Mitä tehdä ilmaisella sähköllä? – Soininvaara\nenergia, Ilmastopolitiikka, _\nMitä tehdä ilmaisella sähköllä?\nOsmo Soininvaara / 8.10.2016\nRunsas tuuli- ja aurinkoenergian tarjonta ovat saattaneet sähkömarkkinat outoon tilanteeseen. Jos sekä tuulee että aurinko paistaa, sähkön hinta painuu erittäin alas. Suomessa hinta ei ole vielä mennyt negatiiviseksi, mutta Saksassa on tämäkin koettu. Aurinkovoima tekee Suomeen vasta tuloaan.\nHalpa sähkö merkitsee, ettei perinteisiä voimalaitoksia kannata nyt rakentaa käytöstä poistuneiden tilalle. Helenin esimerkiksi piti korvata Hanasaaren kivihiilivoimala hakevoimalalla Vuosaaressa, mutta yhtiö tyytyi pelkkään lämpökattilaan kaukolämmön tuottamista varten.\nNäissä oloissa Olkiluoto 3 ja Fennovoiman ydinvoimala tulevat olemaan omistajilleen raskas taloudellinen taakka.\nKun vanhat voimalat ajetaan alas, sähköstä voi tulla pulaa tyynenä ja kylmänä talvipäivänä. Sen hinta voi nousta ajoittain todella korkeaksi. On peloteltu jopa sähkön säännöstelyllä.\nSähkön saantia turvaamaan on esitetty, että varavoimalle maksetaan pelkästä sen olemassaolosta, jotta hätätilassa olisi mistä ottaa. Varastoidaanhan öljyäkin varmuusvarastoihin.\nHyvä arvaus on, että ylimääräisestä 1000 MW:n tehosta jouduttaisiin maksamaan noin 50 miljoonaa euroa vuodessa. Se on vähän verrattuna niihin tuhoihin, joita hallitsematon sähkön katkeaminen aiheuttaisi, mutta ei siinä olisi silti järkeä.\nOn paljon halvempaa säätää sähkön kulutusta. Paperitehtaan alasajo tulee kalliiksi, mutta ei se sentään kymmeniä miljoonia maksa.\nOlisi järkevää siirtyä siihen, että kaikki sähkön kuluttajat maksaisivat sähköstä sen tuntihinnan mukaan. Kun hinta pomppaa ylös, hyvin yksinkertainen automatiikka kääntäisi lämmön pois päältä pariksi tunniksi. Tämä olisi vapaaehtoista, mutta siitä palkittaisiin selvällä rahalla.\nSähkönkulutuksen ohjauksen vaatima tekniikka tulee tuottamaan paljon liiketoimintaa. Se säästää sekä rahaa että ympäristöä. Huippukuormituksen aikana sähkön tuotanto on hyvin saastuttavaa.\nSähkön hinnan vaihteluihin kannattaa etsiä ratkaisua myös toisesta päästä: mitä tehdä lähes ilmaisella sähköllä? Sähkön pörssihinta tulee olemaan lähellä nollaa pitkiä aikoja kesäisin, kunhan aurinkopaneelien käyttö aloitetaan tosissaan. Kohta peltikattoa uusittaessa siihen saa aurinkopaneelin melkein samaan hintaan.\nKesäajan runsaalle aurinkosähkölle pitää keksiä hyötykäyttöä ja siksikin, että nykyoloissa aurinkosähkö ei kesällä juuri vähennä hiilidioksidipäästöjä, sillä sähkön tuotanto on muutenkin melkein päästötöntä.\nEi tarvita paljonkaan mielikuvitusta keksiä ilmaiselle sähkölle järkevää käyttöä: sähköauton akkujen lataaminen, lämmön varastoiminen suureen kuumavesivarastoon, synteettisten polttoaineiden valmistaminen vedestä ja ilman hiilidioksidista, ja niin edelleen. Jos tämä tie avataan, innovatiiviset yritykset keksivät vaikka mitä.\nIlmaisen sähkön aikana kaukolämpövoimalat lopettavat sähkön tekemisen, mutta kaukolämpöä niiden on yhä tehtävä. Kaukolämpökin kannattaisi tehdä sillä ylijäämäsähköllä, paitsi että ei kannata. Sähkövero vie kannattavuuden miinukselle.\nJotta lähes ilmaista sähköä voisi käyttää järkeviin kohteisiin, sen pitäisi olla lähes ilmaista myös käyttäjilleen. Keskimääräinen sähkön hinta on nyt 3,5 senttiä kilowattitunnilta. Tämän päälle tulee sähkövero 2,8 snt ja siirtomaksu 3,9 snt, mikä nostaa kuluttajahinnan yli kymmeneen senttiin. Vaikka tuo sähkön 3,5 snt laskisi nollaan, kuluttajalle sähkö maksaisi edelleen 7,2 snt/kWh. Se ei kannusta mihinkään.\nJotta ilmaiselle sähkölle syntyisi hyötykäyttöä, on myllättävä sekä sähköveroa että siirtomaksuja.\nSähköverkon olemassaolo maksaa yhtä paljon siitä riippumatta, paljonko sitä käytetään. Sähkön siirrosta ei aiheudu juuri mitään kuluja. Siksi siirtomaksun pitäisi olla käytöstä riippumaton kiinteä kuukausimaksu niin kuin puhelinmaksukin useimmilla on.\nSähköveron – niin kauan kuin sitä tarvitaan – pitäisi määräytyä prosentteina pörssisähkön hinnasta. Koko sähköverosta voitaisiin luopua, jos sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä verotettaisiin tai päästöoikeuksien hinnat olisivat järkevällä tasolla.\nAurinkosähkön puolesta puhuvat kammoksuvat kulutuksesta riippumattomia siirtomaksuja, koska aurinkopaneelien kannattavuus perustuu tähän vapaamatkustajuuteen. Väärillä kannusteilla on taipumus tuottaa väärää toimintaa. On paljon parempi vapauttaa aurinkosähkö sähköverosta silloinkin, kun myy sitä verkkoon. Käytännössä tämä tapahtuisi veron suuruisella subventiolla, koska sähkövero on kuluttajan eikä tuottajan vero. Nykykäytäntö rajoittaa aurinkosähkön pieneksi kotitarvikepuuhasteluksi.\nSähkövero tuli aikanaan korvaamaan sähkön tuotannon hiilidioksidiveroa, joka ei oikein sopinut pohjoismaisiin sähkömarkkinoihin. Silloin kun sähkö on halpaa, se on myös päästötöntä, joten ei sitä pitäisi verottaakaan. Kun sähkö on kallista, se myös saastuttaa eniten. Kulutuksen ohjaus saisi lisäpontta, jos kallista sähköä verotettaisiin enemmän kuin halpaa.\nNämä kaksi muutosta, kiinteät sähkön siirtomaksut ja pörssihintaan sidottu prosentuaalinen sähkövero ohjaisivat sähkön tuotantoa ja kulutusta paljon nykyistä paremmin. Ne myös avaisivat valtavat markkinat innovatiivisille yrityksille auttamaan sähkön kulutuksen ohjaamisessa kalliin sähkön tunneista halpoihin tunteihin.\n(Kirjoitus on julkaistu Suomen Kuvalehdessä Näkökulma-artikkelina)\nPysäyttääkö etätyön helpottuminen kaupungistumisen?\nYlhäältä aloitettu perustulo\nMiksi yleiskaavaa ei pidä lykätä yli vaalien\n119 thoughts on “Mitä tehdä ilmaisella sähköllä?”\n> Sähkönkulutuksen ohjauksen vaatima tekniikka\n> tulee tuottamaan paljon liiketoimintaa.\nOnko tässä nyt korvike sille, että vihreät luopuivat tuulivoiman pakkorakentamisesta uudessa ohjelmassaan. – Nyt tarvitaankin kaikille pakollinen ”sähkönkulutuksen ohjauksen tekniikka”.\n> Sähköveron — niin kauan kuin sitä tarvitaan —\n> pitäisi määräytyä prosentteina pörssisähkön\nPoliittinen todellisuus on kuitenkin päinvastainen. Esimerkiksi liikenteessä käytettävä polttoaine. Kun bensan hinta nousee voimakkaasti vaaditaan veron alentamista kulutuksen ylläpitämiseksi, vaikka juuri silloin pitäisi säästää (eikä lisätä kulutusta).\nSähkön siirron yhteydessä ollaan jo kovasti menossa esittämääsi malliin kapasiteettipohjaisen hinnoittelun tullessa käyttöön. Tässä on kyllä kuluttajan näkökulmasta paha monopolistinen ongelma, sillä kapasiteettimaksu tarjoaa yhtiöille varman takuutuoton, joka on erittäin suuri liiketoimintariskiin nähden. Se ei myös kannusta mitenkään yhtiöitä tehostamaan toimintaansa. Eli käytännössä vaikka kulutettava sähköenergia pienenee, siirron kustannukset todennäköisesti jopa nousevat. Kuluttaja ei siis hyödy ”ilmaisesta” sähköstä lainkaan.\nRisto Jääskeläinen sanoo:\nEhkä eräs mahdollisuus olisi, että kaikkien yleiseen verkkoon sähköä tuottavien velvoitettaisiin toimittamaan sitä vain kulutuskysyntään reagoivalla tavalla. Tällöin erilaiset ”ilmaisenergian” tuottajatkin joutuisivat säätämään tuotantoaan, eivätkä voisi kaataa säätämisvelvollisuutta toisille.\nRisto Jääskeläinen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nEero Kärki sanoo:\nSoininvaara tietää, että kukaan ei ole valmis maksamaan ”älykkään sähköverkon” kustannuksia. Jos mennään laskenta- ja seurantamalleihin, jossa paperikoneen käyntiaikaa optimoidaan vasten kansantaloutta, niin uskon ennemmin Marsin asuttamiseen kuin älykkäisiin sähköverkkoihin. Aurinko-, tuulienergian tuotanto tarvitsee Euroopassa hiilienergiaa varavoimana. Eurooppa saastuttaa enemmän(?). Euroopan tarvitsemat tuotteet tuotetaan muualla saastuttavammin. Maailma saastuttaa enemmän. Nykyisin kaikki vihervasemmiston poliittiset ongelmanratkaisut haetaan utopian horisontista. Itse en enää edes jaksa huomioida seassa heiluvia ketunhäntiä.\nEero Kärki(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n”Paperitehtaan alasajo tulee kalliiksi, mutta ei se sentään kymmeniä miljoonia maksa.’\nTaloudellisia menetyksiä arvioitaessa on samaa problematiikkaa kuin lakkoherkkyyden synnyttämä epäilys Suomen tehtaiden toimitusvarmuudesta.\nVarastoja ei juuri missään ole. Jos saksalainen painotalo pitää suomalaisen paperin saamista helmikuussa epävarmana se ei jatkossa tilaa kaikkea Suomesta vaan tekee sopimuksia useamman tuottajan kanssa.\nSamaten metallin valmistaja saattaa epäillä tuotantokustannuksen nousevan talvella liian korkeaksi ja tekee seuraavan investoinnin muualle kuin Suomeen.\nPaljon sähköä kuluttavalle teollisuudelle on luultavasti parempi, jos sähköä saa varmasti ja ennakoitavaan hintaan. Ei niin väliä, jos hinta välillä on alle markkinahinnan, koska koneet ovat niin kallis investointi, että ne täytyy pitää pyörimässä koko ajan. Ei ihme, että mankala-yhtiöt on keksitty…\npetri muukkonen sanoo:\nKuulostaa kovin tutulta 60′ 70 ja 80 luvulla tämä oli muotia. Tosin ehkä eri syistä kuln nyt. Tuli tehtyå diplomityö ja paljon muutakin tästä aiheesta 80 luvun loppupuolella 😉 siirtomaksujen perustumista tehoon ehdottelin heti kun asiaan tutustuin.\npetri muukkonen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nHyvä arvaus on, että ylimääräisestä 1000 MW:n tehosta jouduttaisiin maksamaan noin 50 miljoonaa euroa vuodessa.\nMiten ”ylimääräinen” teho/kapasiteetti määritellään, ja miten se erotetaan peruskapasiteetista? Jos valtio haluaa varmistaa tietyn kapasiteetin tarjoilla olon kaikkina vuoden päivinä, eikö olisi luontevaa maksaa jotain kaikesta perusvoimasta? On liian vaikeaa sanoa, kenen tuottama perusvoima on ylimääräistä ja kenen ei.\nVai mitattaisiinko niin, että se tehoreservi, jota ei ole vuoden aikana kertaakaan käytetty, on ylimääräistä tehoa? Tai niin, että päivittäin/minuuteittain käyttämättä jäänyt tehoreservi on ylimääräistä tehoa?\nNythän maksetaan täysin nurinpäin, eli satunnaisesti saatavilla oleva teho saa valtiolta tukea. Voisi tosiaan olla järkevä kääntää nuo tuet toisin päin (hiilidioksidimaksuilla tai vastaavilla täydennettynä tietenkin).\nEi tarvita paljonkaan mielikuvitusta keksiä ilmaiselle sähkölle järkevää käyttöä:\nMonenlaista käyttöä varmasti löytyy. Yksi ongelma on se, että monet noista käyttötavoista vaativat investointeja, mutta ilmaista sähköä on ehkä tarjoilla vain muutamina päivinä vuodessa. Osa kikoista on myös halpoja, kuten mainitsemasi veden lämmittäminen, mutta siinäkin suuren lämminvesivaraston rakentaminen voi maksaa aika paljon.\nNämä kaksi muutosta, kiinteät sähkön siirtomaksut ja pörssihintaan sidottu prosentuaalinen sähkövero ohjaisivat sähkön tuotantoa ja kulutusta paljon nykyistä paremmin.\nSähkön siirtomaksut voisivat olla hieman joustavampiakin kuin kiinteä per vuosi tai per kWh. Joku voisi esimerkiksi ottaa siivun sähkön hinnasta. Ajattelitko, että markkinat määräisivät siirtohinnat ja mittaustavan vapaasti, vai säätäisikö valtio sopivaksi katsotun tason?\nKuuluuko tuohon pakettiin myös tuulitukiaisten poisto, vai vieläkö ne olisivat mukana? Niidenhän on sanottu olevan yksi syy sähkömarkkinoiden häiriintymiseen.