnistuneesta vapaan talouden ja markkinoiden. Talous on monipuolistunut ja kasvanut jatkuvasti viime vuosikymmenen aikana yhä läsnä toimialoilla vaihtelevat maataloudesta uhkapeli.


Alliansseista otetaan oppia: yhdessä ja uudella tavalla tehokkaammin maaliin - Attracktive\nEtusivu / Artikkelit / Alliansseista otetaan oppia: yhdessä ja uudella tavalla tehokkaammin maaliin\nKuva: tsyhun / Shutterstock\n3 kommenttia artikkeliin\nKimmo Laatunen sanoo:\nErinomainen blogi siitä missä mennään tänään infra-alalla työympäristön kehittämisessä.\nMerkittävää on, että uusi sukupolvi on oppimassa ja osa jo osaa nuo LEAN työkalujen käyttämisen päivittäisessä kouluarjessa. Tämän on mahdollistanut ops 2016 (https://www.oph.fi/ops2016/perusteet), joka on otettu käyttöön Suomessa tänä syksynä. Suomen koulutusjärjestelmä on maailman huippua!\nTulevalle sukupolvelle digitaalisuus ja toisten huomioon ottaminen sekä yhdessä tekeminen oikeilla työkaluilla on arkea.\nOlisiko syytä ottaa oppia opetussuunnitelmasta, jossa myös ihmisten yhdessä tekeminen saadaan pitkäjänteiseksi. Olisiko tässä mahdollisesti ratkaisua siihen, että allianssiorganisaatioiden henkilöresurssien vaihtuvuus vähenisi ja uusien henkilöiden olisi tehokkaampaa tulla mukaan allianssille. Puhumattakaan organisaatioiden työtapojen kehittymisestä.\nJyrki KatajKataja sanoo:\nHyvä huomio, Kimmo. Olen itsekin pienen koululaisen vanhempana ilolla seurannut koulujen uusia toimintatapoja. Yhdessä tekeminen, digitaalisuus (mm. pädit opetuksessa) ja tiedon hyödyntäminen (netti) ovat jo arkipäivää lapsille. Nuorissa on tulevaisuus tässäkin tapauksessa!\nToki me kokeneemmatkin voisimme rohkeammin hypätä pois tutulta ladulta ja etsiä uusia reittejä – jos ei ihan umpihangesta, niin ainakin hyvästä hankikannosta!\nJyrki Kataja sanoo:\nJa kuten väärin menneestä nimestäni voi päätellä, on meillä vanhemmilla tekemistä ihan näissä perusasioissa ?