\nProsessiteollisuus lähtee kävelemään niistä maista, jotka eivät suostu tarjoamaan riittävän halpaa energiaa myös hankalina vuodenaikoina ja niiden mukana menee myös valtavasti työpaikkoja ja hyvinvointivaltio. Kuten tunnettua, teollisuusmaan vastakohta on kehitysmaa. Vastaavasti lämmön katkaiseminen rakennuksista talvipakkasilla tuottaa hyvin nopeasti pysyviä vaurioita rakenteille, erityisesti jos putket pääsevät jäätymään.\n”On paljon halvempaa säätää sähkön kulutusta. Paperitehtaan alasajo tulee kalliiksi, mutta ei se sentään kymmeniä miljoonia maksa.”\nTämä tuntuisi äkkiä ajateltuna oikealta linjanvedolta.\nEikö ole jo käynytkin niin, että joidenkin sellutehtaiden on kovilla pakkasilla kannattanut vähentää sellun tuotantoa pystyäkseen myymään enemmän hintavaksi hypännyttä sähköä?\nAmerikassa kovalla lumimyrskyllä moni työpaikka ja koulut seisovat, vaikka luulisi olevan mahdollista hankkia aurausvalmiutta, jotta kovistakin tuiskuista selvittäisiin. Onko tämä vain nykyaikaan asti jatkunut pakon sanelema perinne vai harkinnan jälkeen yhä järkeväksi koettua?\nJyrki Patomäki(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n”mutta yhtiö tyytyi pelkkään lämpökattilaan kaukolämmön tuottamista varten.”\nKaukolämmössä tosiaan se lähilämpöenergia on se primäärituote ja sähkö on vain sivutuote jolle on toivottu että edes jollekin kelpaisi. Ennen kai ajateltiin nurinkurisesti toisin. Nyt ei voida enää peruuttaa. Lähilämmöntuotanto on hankala rasti erittäin kulutustiheällä seudulla.\nmax(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nJos lähes peltikaton (ja seinämaalin) hintainen aurinkosähkö tulee ja kesän aurinkoenergiaa voi säilöä ”pelletteihin” loppuvuoden tarpeiksi, omatkotitaloilla ei ole syytä maksaa sähköverkosta senttiäkään. Tai edes maksaa uuteen taloon liittymää.\nNyt tätä mahdollisuutta ei ole huomioitua, kun hallitus on vaatinut haja-asutusalueiden sähköverkon kaivamista maan alle valtavilla kustannuksilla. Siirtohinnat tulevat väkisin nousemaan vuosikaudet. Jos osa porukasta irrottautuu verkosta, lopuille jää yhä suurempi osuus kustannuksista.\nJos mennään prosenttihinnoitteluun ja itse tuotettu aurinkosähkö halpenee riittävästi, jakelufirmoilla on edessään konkurssi näillä parametreillä.\nAhistaa(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nJouko Tuomisto sanoo:\nMikä on sähköllä lämpiävän omakotitalon omistajan insentiivi laittaa aurinkopaneeleita, jos sähkön hinta on minimaalinen juuri silloin, kun hänen paneelinsa tuottaisivat?\nJouko Tuomisto(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nSähkön siirron yhteydessä ollaan jo kovasti menossa esittämääsi malliin kapasiteettipohjaisen hinnoittelun tullessa käyttöön. Tässä on kyllä kuluttajan näkökulmasta paha monopolistinen ongelma, sillä kapasiteettimaksu tarjoaa yhtiöille varman takuutuoton, joka on erittäin suuri liiketoimintariskiin nähden. Se ei myös kannusta mitenkään yhtiöitä tehostamaan toimintaansa. Eli käytännössä vaikka kulutettava sähköenergia pienenee, siirron kustannukset todennäköisesti jopa nousevat. Kuluttaja ei siis hyödy “ilmaisesta” sähköstä lainkaan.\nEnergiavirastolla on jo nyt tiettyjä kannustimia, joilla palkitaan tehokkuudesta ja rangaistaan suhteellisesta tehottomuudesta.\nKiinteät maksut ovat sikäli perusteltuja että vain loisteho ja siirtohäviöt ovat siirretyn energian määrään suhteessa, muut kustannukset ovat kiinteitä.\nMiksi muuten sähkölle pitää olla muu vero kuin arvonlisävero?\nMakkaratalon Hautuumaa(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nSähkölle on sähkövero, koska sähköntuotannon polttoaineet ovat verottomia. Polttoaineet taas ovat verottomia, koska vero ei sovi pohjoismaiseen sähköpörssiin. Olin vuonna 1995 sopimassa, että kivihiilisähköltä poistetaan polttoainevero ja tehdään yhtä korkea sähkövero ja maksetaan uusiutuvalle sähkölle veron suuruista subventiota. Malli oli hyvä ja looginen, mutta pian nämä tuet ja vero erkaantuivat toisistaan. Nyt kokonaisuudessa ei ole päätä eikä häntää.\nToivoa sopii, että päästöoikeuksien hinnat nousevat joskus järkevälle tasolle eli tasolle, joka vaikkapa polttoöljyllä on nyt. Sen jälkeen sähkövero voidaan poistaa tarpeettomana.\nPentti Vikström sanoo:\nJa mitenkä se ilmainen sähkö tehdään?\nTuulimyllysähköhän on osoittautunut veronmaksajille kalliiksi miljardimokaksi monine surkeine lieveilmiöineen.\nPentti Vikström(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n”Ei tarvita paljonkaan mielikuvitusta keksiä ilmaiselle sähkölle järkevää käyttöä: sähköauton akkujen lataaminen, lämmön varastoiminen suureen kuumavesivarastoon, synteettisten polttoaineiden valmistaminen vedestä ja ilman hiilidioksidista ja niin edelleen. Jos tämä tie avataan, innovatiiviset yritykset keksivät vaikka mitä.”\nSe mitä tarvittaisiin on energian varastointi kesästä syksyyn. Sähköautojen akkujen lataaminen ja kuumavesivarastot ovat muutaman päivän varastoja.\nEdullinen ja hyvällä hyötysuhteella tapahtuva konversio sähkö -> polttoneste on aikamme suurimpia haasteita. Jos sellainen keksitään, tulee kahteen asteeseen rajoittamisesta huomattavasti helpompaa.\nJari Ihonen sanoo:\n”Sähköveron – niin kauan kuin sitä tarvitaan – pitäisi määräytyä prosentteina pörssisähkön hinnasta.”\nVeroa ei tarvitse kiinnittää pörssisähkön hintaan vaan se maksetaan %-osuutena sähkön energiahinnan loppusummasta.\nSaadaan sama vaikutus aikaan. Ei ole oma idea vaan aiemmin esitin myös pörssihintasidonnaisuutta. Pienen miettimisen jälkeen totesin että %-osuus loppuhinnasta ajaa saman asian.\nJari Ihonen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nSuomessa rekisteröidään kuukausittain 10-30 sähköautoa:\nNorjassa veroalennuksen (ei siis tuen kuten lähes aina virheellisesti väitetään) johdosta myydään tuhansia uusia sähköautoja joka kuukausi:\nVihreät näyttävät kannattavan nollaveroja nollapäästöautoille oppositiossa mutta eivät vielä hallitusaikana?\nLiekö muilla puolueilla tähän virallista kantaa? Kaikkonen tuli esiin hankintaedulla pari kk. sitten, ministerit Mykkänen ja Sipilä lienevät tehneet jo henkilökohtaisella tasolla valinnan sähköauton puolesta. Persut halusivat poistaa autoveron kokonaan. Miksi tämä(kään) asia ei etene Suomessa?\nE39&e61(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nArvon poliitikko käyttää melko huolettomasti sanaa ”ilmainen”..\nKaroliina Auvinen sanoo:\nOikeansuuntainen ja hyvä ehdotus Osmolta! Toki olisi hyvä korvata sähköveroa mahdollisimman paljon fossiilisiin polttoaineisiin kohdistuvalla hiiliverolla, mutta milloin lienee mahdollista? Sillä haavaa olisi hyvä, jos sähkövero tosiaan maksettaisiin kuten alv jolloin hintojen vaihtelu voimistuisi tuotannon päästöjen ja kysyntä/tarjonta-tilanteen mukaan. Sähkövero on kuitenkin maksuna hyvin pieni, joten se ei yksin riitä tekemään kysyntäjoustosta ja pientuotannosta kannattavaa. Näin ollen siirtomaksujen ei pitäisi missään nimessä olla kiinteitä, vaan edelleen energiaperusteisia tiettyyn tehorajaan asti ja siitä ylöspäin dynaamisesti muuttuva tehoperusteinen maksu päälle. Tällöin insentiivi säilyisi edelleen tuottaa aurinkoenergiaa ja säästää sähköä, sekä olla mukana kysyntäjoustossa.\nKaroliina Auvinen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nMarko Hamilo: Se mitä tarvittaisiin on energian varastointi kesästä syksyyn. Sähköautojen akkujen lataaminen ja kuumavesivarastot ovat muutaman päivän varastoja.\nNäin minäkin kuvittelin vielä vähän aikaa sitten, mutta sittemmin internet on osannut kertoa minulle, että tanskalaiset tekevät aurinkolämpöä vuodenaikavarastolla hintaan 42 EUR/MWh.\nSuoraan sanottuna vähän epäilen, koska minun mielestäni tuon kustannustason pitäisi toteutuessaan olla vähän suurempi uutinen, joten eiköhän joku osaa kertoa miksi tuo ei ole edustava kustannustaso tai miksi tuo ei skaalaudu.\nKuumaan veteen voi kyllä varastoida lämpöä pitkäksi aikaa. Joskus jossin Keravan lähellä kokeiltiin tällaista Aurinkokylää. Se ei pelittänyt, koska kuumavesivarasto oli mitoitettu liian pieneksi (!) mutta varastointi toimii kyllä. Varastoitiinhan ennen myös jäätä kesän yli heinien alla.\nMitäs jos vaan lopetettaisiin se järjetön uusituvien tukeminen.\nHuomioi että aurinkopaneelit ovat hyvin kaukana ”ilmaisista”, niiden EROI on noin 2 (todellisesta datasta laskettu tutkimus). Paneelit toimivat vain hyvänmielensähkönä kun nykyinen infra niitä tukee, sivilisaatiota niillä ei pidetä pystyssä, mutta mitäpä siitä kun tehdään vihreätä energiapolitiikka ja pisnestä !\nAurinkosähkön marginaalikustannus on nolla. Sillä on tässä merkitystä, ei pääomakuluilla.\nJa sitä paitsi, jos tuo laskelma on tehty todellisella aineistolla, se on täytynyt tehdä myös vanhoilla paneeleilla jotka on tehty vanhentuneella tekniikalla kauan sitten.\nSähkölle on sähkövero, koska sähköntuotannon polttoaineet ovat verottomia.\nMikä ihmeen perustelu tuo oikein on?\nTestataan kyseisenn veron logiikkaa:\nKirjoille on lisävero, koska paperiarkit ovat verottomia.\nAnanakselle on vero, koska tölkit ovat verottomia.\nHuonekaluille on vero, koska niissä käytettävä puu on verotonta.\nEi nyt kyllä kuulosta oikein järkevältä perustelulta. Meill on siis vero, koska ei ole veroa. Kuulostaa ihan siltä, että valtio tarvitsee rahaa eikä sen väliä, mistä sitä saa.\n”kivihiilisähköltä poistetaan polttoainevero ja tehdään yhtä korkea sähkövero ja maksetaan uusiutuvalle sähkölle veron suuruista subventiota. ”\nKylläpäs kuulostaakin loistoratkaisulta, poisetaan haittavero ja jaetaan samat rahat sitten poliitikkojen mieltymysten mukaan ”uusiutuville”. Paljosta vetoa niin sitä fyrkkaa meni mm. turpeelle.\nYdinvoima, vaikka se Suomessakin on suurin CO2-vapaa tapa tuottaa sähköä, jätetään tietenkin ulkopuolelle. Sehän saattaisi nimittäin leikata päästöjä eikä sitä tukemalla saa ääniä tai ohjattua rahaa omille kannatusalueilleen!\nNythän puhutaan siitä että teolisuuden verohelpotus pitäisi poistaa. Onko kukaan miettinyt, että korkea sähkövero ohjaa teollisuudessa käyttämään sähkön sijasta polttamista lämmön tuottamisessa? Ei sähkön säästäminen ole välttämättä ihan niin suoraviivaista kuin laskelmien perusteella näyttäisi.\nJa jos joku kuvittelee että sähköverosta luovuttaisiin kun päästöoikeuden hinta on ”järkevällä” tasolla, näkee unta. Vilkaisu valtion budjetin loppusummaan kertoo, että sunta on täysin päinvastainen, tätäkin veroa tullaan aivan varmasti kiristämään.\nJos polttoainetta verotetaan, kun tehdään lämpöä, mutta ei verotetra kun tehdään sähköä, vero vääristää muuttamaan lämpö turhaan sähköksi.\nNäissä sähkön hintaa koskevissa spekulaatioissa jää yleensä huomiotta se että ylituotantotilanteessa määräävässä markkina-asemassa olevat tuottajat reagoivat tavanomaiseen tapaan: vähentämällä tuotantoa riippumatta tuotannon marginaalikustannuksesta.\n”Ilmainen” sähkö mitenkään merkittävässä määrin Nordpoolin alueella toteutuu siis vasta sitten kun hajautettu tuotanto on riittävän edullista ilman subventiota, eli aurinkoenergia alkaen parin hinnan puoliintumisen eli nykyvauhdilla noin kahden vuosikymmenen päästä, ja silloinkin vain kesällä valoisaan aikaan. Tai sitten valtioiden kustannuksella rakennetaan valtava tuulivoimakapasiteetti joka tuntuu juuri nyt epätodennäköiseltä.\nOsmon kuvaamassa tilanteessa jossa tuulisuus (Tanskassa ja Ruotsissa) tiputti sähkön hinnan ennätyksellisen alas ja jopa negatiiviseksi oltiin vielä noin vuosi sitten. Ruotsissa sähkön hinnan kuukausikeskiarvo oli n. 24e/MWh ja Suomessa 33e/MWh. Alimmillaan päiväkeskiarvot Ruotsissa ja Norjassa painuivat 11e/MWh euron paikkeille.\nNyt, vuosi myöhemmin kulutuksen ollessa aika tarkkaan sama, ydinsähköä tuotetaan Nordpoolin alueella 1800MW vähemmän. Siitä huolimatta että tuulivoiman tuotantoteho Nordpoolin alueella (esimerkiksi juuri nyt 3873MW) on miltei kaksinkertainen vuosi sitten vallinneeseen tilanteeseen (1991MW) on miltei 95% suurempi, tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla sähköä 10% enemmän. Sähkön päivähinta/MWh on tänään Ruotsissa 48,38e kun se vuosi sitten (ma 12.10) oli n.25e vähän alueesta riippuen, eli nousua n.94%. Suomessa vastaavat luvut ovat 48,38e ja 39,55e eli nousua ”vain” 22%.\nKehitys osoittaa että tarvittaessa (jos halutaan, ja ilmeisesti on haluttu), voidaan Pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla kompensoida tuulivoiman aiheuttama hintapaine ydinvoimaa vähentämällä. Ruotsissa on muuten tällä hetkellä verkossa 2900MW vähemmän ydinvoimaa kuin talven kovimmilla pakkasilla. Tämä on enemmän kuin Suomen koko ydinsähkötuotanto.\nYmpäristön kannalta tässä on ikävää tietysti se että sähkön hinnan tukeminen ydinvoimaa vähentämällä tarkoittaa automaattisesti fossiilisen sähköntuotannon lisääntymistä.\nEero Kärki: Soininvaara tietää, että kukaan ei ole valmis maksamaan ”älykkään sähköverkon” kustannuksia. Jos mennään laskenta- ja seurantamalleihin, jossa paperikoneen käyntiaikaa optimoidaan vasten kansantaloutta, niin uskon ennemmin Marsin asuttamiseen kuin älykkäisiin sähköverkkoihin.\n”Älykkäät sähköverkot” on väärinkäsitys. Äly ei ole verkossa vaan a) sähköä kuluttavissa laitteissa b) siellä missä kulutuksen optimoinnilla halutaan tehdä rahaa.\nTarvittava rauta pääsääntöisesti on jo ihmisten kotona maalämpöpumppujen ohjainten sun muiden hilavitkuttimien kyljessä (ja on muutenkin valmistuskustanuksiltaan puoli-ilmaista), kyse on vain ohjelmistosta ja verkkoyhteydestä joiden kustannus on vähäinen.\nKysyntäjouston toteuttamiseen puuttuu oleellisesti vain insentiivi, ja se toteutuu edullisimmin (ilmaiseksi) Osmon esittämällä kahdella lainsäädännöllisellä muutoksella.\nHupsis: Huomioi että aurinkopaneelit ovat hyvin kaukana “ilmaisista”, niiden EROI on noin 2 (todellisesta datasta laskettu tutkimus).\nEnsinnäkin, tuo kuulostaa hyvin epätodennäköiseltä luvulta jopa Suomessa ja sisältänee oletuksia tuotetun sähkön poisheittämisestä. Toisekseen, mitä merkitystä EROIlla on? Jos paneelin hinta on halpa, EROI pieni, ja valmistus kannattavaa, se vain tarkoittaa että energia on ollut (puoli-)ilmaista siellä missä paneeli on valmistettu.\nJo nyt aurinkovoima kannattaa Suomessa jos asennetulle kapasiteetille on 100% käyttö, hintaoletus suuruusluokkaa 6c/kWh, hyvä paikka (9% tuotto nimelliskapasiteettiin nähden), 30-40v elinkaari, optimoitu hankintaprosessi ja asennus omin voimin tai talkootyönä. Parin hinnan puolittumisen jälkeen tilanne on täysin toinen.\nVai nolla, ehkä surkean tieteen edustajalle jolla ei ole mitään käsitystä todellisuudesta. Aurinkopaneeli tuottaa niin vähän sähköä että kaikki huoltotoiminta jota on paljon nostaa kustannuksia hurjasti. Mueti mitä niille paneeleille pitää tehdä syksyllä tai keväällä, tai talvella tai kesällä kun pölyää. Kuinka oaljon pienjännite tuotteita pitää huoltaa jne… Se että ”valmistuskustannukset” ( joissa näkyy muuten subventio) puenenevät ei merkitse juuri mitään muuta kiin poliitikon propagandapugeissa.\nPelastatre kyllä varmasti ihmiskunnan potentiaaliselta ilmastonmuutokselta tuhoanalla sen idioottimaisella poliitikkallanne joka toimii ainakin kertaluokkaa nopeammin kuin pessimistisinkään arvaus ilmastonmuutoksesta. Katsokaa mutä olette saaneet aikaan 20 vuodessa, aikana jona ilmasto ei ole muuttunut pätkääkään\nJos polttoainetta verotetaan, kun tehdäänlämpöä, mutta ei verotetra kun tehdään sähköä, vero vääristää muuttamaan lämpö turhaan sähköksi.\nEiks sitä kivihiiltä ja öljyä nyt olis voinut verottaa aina ja ihan vaan siksi, kun ne ovat kivihiiltä ja öljyä? Ihan sama, tehdäänkö niistä lämpöä vai sähköä, kun sen polttaminen saastuttaa viime kädessä samalla tavalla. Miksi siihen tarvitsee sotkea sähkön verotus?\nNythän koko skeeman hämärä logiikka meni (jos oikein ymmärsin) jotenkin niin, että alkujaan fossiilista polttoainetta verotettiin lämmön tuotannossa, mutta ei sähkön tuotannossa ja sitä haluttiin luonnollisesti verottaa sähköntuotannossakin, joten tekaistiin sähkövero ja annetaan se subventiona takaisin muille paitsi fossiilisilla polttoaineilla tuotetulle sähkölle?\nEli efektiivisesti vaan lisättiin sähköntuotannossa käytetyille fossiilisille polttoaineille vero, mutta lopputulos on paljon kompleksisempi ja lisäksi se sähköverona sotkee kuvioita lisäksi monella muulla tavalla, kuten täälläkin on analysoitu.\nSeuraavaksi varmaan toinen verojärjestely- ja subventiokierros, jotta saadaan tuon kompleksisuuden aiheuttamat epäkohdat korjattua laittamalla lisäkerros kompleksisuutta päälle… Ihan anekdoottina: tällaista lähestymistapaa on hauska seurata, kun verrokkina oma työni viime kädessä redusoituu pitkälti kompleksisuuden hallintaan ja sen rajoittamiseen, jotta olisi ylipäänsä mahdollista luoda mitään ratkaisuja ja tuloksia, jotka edes jotenkin toimivat käytännössä.\nSähköntuotannonpolttoaineiden verottaminen ei pelitä pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla, ellei päästä sopimukseen yhteisestä verotasosta, eikä siis päästä. Siksi tehtiin tällainen järjestely.\nVastaavasti lämmön katkaiseminen rakennuksista talvipakkasilla tuottaa hyvin nopeasti pysyviä vaurioita rakenteille, erityisesti jos putket pääsevät jäätymään.\nOn muitakin vaihtoehtoja kuin 1 tai 0. Lämmön katkaisemisen sijaan voidaan tavoitelämpötilaa laskeaa muutamina paukkupakkaspäivinä.\nKuten tässä todettiin, Helen rakentaa taas uuden huippulämpövoimalan, että jokaisessa kodissa voi olla tasainen 21 oC täysin riippumatta siitä, mikä ulkona on lämpötila. Laitokselle on käyttöä niinä muutamana päivänä vuodessa, kun tuulee ja on 20 astetta pakkasta. Lopun ajan vuodesta laitos seisoo. Ja tämä on kannattavaa. Asukkaana ja voimalainvestoinnin maksajana ehdottaisin edullisempaa ratkaisua: vapaaehtoiset laskevat huoneiston lämpötilaa niinä muutamana paukkupakkaspäivänä, mikä kompensoidaan kaukolämpölaskussa.\nVielä tämä ei ole mahdollista. Mutta lähitulevaisuudessa on, kun järjestelmiin saadaan vähän lisää älyä ja ääritilanteille saadaan hintalappu. Sen jälkeen piikit kulutuskäyrillä loivenevat kuin itsestään.\nVielä on paljon tehtävää, että päästään eroon ajatusmallista, jonka mukaan kaiken pitäisi aina toimia 100%:sti. 95% riittää vallan hyvin, usein jopa 50%.\nEn ole pitkään aikaan kommentoinut. Nyt oli mielenkiintoisen oloinen teksti. Sitten luin pari kommenttia ja ajattelin että mahdettiinko lyijyttömään bensaan siirtyä liian myöhään.\nKuten tässä todettiin, Helen rakentaa taas uuden huippulämpövoimalan, että jokaisessa kodissa voi olla tasainen 21 oC täysin riippumatta siitä, mikä ulkona on lämpötila. Laitokselle on käyttöä niinä muutamana päivänä vuodessa, kun tuulee ja on 20 astetta pakkasta. Lopun ajan vuodesta laitos seisoo. Ja tämä on kannattavaa.\nMitähän lämpövoimalaa Koti-isä tarkoittaa? Jos tätä Salmisaaren pellettilaitosta, niin kyseessä on korvausinvestointi, jossa olemassa olevan kattilan polttoaine vaihdetaan raskaalta polttoöljyltä pelleteille. Pellettilämpö korvaa myös muiden kaasu- ja öljylämpövoimaloiden fossiilista tuotantoa, joten sen käyttö ei tule jäämään vain muutamaan kireimpään pakkaspäivään.\nJos kyse oli tästä Vuosaaren hakelaitoksesta, niin sekin on Hanasaaren voimalaitoksen korvausinvestointi, ei uutta tuotantokapasiteettia. Ja sekin rakennettaisiin pienempänä kuin korvattava laitos.\nAsukkaana ja voimalainvestoinnin maksajana ehdottaisin edullisempaa ratkaisua: vapaaehtoiset laskevat huoneiston lämpötilaa niinä muutamana paukkupakkaspäivänä, mikä kompensoidaan kaukolämpölaskussa.\nTämä voi olla mahdollista hyvinkin pian, ja olen samaa mieltä siitä, että se olisi erittäin fiksua.\nMaaria(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nHaluaisin kuulla vielä, miten tämä toteutetaan paperitehtaiden ja muun prosessiteollisuuden osalta kun muistetaan näihin tehdyt miljardi-investoinnit ja alasajojen isot kustannukset.\nJos nyt kuitenkin…\nEihän tässä ole kerrassaan mitään sellaista ongelmaa jota ei voisi ratkaista markkinoilla. Osmon ehdotus verokohtelusta on aivan kohtuullinen ja järjellinen.\nEnsiksikin, ydinvoimalan valmistajan kannattaa tehdä sähkön ostajien kanssa pitkiä sopimuksia joissa paperikoneen pyörittäjä tai vaikka valimo lupaa kuluttaa tiettynä aikana tietyn määrän sähköä ja maksaa sen etukäteen sovitulla hinnalla. Se, että pörssisähkö on tätä halvempaa joskus (ja kalliimpaa joskus), ei muuta asiaa miksikään. Ydinvoimalaa ei pistetä kiinni vaikka sähkön hinta hetkellisesti putoaisi lähelle nollaa, eikä sitä tarvitse pistää jos näitä sopimuskumppaneita on riittävän monta.\nPaperikoneen pyörittäjä pystyy, etenkin jos paperikoneita on monta, aika hyvin ennakoimaan käyttökatkojen yms ajankohdat ja jakaumat niin, että pystyy ydinvoimalan kanssa neuvottelemaan sopimukset kohdalleen.\nTuuli- tai aurinkovoimalan pitäjän taas pitäisikin periaatteessa kohdata se riski joka tuotannon heilahtelusta seuraa, ja sen pitäisi pystyä keksimään keino jolla ”myydä” riskiä ulos. Yksi keino on ostaa säätövoimaksi sitä hiilivoimaa jota sitten verotetaan Osmon mallin mukaan marginaalihinnalla. Sitä ydinvoimaa ei tarvitse eikä kuulukaan verottaa marginaalihinnalla niiltä osin kun se paperitehtaan tai sulaton pyörittäjä ostaa sähköä pitkällä sopimuksella. Ei edes talvipakkasilla, koska silloin hiilivoimalan pitäjä jo maksaa sen veronsa siitä että tuottaa sen.\nEi sen verkon tarvitse mitenkään erityisen älykäs olla. Ei tarvita kuin autotalliin laturi joka tietää mitä sähkö juuri sillä hetkellä maksaa, ja joka säätää latausvirtaa sen hinnan mukaiseksi. Jos sähköautoja on tarpeeksi, niin se kompensoi ihan tilastollisista syistä kulutuspiikkejä maan tasolla jo aika lailla. Kodeissa joihin rakennetaan aurinkopaneelit, voidaan ottaa puskuriksi isompiakin akkuja joita voidaan ladata silloin kun aurinko ei paista mutta sähkö on muuten halpaa. Sekään ei ole vaikeaa eikä edes kauhean kallista toteuttaa yksittäisessä tapauksessa.\nNiille ihmisille jotka eivät ymmärrä mitä eroa on marginaalikustannuksella ja keskimääräisellä kustannuksella, voin esittää vain surunvalitteluni.\nJussi T. sanoo:\nspottu: “Älykkäät sähköverkot” on väärinkäsitys. Äly ei ole verkossa vaan a) sähköä kuluttavissa laitteissa b) siellä missä kulutuksen optimoinnilla halutaan tehdä rahaa.\nNo jos verkossa ei ole älyä, ei se ole mikään älykäs verkko, tietenkään. Älykkäissä sähköverkoissa kyllä on älyä eri syistä, kuten siksi, että sähköä tuotetaan ja kulutetaan eri aikoihin eri paikoissa, ja siirto- ja jakeluverkkoa joudutaan konfiguroimaan ja ohjaamaan eri tavoin tilanteesta riippuen. Yksi nykyisten (tyhmien) sähköverkkojen ongelmista on se, että niissä on redundanssia ja hyvin suuret virhemarginaalit, koska aikaisemmin (sata vuotta sitten) ei ollut ohjaus- ja tietotekniikkaa, jolla verkkoa voisi ohjata älykkäästi verkon tilasta riippuen.\nJussi T.(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nTulevaisuus huolestuttaa. Norjassa ja Ruotsissa sähkö on nyt todellakin halpaa. Se on ollut jo jonkin aikaa ja tulee olemaan vielä pitkään. Suomessa se ei ole ihan yhtä halpaa, koska meillä ei ole kovin paljon halpaa tuotantoa. Sähkö tuodaan Suomeen niin paljon kuin teknisesti on mahdollista.\nTilanne on kuitenkin se, että ”liian halvan” sähkön vuoksi minkäänlaisia markkinaehtoisia voimalaitosinvestointeja ei Skandinaviaan ole näköpiirissä. Päinvastoin, Suomessa pyritään vauhdilla eroon vanhoista hiilivoimaloista.\nJos nyt vielä käy niin, että ydinvoimalahankkeet eivät toteudu, niin ollaan sähköpulatilanteessa aina silloin, kun katkotuotanto (nyt vesi, tuuli ja tulevaisuudessa myös aurinko) ei tuota tarpeeksi. Silloin tarvitaan vapaaehtoisen ja markkinaehtoisen jouston lisäksi myös pakkojoustoa (harkittuja sähkökatkoja).\nJään sulaminen kuluttaa paljon energiaa. Sitä kuumaa ei voine säilöä höyrynä. Kun se joudutaan säilömään nesteenä, on vaikea uskoa että se juhannuksen pitkien päivien aurinkosähkö saataisiin säilöttyä 99-asteisena vetenä sinne helmikuun pakkasille kun sitä kaukolämpöä tarvitaan.\nTuollaisessa eduskuntatalon kokoisessa kuumavesivarastossa on aika vähän seinäpinta-alaa vesikuutiota kohden.\nTuure Nyqvist sanoo:\nMiksi ei voitaisi keskustella myös paikallisemmista hajautetuista siirtoverkkojen kustannuksista ja häviöistä vapaista uusiutuvien energiaratkaisuista?\nJoissa maa- ja muulla lämmöllä voisi kuumavesivaraajan lisäksi lämmitä myös esim. kiuas ja tietenkin pesukoneen vesi sekä kypsyä ruoka, jolloin myös lämpö olisi hyödynnettävissä paremmin sähkön avulla eli sähköä säästyisi paremmin sähkönä käytettäväksi esim. akkuihin ja vetyyn sekä happeen ja paikalliseen liikenteeseen johdinten kautta.\nMyös raideliikenteen tarvitsemat sähköverkot soveltuisivat usein myös vesivoiman siirtoon synergisesti kun myös kohdinpylväisiin voitaisiin mainiosti sijoittaa tuulivoimaa myös siksi, ettei se ilmeisesti haittaisi junienkin meluun tottuvia.\nTuure Nyqvist(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nMarko Hamilo: Kun se joudutaan säilömään nesteenä, on vaikea uskoa että se juhannuksen pitkien päivien aurinkosähkö saataisiin säilöttyä 99-asteisena vetenä sinne helmikuun pakkasille kun sitä kaukolämpöä tarvitaan.\nTuossa ylempänä esitin lähdeviitteen jonka mukaan tanskalaiset varastoivat (aurinko)lämpöä vuodenaikavarastoon hintaan 42 EUR/MWh. Itsekin olen vähän epäileväinen, mutta toivottavasti ymmärrät, että en silti aivan hyväksy vasta-argumentiksi, että sinunkin on tuota vaikea uskoa.\ntcrown: Tuossa ylempänä esitin lähdeviitteen jonka mukaan tanskalaiset varastoivat (aurinko)lämpöä vuodenaikavarastoon hintaan 42 EUR/MWh. Itsekin olen vähän epäileväinen, mutta toivottavasti ymmärrät, että en silti aivan hyväksy vasta-argumentiksi, että sinunkin on tuota vaikea uskoa.\nSorry, en ehtinyt kuin vilkaista sitä. Luulin että se oli tarkoitettu lyhyemmiksi ajoiksi. Jos se on edullinen tapa säilöä lämpöä 8 kuukautta, sittenhän tässä täytyy panna käsitykset uusiksi esimerkiksi siitä miten Helsingin kaukolämpö jatkossa hoidetaan.\nKun varaston koko tuhatkertaistuu, sen seinien koko satakertaistuu ja lämmön säilyvyys kymmenkertaistuu.\nJos Helsingillä olisi tuollainen valtava lämpövarasto, se kyllä myös ratkaisisi sen ongelman, jolla on perusteltu miksi Loviisasta ei kannata toimittaa ydinlämpöä Helsinkiin eli se että pitäisi olla jokin vararatkaisu jos Loviisa on pois pelistä.\nTuossa tanskalaisessa linkissä oli muuten kyse aurinkolämmöstä eikä aurinkosähköstä.\nMarko Hamilo: Jos se on edullinen tapa säilöä lämpöä 8 kuukautta, sittenhän tässä täytyy panna käsitykset uusiksi esimerkiksi siitä miten Helsingin kaukolämpö jatkossa hoidetaan.\nMinun suurin epäilykseni kohdistuu juuri tuohon kustannustasoon, nimenomaan siksi, että jos tuo pitäisi paikkansa, sen pitäisi olla paljon suurempana uutisena keskusteluissa mukana. Tuo on kuitenkin suuruusluokkaa lähes puolet halvempi kuin suomalaisen kaukolämmön keskihinta 75 EUR/MWh \nMarko Hamilo: Tuossa tanskalaisessa linkissä oli muuten kyse aurinkolämmöstä eikä aurinkosähköstä.\nMinun on vaikea kuvitella, että lämpövastuksen lisääminen järjestelmään, jotta sitä voitaisiin käyttää ilmaisen/halvan sähkön dumppaamiseen tuohon varastoon lisäisi kustannuksia kovin merkittävästi.\nTuossa kaukolämmön keskimääräisessä kustannuksessa on noin puolet veroa ja lopuista noin puolet on verkosta aiheutuvia kustannuksia. Ei sitä voi verrata pelkkään varastointikustannukseen.\nMutta kyllä. Kuuman veden tuottaminen aurinkokeräimillä ja varastoiminen on varteenotettava vaihtoehto.\nTuo on kuitenkin suuruusluokkaa lähes puolet halvempi kuin suomalaisen kaukolämmön keskihinta 75 EUR/MWh \nSähkövero noin 28 euroa/MWh on aika iso kustannus.\nMarko Hamilo: Jos Helsingillä olisi tuollainen valtava lämpövarasto, se kyllä myös ratkaisisi sen ongelman, jolla on perusteltu miksi Loviisasta ei kannata toimittaa ydinlämpöä Helsinkiin eli se että pitäisi olla jokin vararatkaisu jos Loviisa on pois pelistä.\nAika iso pitäisi kyllä olla. Vojensin allas on 200000m3, ja lämpöä riittää 2000 ihmiselle, eli 100m3/nuppi. Silvolan tekojärvi on 5Mm3 eli 50000 ihmistä. 13 Silvolan tekojärveä siis Helsingin kokoiselle kaupungille.\nMutta joo, lämpöakkuna ja varajärjestelmänä kuulostaisi jännältä idealta.\nVeikko Kekkonen: Tilanne on kuitenkin se, että “liian halvan” sähkön vuoksi minkäänlaisia markkinaehtoisia voimalaitosinvestointeja ei Skandinaviaan ole näköpiirissä.\nOn ihan mahdollista että markkinaehtoisuus täytyy laittaa vähäksi aikaa tauolle, eikä vähiten siitä syystä että ei-päästökauppasektoreilla on sitouduttu valtaviin CO2-päästövähennyksiin joita on mahdotonta toteuttaa ilman että ne vuotavat päästökauppasektoriin. Tarkoittaa käytännössä lämmityksen ja liikenteen sähköistymistä, ja siirtymän helpottamiseksi sähköä pitäisi olla tarjolla paljon ja edullisesti.\nJoka tapauksessa ennen kuin sähkömarkkinoita kuopataan, pitäisi ainakin kokeilla Osmon ehdottamia veroteknisiä ja lainsäädännöllisiä keinoja. Nehän voivat hyvinkin johtaa johonkin uuteen ratkaisuun, esimerkiksi kaksien sähkömarkkinoiden syntyyn jossa kiinteä kapasiteetti (perinteinen tuotanto) ostetaan pitkillä sopimuksilla ja stokastinen sähkö (tuuli+aurinko) pörssistä.\nNäkisin, että Suomen olosuhteissa on hyvin vaikeaa keksiä järkevää käyttöä merkittävälle määrälle aurinkosähköä, varsinkin jos sillä ei voi vähentää veroja tai siirtomaksuja. Sähköautoja ladataan ja synteettisiä polttoaineita valmistettaisiin kaikkina vuodenaikoina, joten ne eivät sovellu yhtään sen paremmin aurinkosähkön käyttökohteeksi kuin muukaan kesäaikainen kuormitus. CO2-vapaata sähköntuotantokapasiteettia on jatkossa kesällä muutenkin riittävästi saatavilla (tuuli- ja/tai ydinvoimaa), joten aurinkosähkö tähän päälle on melko turha lisä.\nEhkä voisi ajatella, että aurinkosähköä voitaisiin käyttää vuorokauden sisäisten piikkien kattamiseen, koska Suomessa päivä- ja yökulutuksen ero on niin talvi-, kuin kesäarkipäivinäkin noin 2 000 MW. Tämä ero katetaan pääosin tuonnilla ja vesivoimalla. Periaatteessa pääosa vesivoimasta voitaisiin säästää myöhempään ajankohtaan, jos säästetty vesimäärä voitaisiin varastoida (järviin tai tekojärviin). Tämä ei varmaankaan ole mahdollista, ja vesivarastot lienevät täynnä juuri alkukesästä muutenkin. Lisäksi tämä tarkoittaisi vain noin 2 TWh vuosituotantoa, eli tällä ei ole juuri merkitystä kokonaisuuden kannalta.\nEn näe, että ydinvoima olisi pitkällä tähtäimellä virheinvestointi. Sen omistaja voi olettaa saavansa nimellistehon verran sähköä myös tammikuussa, joka tunti. Tulos tehdään niinä tunteina vuodessa, kun aurinko ei paista riittävästi. Aurinkopaneelin omistaja voi enintään olettaa sähkön hinnan tippuvan lähelle nollaa aina, kun hänen laitoksensa alkaa merkittävissä määrin sähköä tuottamaan. Ydinvoiman omistaja voi siis jatkossa saada tuottamalleen keskimääräiselle megawattitunnilleen huomattavasti korkeamman, jopa moninkertaisen hinnan aurinkosähköön verrattuna.\nTA(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nJos sinulla on varmaa tietoa siitä, että uusien ydinvoimaloiden omistaminen on kannattavaa, koska niistä tuleva sähkö on halvempaa kuin pörssistä saatava, voit tehdä valtavia voittoja johdannaiskaupoissa.\nMarko Hamilo: Jään sulaminen kuluttaa paljon energiaa. Sitä kuumaa ei voine säilöä höyrynä. Kun se joudutaan säilömään nesteenä, on vaikea uskoa että se juhannuksen pitkien päivien aurinkosähkö saataisiin säilöttyä 99-asteisena vetenä sinne helmikuun pakkasille kun sitä kaukolämpöä tarvitaan.\nEi siinä mitään 99-asteista vettä tarvita. Lämpöakku esilämmittää kaukolämpökattilaan/lämmönvaihtimeen menevän veden, jolloin sen lämmittäminen haluttuun lämpötilaan (jopa 115C) vaatii vähemmän energiaa.\nOulussa vähintään 200000 m3:n lämpöakku on ollut käytössä parikymmentä vuotta – tai ainakin oli silloin käytössä.\nJa tällä on merkitystä sitten joskus kun kaukolämpöä ei enää käytetä. Siihen asti tärkeämpää olsi varastoida sitä sähköä. Eli siis vaikka lämpöä, joka saadaan muutettua sähköksi. Ja tämän teknologian kehittämisessä olis se suomen seuraava Nokia. Eli ehkä ei kannatakaan muuttaa sähkön hinnoittelua tai sitten ei varastointia kannata kehittää?\nspottu: uuteen ratkaisuun, esimerkiksi kaksien sähkömarkkinoiden syntyyn jossa kiinteä kapasiteetti (perinteinen tuotanto) ostetaan pitkillä sopimuksilla ja stokastinen sähkö (tuuli+aurinko) pörssistä.\nTodennäköisesti siirrytään kohti kuvailemiasi kaksia sähkömarkkinoita. Nykyinen Pohjoismainen sähkömarkkinakonsepti on hylättävä epäonnistuneena. Mutta lopputulema on kuitenkin karmea: rikas kyllä ostaa sähkönsä, mutta köyhä ei sitten millään.\nVenäjällä on onnistuttu tukkusähkömarkkinoissa sen suhteen, että sähkön riittävyys on siellä taattu. Haittapuolella on sähkön hinnan radikaali kallistuminen. Tukkusähkö on Venäjällä niin kallista, että sitä ei voida myydä siihen hintaan koko kansalle. Joku maksaa välissä.\n“mutta yhtiö tyytyi pelkkään lämpökattilaan kaukolämmön tuottamista varten.”\nNo niin. Helen on herännyt todellisuuteen.\n”Lämpö uhkaa loppua kovilla pakkasilla – Helen houkuttelee kuluttajia talkoisiin”\nLämpöenergia tiheään asutuilla alueilla on se niukkuushyödyke.\nMutta koska ei ole aina järkevää olla konsensusmielinen muutan samoilla lämmöillä kantaani. Kaukolämmössäkin (siis yhteistuotannossa) pitää sähköenergia palauttaa sille kuuluvaan arvoonsa ja primäärituotteeksi. Nimittäin liikennesähkön kysynnällä. Sähköautoilun verotus tulee vaikka poistaa kokonaan. Jäljelle jää Helsingin keskustakortteleiden logistiikkaongelmat koska sähköautoilu ei poista kaikkea melua, pölyävyyttä eikä fyysisiä tilakysymyksiä. Mutta ei koko muu Suomi voi jäädä pienen alueen panttivangiksi vaan liikenteen tulee muualla kehittyä teknologian tahdissa. Verotus ei saa Helsinki-keskisesti hidastaa kehitystä.\nOsmo Soininvaara: Ei sitä voi verrata pelkkään varastointikustannukseen.\nMinä ymmärsin, että tuo 42 euroa oli lämmön hinta sisältäen varastoinnin, ei pelkkä varastoinnin kustannus.\nTA: Näkisin, että Suomen olosuhteissa on hyvin vaikeaa keksiä järkevää käyttöä merkittävälle määrälle aurinkosähköä, varsinkin jos sillä ei voi vähentää veroja tai siirtomaksuja.\nEsimerkiksi vuosien 2015-2016 heinäkuissa fossiilinen tuotanto (ml yhteistuotanto) ja tuonti yhteensä oli Suomessa jatkuvasti suuruusluokkaa 3000-4000MW. Tämä siis silloin kun sähkön kulutus on pienimmillään (~8000MW) ja kaikki ydinvoimalat normaaliteholla. Tuonne uppoaisi jo paljon.\nToisekseen, Suomen vuotuinen sähkönkulutus on suuruusluokkaa 83TWh, kokonaisenergiankulutus 370TWh. Olisi kummallista jos puoli-ilmainen sähkö ei siirtäisi kulutusta sähkönkulutukseksi.\nKolmanneksi, puoli-ilmainen sähkö tarkoittaa että sähkönkulutus kasvaisi. Ihan ruohonjuuritasolla, jos vaikka omistaisin mökin, siellä varmasti olisi kaikenlaista päätöntä jatkuvalämmitteisestä kiukaasta ja koneellisesti jäähdytetystä maakellarista alkaen jos sähkö tulisi omista paneeleista. Nykyhinnoilla niitä paneeleita ei vaan tulisi hankittua, neljäsosahintaan kyllä.\nKahden aikuisen talous, pinta-alaa 68 neliömetriä. Kuukauden sähkölasku 7,98 euroa.\nMikäs tässä elellessä…\nArcturus(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nspottu: Esimerkiksi vuosien 2015-2016 heinäkuissa fossiilinen tuotanto (ml yhteistuotanto) ja tuonti yhteensä oli Suomessa jatkuvasti suuruusluokkaa 3000-4000MW. Tämä siis silloin kun sähkön kulutus on pienimmillään (~8000MW) ja kaikki ydinvoimalat normaaliteholla. Tuonne uppoaisi jo paljon.\nOlet sinällään oikeassa, mutta näkisin tuon yli 3 000 MW tehon kattamisen järkevämmäksi ydinvoimalla, koska se tuottaa nimellistehonsa verran sähköä vuoden ympäri. Vaikkapa kolme 1 200 MW ydinvoimalaa voisi tuottaa 30 TWh sähköä vuodessa. Vastaava teho aurinkovoimaloita tuottaisi vain runsaat 3 TWh/a. Tämän päälle tarvittaisiin sitten vaikkapa biopolttoaineita käyttäviä lämpövoimalaitoksia (lauhde- tai lämmitys), mutta näkisin sen näiden haaskaamiseksi.\nspottu: Toisekseen, Suomen vuotuinen sähkönkulutus on suuruusluokkaa 83TWh, kokonaisenergiankulutus 370TWh. Olisi kummallista jos puoli-ilmainen sähkö ei siirtäisi kulutusta sähkönkulutukseksi.\nOlet varmaankin oikeassa siinä, että sähkön osuus esimerkiksi lämmitysenergian tuotannossa saattaa kasvaa kesäkauden aikana. Eli esimerkiksi kaukolämpö tehdään sähkökattiloilla tai lämpöpumpuilla muutaman kuukauden ajan, kun taas talvella kaukolämpö tehdään biopolttoainekattiloilla voima- tai lämpölaitoksissa. Olettaen siis, että aiemmin mainittu verotusongelma poistuisi kaukolämmöltä.\nMutta näkisin edelleen tämän parantavan peruskuormavoimalaitosten kannattavuutta tai oikeastaan mahdollistavan niiden osuuden kasvattamisen Suomessa. Investointikustannuksiltaan suuria, mutta ympäri vuoden sähköä tuottavia ydin- tai tuulivoimalaitoksia (tuulivoima lähinnä siis aurinkosähköön verrattuna) voidaan rakentaa enemmän, jos niiden tuottamalle sähkölle on myös käyttöä ympäri vuoden.\nspottu: Kolmanneksi, puoli-ilmainen sähkö tarkoittaa että sähkönkulutus kasvaisi. Ihan ruohonjuuritasolla, jos vaikka omistaisin mökin, siellä varmasti olisi kaikenlaista päätöntä jatkuvalämmitteisestä kiukaasta ja koneellisesti jäähdytetystä maakellarista alkaen jos sähkö tulisi omista paneeleista. Nykyhinnoilla niitä paneeleita ei vaan tulisi hankittua, neljäsosahintaan kyllä.\nNiin, mutta mainitsin ’järkevän’ käytön, mutta puhut nyt päättömästä käytöstä, joka on sitten asia erikseen. Tuo lisäisi kokonaisenergiankulutusta, joten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä se ei auttaisi.\nNo, aurinkosähköä varmaan tullaan rakentamaan Suomeenkin paljon, mutta en ole edelleenkään vakuuttunut, että siinä ainakaan pitkällä tähtäimellä järkeä tai tarveteta olisi, Suomen olosuhteissa. Voin olla väärässäkin. Mietin vain, että kuinka pitkään ihmiskunnalla on aikaa odottaa ihmeakkujen tai muiden vempaimien mahdollista läpimurtoa, jotka mahdollistaisivat aurinkosähkön roolin kasvattamisen.\nNäin maallikkona ihmetyttää että jos tuuli- ja aurinkovoimala tuottaa sähköä lähinnä silloin kun sähkö on todella halpaa, niin vaikka sillä tuotetun sähkön muuttuva kustannus olisi pieni, niin millä ihmeellä oikein katetaan laitteiden kiinteät kustannukset?\nJa miten tuo sähkön halpuus iskee nimenomaan niihin sähköntuotantotapoihin jotka tuottavat sähköä tasaisesti eikä niihin jotka tuottavat sähköä lähinnä silloin kun sen hinta on halvimmillaan?\nAurinkosähköpaneelilla ei muuten kannata vettä lämmittää, hyötysuhde on huomattavasti parempi kuin käyttää paneelia suoraan veden lämmitykseen.\nEn mä pitkään aikaan ole kommentoinut, mutta kyllä sitä nyt miettii. Saksassa, Hollannissa ja Australiassa ne panostaa valtavasti tuulelle ja aurinkoon, oli vallassa oleva puolue mika tahansa. Kai ne on niin tyhmiä.\nmikko kalevi siitonen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nVastaan hyvään kysymykseesi, koska se on varsin olennainen koko sähkökeskustelun kannalta.\nVoimalaitoksen ajaminen on puhdasta liiketoimintaa. Jos sähkön markkinahinta menee alle voimalaitoksen muuttuvien tuotantokustannusten, alkaa voimalaitos tuottaa tappiota. Tämä estetään pysäyttämällä voimalaitos, tosin harkinnassa otetaan huomioon kertaluonteiset pysäytys ja uudelleenkännistyskustannukset. Seisova voimalaitos ei tietenkään voi tuottaa voittoa omistajalle. Jos seisokkeja on odotettavissa tulevaisuudessakin, ei ketään huvita investoida uuteen voimalaitokseen. Jatkuvasti käyviä voimalaitoksia ei periaatteessa ole, niitä vaan pyritään ajamaan jatkuvasti, jotta ne olisivat kanattavia. Perustuotantoa tekevät voimalaitokset ovat tyypillisesti erittäin kalliita rakentaa, esim ydinvoima. Siksi niillä on kovat tuotantotavoitteet. Odotettavissa oleva markkinahinta toki eniten vaikuttaa investointipäätöksiin. Tämä seisokkiasia on vain pikkudetalji koko sopassa.\nRandomisti tuottavia tuulimyllyjä ei koskaan haluta pysäyttää, koska niistä saadaan aina takuutuotto markkinahinnasta riippumatta. Teknisestihän tuulivoimaloita olisi helppo pysäytellä tarvittaessa.\nSuomessa on niin vähän tuulivoimaa, että sen vaikutus ei näy Pohjoismaisessa markkinahinnassa.\nTA: Mietin vain, että kuinka pitkään ihmiskunnalla on aikaa odottaa ihmeakkujen tai muiden vempaimien mahdollista läpimurtoa, jotka mahdollistaisivat aurinkosähkön roolin kasvattamisen.\nAurinkosähkön läpimurto on maailmalla jo tapahtunut. Vuotuisen kasvun oletetaan olevan suuruusluokkaa 13% vuodessa, ja huippukapasiteetin luokkaa 750GW vuonna 2025. Arvio pitää sisällään merkittävän kasvun hidastumisen johtuen tukimekanismien purkamisesta. 13% tarkoittaa kaksinkertaistumista alle kuudessa vuodessa.\nSyy miksi Suomessa ei ole näin selviää katsomalla ikkunasta ulos.\nHatusta vedettävät teknologiajänikset kuten ihmeakut tietysti tarkoittaisivat aivan toisennäköistä kasvua, mutta se ei ole mikään välttämätön edellytys.\nAnekdoottina: viime huhtikuussa oli Iso-Britanniassa ensimmäinen 24h jakso jolloin aurinkosähköä tuotettiin enemmän kuin hiilisähköä. Huomioiden a) paikallisen keskimääräisen sään ja b) hiileen perustuvat teollisen historian tuntuu aika yllättävältä.\nspottu: Aurinkosähkön läpimurto on maailmalla jo tapahtunut. Vuotuisen kasvun oletetaan olevan suuruusluokkaa 13% vuodessa, ja huippukapasiteetin luokkaa 750GW vuonna 2025. Arvio pitää sisällään merkittävän kasvun hidastumisen johtuen tukimekanismien purkamisesta. 13% tarkoittaa kaksinkertaistumista alle kuudessa vuodessa.\nNiin, kyllähän Saksassakin on rakennettu jopa 40 GW aurinkosähkökapasiteettia. Väkilukuun suhteutettuna tarkoittaisi Suomessa noin 2 500 MW tai vuotuiseen sähkönkulutukseen suhteutettuna noin 6 000 MW tehoa. Mutta Saksassakin aurinkosähkön asennustahti on hidastunut merkittävästi, noin 1 000 MW:in vuodessa.\nTästä herää parikin kysymystä: Onko merkittäviä aurinkosähköinvestointeja tehty missään ilman valtion suoria tai epäsuoria tukia? Onko missään saatu CO2-päästöjä olennaisesti pienennettyä? Saksassa ja Kaliforniassa on käsittääkseni uusien uusiutúvien aikaansaamat CO2-päästövähennykset saatu tehokkaasti nollattua ajamalla ydinvoimaa alas…\nspottu:Syy miksi Suomessa ei ole näin selviää katsomalla ikkunasta ulos.\nIlman energianvarastointia pääosa tehosta tehdään jatkossakin perinteisillä voimalaitoksilla. Jos vesivoimaa ei ole, ja ydinvoima ajetaan alas, se tarkoittaa fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Tai biovoimaa, mutta massamaisesti käytettynä sen päästöt eivät taida olennaisesti poiketa fossiilisista. Suomessa esimerkiksi 6 000 MW aurinkosähkökapasiteetti vastaisi noin 6 % osuutta sähkön vuosituotannosta. Mielestäni tätä ei voi kutsua läpimurroksi, vaikka tuo tarkoittaisi aurinkosähkön osuuden monisatakertaista osuutta nykyiseen nähden.\nEli minusta näyttää siltä, että jokin teknologiajänis (käytännössä sähköenergianvarastointi?) on välttämätön edellytys sille, että aurinkosähkö (tai tuulivoima) tekee läpimurron. Läpimurrolla tarkoitan sitä, että nämä energianlähteet pystyvät pitämään valot päällä ympäri vuoden, tukeutumatta merkittävässä määrin muihin energianlähteisiin.\nOngelma ratkeaa tietysti sillä, että tulevaisuudessa aletaan maksaa vielä tuulivoimasähköäkin korkeampaa takuuhintaa ydinsähkölle :D.\nSivumennen sanoen, jos poliitikot luovat tilanteen, jossa huoltovarmuus heikkenee ja joudutaan turvautumaan jopa sähkökatkoihin, poliitikot ovat todella pahasti epäonnistuneet tehtävässään. Yhteiskunnan ja tekniikan kehittyessä pitäisi myös elintason nousta. Meidän pitäisi olla tilanteessa, jossa samalla hinnalla saataisiin esim. pidettyä sitä kiuasta jatkuvasti lämmitettynä ja kesämökit 21-asteisina kesät, talvet. Enemmän ja parempaa ja halvemmalla kuin ennen. Sähkö olisi tietysti puhdasta. Tätä pitäisi olla kun 2000-lukua eletään. Sen sijaan meillä luodaan systeemiä, jossa ihan oikeasti ollaan kohta kuin pimeimmässä Afrikassa ja jännitetään koska se seuraava sähkökatko tulikaan. Lapset tekevät läksyjä öljylampun valossa. Onhan siinä tiettyä romantiikkaa, mutta kyllä se on iso askel taaksepäin.\nVihreät voisi harkita jonkinlaisen modernistisen siiven luomista puolueeseen. Sellaista, jossa on tulevaisuudenuskoa ja positiivisuutta eikä pelkkää änkyrämäisyyttä ja elintason laskua.\nMitähän mahdat tarkoittaa?\nTämän hetken aurinkopaneelit eivät tarvitse suoraa auringonpaistetta tuotantoon ja Suomessa puolet vuodesta on valoisaa.\nPäiväntasaajalla taas puolet vuorokaudesta on valoisaa.\nNapa-alueella taas puolet vuodesta on yhteen soittoon valoisaa ja sitten taas puoli vuotta yhtä pimeyttä yhteen soittoon.\nAurinkovoimaa ei ole mikään pakko varastoida talveksi vaan talvella voidaan tuottaa energia muulla tavalla. Esimerkiksi geotermisellä lämmöllä, biojätteillä ja niin edespäin.\nSuomessa voidaan kyllä tehdä niinkin, että peitetään suurehko osa Pohjanmaasta aurinkopaneeleilla ja tehdään Lapista vesivarasto. Tai rakennetaan valtavia vauhtipyöriä. Tyhjää tilaa Suomessa riittää megaluokan konstruktioille.\nMehtäläinen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nmikko kalevi siitonen:\nSaksassa, Hollannissa ja Australiassa ne panostaa valtavasti tuulelle ja aurinkoon, oli vallassa oleva puolue mika tahansa. Kai ne on niin tyhmiä.\nKyllä, juurikin noin.\nNäissä energia-asioissa moni valtio tekee aivan typeriä päätöksiä, kun pitäisi keskittyä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen, eikä minkään tietyn tuotantotavan suosimiseen. Saksalaisten mielestä CO2-päästöjen vähentäminen saa odottaa, kun tärkeintä on ajaa ydinvoima alas.\nTA: Tästä herää parikin kysymystä: Onko merkittäviä aurinkosähköinvestointeja tehty missään ilman valtion suoria tai epäsuoria tukia? Onko missään saatu CO2-päästöjä olennaisesti pienennettyä?\nJa tämän merkitys on? Subventioton hinta tällä hetkellä on $24,20/MWh UAE:ssa, suuruusluokkaa $57/Mwh Teksasissa, $30/MWh Chilessä jnpp. Se subventoiko valtio projekteja jollain tavalla ei ole kiinnostavaa.\nAurinkosähkön tämänhetkinen markkinaosuus (olisiko luokkaa 1%) ei ole kiinnostava. Muutosnopeus on. 13% kasvu tarkoittaa suunnilleen 40-kertaistumista seuraavan 30 vuoden aikana, se on jo kiinnostavampaa. Ei kannata tuijottaa nykyiseen 1%:iin eikä erityisesti sen historiaan. Mainittu 1% ei myöskään vaikuta sitä eikä tätä globaaleihin CO2-päästöihin.\nTA: Saksassa ja Kaliforniassa on käsittääkseni uusien uusiutúvien aikaansaamat CO2-päästövähennykset saatu tehokkaasti nollattua ajamalla ydinvoimaa alas…\nYdinvoimavastaisuus poliittisena realiteettina on globaali tragedia. Kannattaa kuitenkin muistaa että sen ajurina on kansalaismielipide, ei uusiutuvien sähkön tuotantomuotojen kehittäminen.\nTA: Ilman energianvarastointia pääosa tehosta tehdään jatkossakin perinteisillä voimalaitoksilla.\nEnergian varastointiin perustuva aurinkosähköteknologia on koko ajan roikkunut kehityksessä mukana. Säteiden konsentroimiseen perustuvat voimalat tuottavat sähköä pitkään auringonlaskun jälkeenkin.\nTA: Eli minusta näyttää siltä, että jokin teknologiajänis (käytännössä sähköenergianvarastointi?) on välttämätön edellytys sille, että aurinkosähkö (tai tuulivoima) tekee läpimurron.\nEhkä, mutta globaalit markkinat ovat kanssasi eri mieltä.\nMehtäläinen: Mitähän mahdat tarkoittaa?\nTarkoitan sitä että Suomessa saa olla tyytyväinen jos pääsee 9% keskimääräiseen sähköntuottoon verrattuna paneelin huipputehoon. Australiassa suuruusluokka on 21%, edullisemmilla alueilla vielä parempi.\nTämän hetken aurinkopaneelit eivät tarvitse suoraa auringonpaistetta tuotantoon\nKevyesti pilvisenä päivänä paneelien tuotto on 5-10 % siitä, mitä ne tuottavat auringossa. Jos on raskaasti pilvistä, tuotto putoaa edelleen.\nTuolta voi seurata kotimittaisen suunnattavan paneeliston tuottoa. Kun katsoo vuosi- ja kuukausitilastot ja seuraa päiväkohtaista vaihtelua, ymmärtää, kuinka alttiita paneelit ovat olosuhteille. Kun paistaa, ne tuottavat hyvin, mutta kun ei paista tai on pimeä vuodenaika, ne tuottavat surkeasti.\nTämä sivu näyttää olevan nyt nurin. En tiedä, palaako.\nBlogikirjoittaja(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nMehtäläinen:Aurinkovoimaa ei ole mikään pakko varastoida talveksi vaan talvella voidaan tuottaa energia muulla tavalla.\nMutta tuolloinhan sähkön hinta nousee tuplasti kalliimmaksi, kun joudutaan rakentamaan tuotantokapasiteetti kahteen kertaan, yhden kerran kesälle ja toiseen kertaan talvelle.\nEsimerkiksi geotermisellä lämmöllä, biojätteillä ja niin edespäin.\n…tai sitten kaasulla, hiilellä ja kun ollaan Suomessa, niin tottakai turpeella.\nspottu: Kannattaa kuitenkin muistaa että sen ajurina on kansalaismielipide\nTätä kansalaismielipidettä on hieman autettu syystä jos toisestakin. Voisi sitä auttaa toiseenkin suuntaan etenkin, kun suurimpana häviäjänä lienee ollut torium- ja hyötöreaktoriteknologiat eli juuri ne paremmat tavat tuottaa ydinenergiaa.\nSyltty: Mutta tuolloinhan sähkön hinta nousee tuplasti kalliimmaksi, kun joudutaan rakentamaan tuotantokapasiteetti kahteen kertaan, yhden kerran kesälle ja toiseen kertaan talvelle.\nSiis väitätkö ihan aikuisten oikeesti, että tuotantokapasiteetin rakennuskustannukset määräävät sähkön hinnan?\nKyllä kai tavoitteena on sellainen uusiutuvan energian keskimääräinen tuotantokustannus joka on alle ei-uusiutuvan tai hitaasti uusiutuvan marginaalikustannuksen.\nMehtäläinen: Siis väitätkö ihan aikuisten oikeesti, että tuotantokapasiteetin rakennuskustannukset määräävät sähkön hinnan?\nJos tuotantokapasiteetti rakennetaan kahteen kertaan, niin kyllä se yleensä kalliimmaksi tulee, kuin jos rakennettaisiin vain kertaalleen. On selvää, että mikäli sähkön hinta on kesällä nollassa, kukaan ei rakenna aurinkovoimaloita, eikä kyllä tavallisiakaan voimaloita.\nKoska kukaan ei niitä voimaloita markkinaehtoisesti rakenna, niin niitä on tuettava. Näin kalliit kustannukset valuvat aivan varmasti jonkun (käytännössä varmaankin siiis veronmaksajien) maksettaviksi vaikka sähkön hinta on nolla.\nEli kalliita kustannuksia ei pääse mitenkään pakoon, vaikka shkö olisi ilmaista. Moni nimittäin tuntuu ajattelevan, että jos sähkö on halpaa, niin kaikki on hyvin.\nSekä maailmaan rauha ja tietenkin myös alle 1,5 asteen jäävä ilmastonmuutos.\nTällä hetkellä satunnaisen tuulivoiman tuotantokustannus on ymmärtääkseni noin 60 e/MWh, mutta tuossa ole minkäänlaisia verkon vahvistuskustannuksia mukana eikä kyllä varavoimaakaan. Niitä aletaan tosissaan tarvitsemaan, kun tuulivoiman osuus tuotetun sähkön määrästä nousee tarpeeksi. Kun tuotanto alkaa olemaan 10% kokonaistuotannosta, niin tuulivoiman yhteenlasketut tuontanto- ja ysteemikustannukset alkaa olemaan jo 90 e/MWh.\nTässä vähän uusiutuvien problematiikkaa:\n”Nähdään, että tuulisähkön osuuden kasvaessa 40%:iin, systeemikustannukset ovat jo suuremmat kuin tuotantokustannukset. Jos osuutta lisätään, systeemikustannusten kasvu kiihtyy. Vaikka tuulivoimalat saisi ilmaiseksi ja tuulisähkön tuottaminen ei maksaisi mitään, se maksaisi silti tämän selvityksen mukaan 40 % osuudessa n. 70 €/MWh.”\nmikko kalevi siitonen: Saksassa, Hollannissa ja Australiassa ne panostaa valtavasti tuulelle ja aurinkoon, oli vallassa oleva puolue mika tahansa. Kai ne on niin tyhmiä.\nAinakin saksalaisten muutoin ihan järkevinä pitämieni ihmisten väitteet ydinvoimasta, erityisesti Fukushimasta olivat siinä määrin harhaisia, että luokittelisin sikäläisen toiminnan ehkä pikemminkin fobiasta aiheutuvaksi fiksoitumiseksi kuin tyhmyydeksi. Eivät ole tyhmiä, eivät vain kykene käyttämään järkeään joka heillä on.\npjt(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nNäissä energiakeskusteluissa ajaudutaan aina kaikkiin eri energiamuotoihin.\nGeotermisestä energiasta löytyy mielenkiintoista tekstiä:\nKiinnostavaa on seurata, eteneekö tuo Otaniemen projekti: reikä 6- 8 km. Toimiiko laitos sitten ikuisesti. Tietysti huollettava on pumppuja ja lämmönvahtimia ym. Mitä riskejä saattaa realisoitua. Antaako Eu rahaa aivan uuteen ja epävarmaan.\nOutsider(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nMiksi tyytyä valtaviin voittoihin kun voi tehdä yhtä hyvin arkisiakin valintoja. Merkittävin kannanotto ydinvoiman puolesta lienee pidättäytyminen aurinkopaneeleista ja tuulivoimaloista omassa hallinnassa oleville kiinteistöillään. Muiden tekemisiin on vaikeampi ottaa kantaa. Aurinkopaneeleita toki suosittelen paikkoihin joissa kysymys ”hei marketta, liitytäänkö me sitten ollenkaan sähköverkkoon?” on relevantti. Lisäksi energian säästö on aina mielekästä jonka vuoksi erilaiset lämpöpumput ovat viisaita investointeja. Oli ydinvoimaa tahi ei.\nYdinvoimasta tulee koko pelin muuttaja. Ruotsi meinaa panostaa oikein (yli)voimalla ja samalla pistävät liikenteen ekologiseksi. Katsotaan kateellisena taas kahdenkymmenen vuoden kuluttua. Ne vaan osaa. Silloin ei Ruotsissa ole mitään ongelmaa elää (taas) keskiluokkaista, ekologista, laiskanraukeaa elämää kaikissa kivoissa pikkukaupungeissa. Toki aina joku hakeutuu Tukholmaankin. Mutta Ruotsi onkin moniarvoinen. Suomi on sillä välin teurastanut kaikki kivat asuinseudut hämärin ideologisin perustein. Mutta Suomihan onkin yksiarvoinen monokulttuuri.\nSiis välillä joudutaan odottamaan, että maan sisuksista tulee lisää lämpöä, mutta muuten ihmiskunta tuskin kykenee jäähdyttämään maapallon sisusta ennen kuin Aurinko laajenee punaiseksi jättiläiseksi ja nielaisee tämän planeetan…\nspottu: Ja tämän merkitys on? Subventioton hinta tällä hetkellä on $24,20/MWh UAE:ssa, suuruusluokkaa $57/Mwh Teksasissa, $30/MWh Chilessä jnpp. Se subventoiko valtio projekteja jollain tavalla ei ole kiinnostavaa.\nTukien olemassaolo ja niiden suuruus antavat kuitenkin viitteitä siitä, kuinka tukevalla pohjalla kyseinen energiapolitiikan suunta ja energiantuotantomuoto on. Eikä Teksasissakaan taideta pelkän aurinkosähkön varaan lasketa.\nspottu:Aurinkosähkön tämänhetkinen markkinaosuus (olisiko luokkaa 1%) ei ole kiinnostava. Muutosnopeus on. 13% kasvu tarkoittaa suunnilleen 40-kertaistumista seuraavan 30 vuoden aikana, se on jo kiinnostavampaa. Ei kannata tuijottaa nykyiseen 1%:iin eikä erityisesti sen historiaan. Mainittu 1% ei myöskään vaikuta sitä eikä tätä globaaleihin CO2-päästöihin.\nMuutosnopeus ei ole kiinnostava, vaan se tuotantomuodon osuus vuosienergiasta, joka todennäköisesti tullaan saavuttamaan. Kuten mainitsin aiemmin, asennustahti Saksassa on laskenut murto-osaan muutaman vuoden takaiseen nähden (sama pätee Espanjaan). Saksassa muutosnopeus on siis luokkaa 2 – 3 %, vaikka vuotuisesta sähkönkulutuksesta tuotetaan aurinkopaneeleilla vasta alle 10 %. Mahtaako muissa teollisuusmaissa käydä samoin?\nTarkoitat ilmeisesti CSP-laitoksia, kuten tämä Nevadan laitos?\nTällä tekniikalla voisi olla jotain potentiaalia. CSP sinällään ilman varastointia taitaa olla kuollut PV-tekniikkaan verrattuna, mutta mukana mahdollisesti tulevalla energiavarastolla sillä voi joku merkitys olla energiantuotannossa, lämpimissä maissa. Tosin tuo laitos on investointikustannuksiltaan todella kallis, noin 8 M€/MW.\nToisaalta, Saksassakin näyttää aurinkosähkön päivätuotanto vaihtelevan todella paljon, joten tarvittaisiin CSP-laitosten tueksi merkittävä lisäkapasiteetti kuitenkin. Puhumattakaan talvesta. Ei siis toimi ainakaan Euroopassa?\nAiemmin mainittu geoterminen lämpö ei taida soveltua Suomessa kuin kaukolämmön tuotantoon, matalahkon lämpötilan takia? Sinällään tuo Otaniemen pilotti on erittäin kiinnostava, ehkä jatkossa ei tarvitsekaan polttaa kattiloissa kaikkia Suomen metsiä.\nMillä siis tuotetaan sähköä, kuin ei tuule eikä paista, varsinkin jos/kun merkittävä osa liikenteestä ja lämmityksestä sähköistyy? Oletan, että sähköntuotannon on tulevaisuudessa oltava lähes 100 % CO2-vapaata, koska liikenteen, lämmityksen ja teollisuuden käyttämiä fossiilisia polttoaineita on paljon vaikeampi korvata ja toisaalta CO2-päästöjen vähentäminen on tähän mennessä ollut todella saamatonta. Jos jatkossakin tyydytään vain rakentamaan aurinko- ja tuulivoimalaitoksia, on riskinä se, että loput sähköstä tuotetaan vielä vuosikymmeniä fossiilisilla polttoaineilla. Ranskassa onnistuttiin CO2-päästöjen rajoittamisessa rakentamalla merkittävä määrä ydinvoimaa, joskin päästövähennykset taisivat olla vain sivutuote.\nSano terveisiä heille.\nTA: Tukien olemassaolo ja niiden suuruus antavat kuitenkin viitteitä siitä, kuinka tukevalla pohjalla kyseinen energiapolitiikan suunta ja energiantuotantomuoto on.\nOnneksi esittämääsi järkeilyä ei noudatettu esimerkiksi toisen maailmansodan jälkeen kun Yhdysvaltojen armeijan kautta kierrätetyllä rahoituksella nostettiin puolijohdeteollisuutta pystyyn. Elektroniputkilla kun oli niin paljon parempi track record.\nTA: Saksassa muutosnopeus on siis luokkaa 2 – 3 %, vaikka vuotuisesta sähkönkulutuksesta tuotetaan aurinkopaneeleilla vasta alle 10 %. Mahtaako muissa teollisuusmaissa käydä samoin?\nSe että niinkin pohjoisessa maassa kuin Saksassa päättivät hassata rahansa ennenaikaisesti muistuttaa vähän Suomen ylimitoitettuja tuulivoimatukia. Markkinaehtoisuus on Saksassakin muutaman vuosikymmenen päässä jos paneeleiden hintakehitys jatkuu nykyisenkaltaisena ja päästökauppa ei edelleenkään toimi. Espanjassa aurinkosähkön pelättiin muodostuvan niin merkittäväksi riskiksi olemassaoleville sähköntuottajille että rakentaminen käytännössä pysäytettiin erillisellä aurinkosähköverolla (maksat veroa itse tuottamastasi energiasta). Vero onneksi peruttiin, mutta vasta äskettäin.\nTA: Tarkoitat ilmeisesti CSP-laitoksia, kuten tämä Nevadan laitos?\nJää nähtäväksi, oma maallikkoarvaukseni on että sulan suolan pumppaus torniin ja takaisin jää historiaan ja säteet konsentroidaan alaspäin. Halvempaa.\nTA: Puhumattakaan talvesta. Ei siis toimi ainakaan Euroopassa?\nEurooppa on tässä kohtaa häviäjä. Juurikin tänään (lähi-idässä) parhaat päivänsä nähneen pikkuhotellin kattoterassilla ~25kW paneelien alla istuessa kävi taas mielessä että täkäläiset öljy/maakaasuvaltiot ovat ilmeisessä etulyöntiasemassa energiaintensiivisen teollisuuden suhteen. Aurinkosähköä päivisin ja maakaasusähköä öisin.\nEuroopassa talvella on käytännössä pakko polttaa jotain vielä vuosikymmenten ajan, mutta energiaintensiivisen teollisuuden pako aurinkovyöhykkeille vähentänee tarvetta merkittävästi.\nTA: Millä siis tuotetaan sähköä, kuin ei tuule eikä paista, varsinkin jos/kun merkittävä osa liikenteestä ja lämmityksestä sähköistyy?\nSuomessa samanlaisella mixillä kuin tähänkin asti, sillä erotuksella että ensimmäinen kunnon sähköpula tekee poliittisesti helpommaksi lisätä siirtoyhteyksiä naapurimaihin.\nTA: Jos jatkossakin tyydytään vain rakentamaan aurinko- ja tuulivoimalaitoksia, on riskinä se, että loput sähköstä tuotetaan vielä vuosikymmeniä fossiilisilla polttoaineilla.\nEi tämä ole mikään riski, vaan todellisuutta. Onnistuminen mitataan siinä kuinka paljon fossiilisia polttoaineita onnistutaan vähentämään.\nTA: Ranskassa onnistuttiin CO2-päästöjen rajoittamisessa rakentamalla merkittävä määrä ydinvoimaa, joskin päästövähennykset taisivat olla vain sivutuote.\nJa Ruotsissa samoin, mutta nyt eletään erilaisessa poliittisessa todellisuudessa ja ydinvoimateollisuuden vuosikymmenten stagnaatio näkyy surkuhupaisissa ydinvoimaloiden toimitusprojekteissa. Tämä on asia jolle Suomi ei yksin mahda mitään.\nTA: Läpimurrolla tarkoitan sitä, että nämä energianlähteet pystyvät pitämään valot päällä ympäri vuoden, tukeutumatta merkittävässä määrin muihin energianlähteisiin.\nKyllähän tuo läpimurto on tehty jo aikaa sitten. Siis niissä osissa maapalloa, jossa asuu ihmisiäkin eikä pelkästään jääkarhuja, poroja ja pingviinejä.\nMillä siis tuotetaan sähköä, kuin ei tuule eikä paista, varsinkin jos/kun merkittävä osa liikenteestä ja lämmityksestä sähköistyy?\nTilanne, jolloin ei tuule, eikä paista on harvinainen. Lämmitys ei tule sähköistymään, vaan lämpöä tullaan tuottamaan mm. biopolttoaineilla ja jätteillä.\nEi auton tarvitse olla sen enempää töpselissä kiinni kuin bensa-aseman pumpussakaan.. Niissä on molemmissa energiavarasto.. Toisessa akku, toisessa bensatankki……\nSe, että ei aurinko paista ja on tyyntä tapahtuu aina, kun sydäntalvella on tyyntä. Silloin taas lämmitystarve on suurin. Ei tätä ongelmaa pääse pakoon mitenkään. Mielenkiintoista on ajatus varastoida kesän aurinkosähköä kemiallisen energian muotoon. Uusi uutinen koski etanolin tekemistä vedestä ja ilmakehän hiilidioksidista. Jos on merkittävä määrä sähkölämmitystä (tai lämpöpumppuja) sitä polttamiseen perustuvaa sähköntuotantokapasiteettia on kuitenkin oltava. Nyt sen rakerntaminen tai tylläpito ei kannata kenellekään.\nKannattaa kuitenkin muistaa, ettei Espanjassakaan kukaan rakentanut aurinkovoimaloita ilman tukea. Lisäksi sähkö siellä on järjettömän kallista, ainakin kuluttajille.\nKannattaa muistaa, että energiaintensiivinen teollisuus on yleensä myös hyvin pääomavaltaista. Niinpä paperi/terästehdas pyörii 24/7, eikä taloudellisesti kannata, mikäli koneet kävisivät vain valoisaan aikaan.\nOsmo Soininvaara: Jos on merkittävä määrä sähkölämmitystä (tai lämpöpumppuja) sitä polttamiseen perustuvaa sähköntuotantokapasiteettia on kuitenkin oltava.\nTai sitten on sijoitettava muutamaan ylimääräiseen ydinvoimalaitokseen, joita käytettäisiin vain pakkasilla.\nOn kallista, mutta teknisesti jopa toteutettavissa, toisin kuin tuulivoima- ja aurinkoenergiavarastot.\nMuutama säädettävä varaydinvoimalaitos ratkaisisivat kyllä suuren osan aurinko- ja tuulivoiman aiheuttamista tuotannon vaihteluista. Toisaalta jos olisi ydinvoimaa pakkasia varten, niin mihin sitä uusiutuvaa enää tarvisi?\nKukahan sen pari kuukautta vuodessa päällä olevan ydinvoimalan maksaa? Todella kallista sähköä. Jos 12 kk päällä olevan ydinvoimalan sähkö maksaa noin 50 €/MWh, kaksi kuukautta päällä olevan maksaa yli 200€/MWh\nNoita viimeisiä voimalaitoksia ei varmasti pystytä markkinaehtoisesti rakentamaan.\nTuulivoimaa on Ruotsissakin vasta jotain 10% tuotetusta energiasta, Suomessa vieläkin vähemmän ja silti koko ala Pohjoismaissa on jo siirtymässä vahvasti valtion syliin.\nOsmo Soininvaara: Kukahan sen pari kuukautta vuodessa päällä olevan ydinvoimalan maksaa? Todella kallista sähköä.\nRuotsissa olisi ydinvoimaloita ollut valmiina ja ajossa, siirtoyhteyksien tuplaaminen Suomeen ei olisi kohtuuttomia maksanut, olisi samalla tasoittanut stokastisen tuotannon aiheuttamia sähkön hinnan vaihteluja. Päättivät sitten Ruotsissa verottaa voimalat hengiltä sen sijaan että niitä olisi käytetty CO2-päästöjen pienentämiseen Nordpoolissa lähialueineen. Poistuva kapasiteetti korvataan jotain polttamalla.\nPoliitikkojen aivoituksia on joskus kovin vaikea ymmärtää.\nTässä on vain se ongelma, että Helsingin kasvun suurin voittaja on valtio, koska progressiivisen verotuksen kautta se hyötyy siitä, että työttömät muuttavat maakunista työihin Helsinkiin. Siksi sen pitäisi rahoittaa osa Helsingin kasvusta sen sijaan, että osoittaa syyttävällä sormella, ettei Helsinki kaavoita tarpeeksi asuntoja muuttajille.\nSyltty: Kannattaa kuitenkin muistaa, ettei Espanjassakaan kukaan rakentanut aurinkovoimaloita ilman tukea. Lisäksi sähkö siellä on järjettömän kallista, ainakin kuluttajille.\nEspanja on vähän yllättäen aurinkoenergian kehitysmaa potentiaaliin sekä kulutuksen ja tuotannon korrelaatioon nähden, vain suuruusluokkaa 5-6 GWp. Kotitalouksissa aurinkopaneeleja ei ole vielä juuri lainkaan. Tähän mennessä rakennettu tuotanto on peräisin aivan erilaisen kustannustason ja avokätisen tukipolitiikan ajalta.\nAnteeksi nyt vain, mutta tutustukaa (mm. Syltty) ilmatieteenlaitoksen julkaisemaan tuuliatlakseen.\nMyös kovilla pakkasilla on harvinaista, että 150 m korkeudessa on tyyntä.\nSavupiippujen tupruttama savu voi pysähtyä jo 20 metriin, mutta siitä 100 m ylempänä tuulee jo todennäköisesti yli 4 m/s.\nTuulivoimalat kasvavat edelleen suuremmiksi. Kun nyt asennetaan 150 metrin 3 MW voimaloita, niin seuraava sukupolvi lähentelee 10 MW ja pituuttakin on jo rutkasti lisää.\nMitä korkeammalle mennään, sitä todennäköisemmin tuulee, myös korkeapaineessa.\nMehtäläinen: Lämmitys ei tule sähköistymään, vaan lämpöä tullaan tuottamaan mm. biopolttoaineilla ja jätteillä.\nJätteiden poltto on vain fossiilisien käyttämistä mutkan kautta.\nanonyymi: Jätteiden poltto on vain fossiilisien käyttämistä mutkan kautta.\nJos tulevaisuutta ajatellaan, niin ei ole.\nMuovit korvataan biomuoveilla. Kaikkialla maailmassa tutkitaan ja kehitetään korvaavia materiaaleja öljypohjaisille materiaaleille. Merkittävää on se, että siihen ihan aidosti pystytään, kuten useat esimerkit sen osoittavat.\nEsimerkiksi kaupassa on jo nyt läpinäkyvää ”muovia”, johon on kääritty ruokaa, joka ei ole oikeata muovia.\nSuomessa kehitettiin kertakäyttömuki, jossa ei ole muovia.\nSuurin osa kannettavista tietokoneista on pakattu muovikuoreen, joka voitaisiin korvata puupohjaisella muovilla vaikka heti. Siihen on Suomessa jo kehitetty sopiva materiaali. Niin, sitä materiaalia on eräässä suomalaisessa konseptiautossa…\nAskel kerrallaan ja tyvestä sitä puuhun noustaan ja niin eespäin..\nMehtäläinen: Savupiippujen tupruttama savu voi pysähtyä jo 20 metriin, mutta siitä 100 m ylempänä tuulee jo todennäköisesti yli 4 m/s.\n”Todennäköisesti yli 4 m/s” ei kyllä riitä, vaan sitä on aina oltava ja kaiken lisäksi sitä on oltava riittävästi. Jos tuulivoima tuottaa 95% ajasta ja sitten 5% ei tuota mitään, se ei kelpaa. Ei me voida tätä maata ajella ylös ja alas tuulten mukana.\nAustraliassa meni muuten Etelä-Australian verkko nurin tuulivoimaloiden takia. Paljonkohan maksoi tuokin kuuden tunnin sähkökatko kun yli miljoona ihmistä on ilman sähköä?\n”niin seuraava sukupolvi lähentelee 10 MW ja pituuttakin on jo rutkasti lisää.”\nMitä isommiksi tuulivoimalaitokset kasvavat, sitä enemmän niiden rakentaminen tulee kohtaamaan vastustusta.\nJa lopuksi pitää vielä vahvistaa sähkönsiirtoverkkoa, mutta kukaan ei koskaan vyörytä verkkojen rakentamiseen meneviä ylimääräisiä kustannuksia tuulivoimalle.\nspottu: Onneksi esittämääsi järkeilyä ei noudatettu esimerkiksi toisen maailmansodan jälkeen kun Yhdysvaltojen armeijan kautta kierrätetyllä rahoituksella nostettiin puolijohdeteollisuutta pystyyn. Elektroniputkilla kun oli niin paljon parempi track record.\nEn ihan heti keksi miten tukien maksaminen yksityisille aurinkosähkön tuottajille liittyy puolijohteiden tutkimukseen joskus aikoinaan? Ehkä armeija halusi nopeita tutkimustuloksia aikaiseksi? Euroopassa taas omien sanojesi mukaan aiotaan olla riippuvaisia fossiilisista polttoaineista, ja ilmeisesti melko pitkään?\nSaksassakin ongelmaksi tulee se, että vaikka aurinkosähkön tuotantokustannus aleneekin, alenee myös siitä maksettava hintakin. Jos Saksassa maksetaan nyt jo negatiivisia tuntihintoja, niin markkinaehtoisuuden saavuttaminen voi olla melko vaikeaa.\nLisäksi pidän melko optimistisena oletuksena, että aurinkopaneelien kustannusten lasku jatkuisi samalla tasolla (x %/a) pitkälle tulevaisuuteen.\nNäin, tosin käsittääkseni Lähi-Idässä moni valtio on rakentamassa tai suunnittelemassa ydinvoimaa, joko vähentääkseen riippuvuuttaan maakaasulla tuotetusta sähköstä ja/tai lisätuotantokapasiteetin rakentamiseksi. Noilla leveysasteilla saattaisi yhdistelmä ydinvoima + aurinkosähkö jopa toimia. Oletan, että noissa maissa päivä- ja yösähkön kulutuksessa on suurempi ero kuin Suomessa.\nEhkä, mutta sähköenergian tuotantokustannus ei ole ainoa tekijä. Aurinkovyöhykkeelläkin tarvitaan muuta infraa, kuten sähköverkko ja perinteiset voimalaitokset pitämään sähköverkko pystyssä, jotka tasoittavat kustannuseroa.\nspottu: Suomessa samanlaisella mixillä kuin tähänkin asti, sillä erotuksella että ensimmäinen kunnon sähköpula tekee poliittisesti helpommaksi lisätä siirtoyhteyksiä naapurimaihin.\nEli käytännössä, jos päätetään kasvihuonekaasuja olennaisesti vähentää, rakennetaan ydinvoimaa. Ja vaikka Fingrid ja Svenska Kraftnät kolmatta AC-yhteyttä suunnittelevatkin, Suomi ei voi laskea muualla Euroopassa tuotettavan aurinko- tai tuulisähkön varaan, kun täällä ei tuule. Pohjoismaisessakin mittakaavassa Suomi on reunalla, jossa on kuitenkin merkittävä määrä kulutusta suhteessa väestön määrään.\nspottu: Ei tämä ole mikään riski, vaan todellisuutta. Onnistuminen mitataan siinä kuinka paljon fossiilisia polttoaineita onnistutaan vähentämään.\nRiskin toteutuminen on tietysti mahdollista ja ehkä jopa todennäköistä. Tällä hetkellä Euroopassa on päätetty tietoisesti tai tiedostamatta olla rakentamatta toimivaa, CO2-päästöistä vapaata sähkövoimajärjestelmää. Suomessa tietysti edes yritetään ydinvoimaa rakentamalla.\nspottu: Ja Ruotsissa samoin, mutta nyt eletään erilaisessa poliittisessa todellisuudessa ja ydinvoimateollisuuden vuosikymmenten stagnaatio näkyy surkuhupaisissa ydinvoimaloiden toimitusprojekteissa. Tämä on asia jolle Suomi ei yksin mahda mitään.\nPoliittiset todellisuudet muuttuvat. Mikäli ilmastonmuutoksen oletetaan tulevaisuudessakin olevan ihmisen aiheuttamaa, jossain vaiheessa Euroopassa herätään toteuttamaan sellaista energiapolitiikkaa, joka pyrkii tosissaan minimoimaan CO2-päästöjä, eikä maksimoimaan valtiontukia. Ehkä.\ntcrown: Kyllähän tuo läpimurto on tehty jo aikaa sitten. Siis niissä osissa maapalloa, jossa asuu ihmisiäkin eikä pelkästään jääkarhuja, poroja ja pingviinejä.\nOlisiko tästä antaa jokin hyvä esimerkki?\nEiköhän valtion osuudeksi noissa talkoissa riitä työpaikkojen siirtäminen Helsinkiin. Kunnat hoitakoot lakisääteiset velvoitteensa mm. kaavoituksen osalta. Tulijat sitten kustantavat perintörahoillaan itse rakentamisen.\nMehtäläinen: Tilanne, jolloin ei tuule, eikä paista on harvinainen.\nTammi-helmikuussa 2016 Suomessa tehtiin tuulivoimalla sähköä Fingridin tilaston mukaan suurimmillaan 731 MWh/h ja pienimmillään 26 MWh/h, keskiarvon ollessa 290 MWh/h. Asennettua tehoa VTT:n mukaan vuoden 2015 lopussa oli 1 005 MW. Vaikuttaisi siltä, että ”jossain tuulee aina” ei ole pätevä lähtökohta.\nLämmitys ei tule sähköistymään, vaan lämpöä tullaan tuottamaan mm. biopolttoaineilla ja jätteillä.\nMotivan mukaan Suomen vuoden 2014 noin 372 TWh:n suuruisesta primäärienergiankulutuksesta 25 % katettiin puupolttoaineilla. Jos nyt oletetaan, että niin sähköntuotanto, lämmöntuotanto, teollisuuden lämmöntuotanto kuin liikennekin halutaan CO2-vapaaksi mahdollisimman pitkälle, niin paljonko voidaan biopolttoaineiden käyttöä kestävällä tavalla lisätä?\nEn tarkoittanut, että Suomessa kannattaisi siirtyä kaukolämmityksestä ja yhteistuotannosta suorasähkölämmitykseen ja ydinvoimaan. Tulisi äkkiä tehopula. Näen kaukolämmön hyvin järkevänä lämmitysmuotona joustavuutensa ansiosta, koska sitä voidaan tehdä erilaisilla energialähteillä. Joko biopolttoaineilla lämmitysvoimalaitoksissa tai geotermisellä lämmöllä (Otaniemen pilotti) tai osittan lämpöpumpuilla. Lämpimän vuodenajan vähäinen lämmötarve voitaisiin tehdä myös sähkökattiloilla ja huippu- ja varateho kuumavesikattiloilla (pö tai bio). Harmi, ettei Loviisan voimalaitoksen tuottaman hukkalämmön hyödyntäminen PK-seudulla edennyt.\nPientaloissa, kaukolämmön jakelualueen ulkopuolella sähkölämmityksen tehokkaampi muoto eli maalämpö on jo pääasiallinen lämmitysmuoto uusissa rakennuksissa. Sinällään rakennusten lämmitys on jo merkittävissä määrin sähköistetty, koska suorasähkölämmityksen osuus taitaa olla edelleen noin tai lähes 50 % pientaloista.\nMiksi tuo geotermisnen pilottilaitos on pitänyt sijoittaa pääkaupunkiseudulle? Miksi se on pitänyt sijoittaa paikkaan, jossa maanjäristys aiheuttaa suurimmat vahingot? Eikö nyt olisi ollut viisaampaa rakentaa se ensin jonnekin vähän pienempään kaupunnkiin?\nSweitsissä jouduttiin hylkäämään vastaavanlainen voimalaitospilotti, kun se aiheutti maanjäristyksiä.\n”But the geothermal power plant had to be abandoned after a series of earthquakes, one registering magnitude 3.4, damaged properties in the city of Basel, a court heard today.”\n”Geotermisen voimalan suurimmat riskit liittyvät maanjäristyksiin.”\n”Lämpökaivos tarvitsee maanjäristysriskeille ympäristövaikutusten arvioinnin, huolellisen luvituksen ja kattavat ennakkotutkimukset syväkallion geologiasta ja kohdealueen soveltuvuudesta. Maanjäristysriskit kiinnostavat varmasti asukkaita, kiinteistöjen omistajia ja vakuutusyhtiöitä. ”\nOnkohan hankkeen vastuuvakuutukset kunnossa?\nSveitsissä maankuori on kovin erilaista kuin Suomessa.\nTA: Motivan mukaan Suomen vuoden 2014 noin 372 TWh:n suuruisesta primäärienergiankulutuksesta 25 % katettiin puupolttoaineilla. Jos nyt oletetaan, että niin sähköntuotanto, lämmöntuotanto, teollisuuden lämmöntuotanto kuin liikennekin halutaan CO2-vapaaksi mahdollisimman pitkälle, niin paljonko voidaan biopolttoaineiden käyttöä kestävällä tavalla lisätä?\nEn tarkoittanut, että Suomessa kannattaisi siirtyä kaukolämmityksestä ja yhteistuotannosta suorasähkölämmitykseen ja ydinvoimaan. Tulisi äkkiä tehopula. Näen kaukolämmön hyvin järkevänä lämmitysmuotona joustavuutensa ansiosta, koska\nEnergia-asioissakin voisi toteuttaa hyvää työskentelytapaa eli hoidetaan se vaikein asia ensimmäisenä. Pitäisi siis panostaa voimakkaasti liikenteen muokkaamiseen fossiilisista ydinsähköön. Kuten Ruotsikin. Tämän jälkeen huomataan nopeasti, että Suomen rakentaminen toiseen vai kolmanteen kertaan ns. kasvukeskuksiin ei olekaan niin kiireinen projekti. Lisäksi kaukolämpöjärjestelmä on tolkuttoman massiivinen ratkaisu muutamaa lämmityskuukautta varten ja muutamaa viilennysviikkoa varten. Sähköt vedetään pääsääntöisesti joka paikkaan. Kiinteistöjen lämmitys heti liikenneinfran vallankumouksen jälkeen ydinsähkölle ja lämpöpumpuille muiden niche-kiinteistökohtaisten ratkaisujen ohella. Noin toimien voisi olla että YK ei puutu tulevaisuudessa Suomen asumiseen täällä miltei elinkelvottomalla ja luonnonvaroja tuhlaavalla seudulla.\nTA: Tammi-helmikuussa 2016 Suomessa tehtiin tuulivoimalla sähköä Fingridin tilaston mukaan suurimmillaan 731 MWh/h ja pienimmillään 26 MWh/h, keskiarvon ollessa 290 MWh/h. Asennettua tehoa VTT:n mukaan vuoden 2015 lopussa oli 1 005 MW. Vaikuttaisi siltä, että “jossain tuulee aina” ei ole pätevä lähtökohta.\nEnsinnäkin tuo 1005 MW muodostuu useista kymmenistä eri tyyppisistä tuulivoimaloista, joista moni pitäisi jo korvata uudella. Tuulivoimaloiden kehitys on nopeaa.\nToiseksi, Suomi on yli 1000 km pitkä maa, jolla on pitkä rannikko ja paljon aakeeta laakeeta suota.\nKolmanneksi tammi-maaliskuun sulkukorkeapaineen esiintymistodennäköisyys pienenee ilmastonmuutoksen edetessä. Matalan esiintymistodennäköisyys kasvaa ja se tarkoittaa lisää sadetta ja tuulta.\nMitä sitten? Vastustettiin sitä ydinvoimaakin, mutta kummasti vain OL3 ja Fennovoima nousee.\nTuulivoimala on visuaalisesti elegantti ja kaunistaa kummasti perisuomalaista maaseutua, jossa homeiset rintamamiestalot ja romua täynnä olevat pihat vuorottelevat toinen toistaan. Rannikon ränsistyneistä kalastajahökkeleistä puhumattakaan.\nMielenterveydellisille ongelmille ei voi mitään, mutta suurten ikäluokkien siirtyessä haudan lepoon syrjäseuduille voi rakentaa mitä vain, koska siellä ei ole enää ketään valittamassa mistään.\nMyös puolustusvoimille voi ostaa uudet lelut ja sijoittaa ne paremmin kuin nykyiset.\nJuuri tänä syksynä Lappeenrannan teknillinen yliopiston tutkija Jukka Lassila tuli tulokseen, että nykyinen sähköverkko kestää aivan hyvin mm. aurinkoenergian tuntuvan lisäämisen.\nAurinkoenergia ja tuulivoima ovat luonteeltaan samankaltaisia.\nTA: Näin, tosin käsittääkseni Lähi-Idässä moni valtio on rakentamassa tai suunnittelemassa ydinvoimaa, joko vähentääkseen riippuvuuttaan maakaasulla tuotetusta sähköstä ja/tai lisätuotantokapasiteetin rakentamiseksi. Noilla leveysasteilla saattaisi yhdistelmä ydinvoima + aurinkosähkö jopa toimia. Oletan, että noissa maissa päivä- ja yösähkön kulutuksessa on suurempi ero kuin Suomessa.\nAurinkovoima on erittäin hyvä energianlähde sellaisissa paikoissa, joissa käytetään läpi vuoden ilmastointia. Ilmastoinnin tehotarve kun korreloi lähes sataprosenttisesta auringonpaisteen kanssa. Tällöin aurinkovoima on parempi ratkaisu kuin tasaisesti tehoa tuottava voimala, kunhan se mitoitetaan ilmastointitarpeen mukaan.\nTA: Olisiko tästä antaa jokin hyvä esimerkki?\nEsimerkki mistä? Paikasta, jossa asuu ihmisiä, ja auringonpaisteella ja sähköntarpeella ei ole kovin merkittävää negatiivista korrelaatiota vuodeaikasyklin suhteen? Sanotaan nyt sitten karkeaksi esimerkiksi vaikka kauriin ja kravun kääntöpiirin välinen alue. Vai ehkä esimerkki teknologiasta, millä tuo saavutetaan? Ei siihen kovin paljon lyijy- tai litiumakkua tarvita, että noilla seuduilla ledivalot palavat sen muutaman päivän mitä voi pahimmillaan olla pilvistä.\nMehtäläinen: Muovit korvataan biomuoveilla.\nOnko kukaan missään virallisessa ominaisuudessa edes vielä puhunut fossiilisten raaka-aineiden rajoittamisesta toimenpiteistä puhumattakaan? Biomateriaaleista kyllä puhutaan ja niitä kehitetään, mutta ilman rajoituksia ne eivät korvaa fossiilisia. Se kaikki päätyy lopulta jätteeksi, joka sitten poltetaan.\nTA: En ihan heti keksi miten tukien maksaminen yksityisille aurinkosähkön tuottajille liittyy puolijohteiden tutkimukseen joskus aikoinaan?\nPuolijohteiden varsinainen perustutkimus tapahtui Euroopassa vuosisadan alkupuolella, ja käynnistyi Bellillä 1930. Rohkaisevia tuloksia saatiin pian sodan jälkeen 1947 (transistori) jossa vaiheessa armeija tuli voimalla mukaan rahoittamaan soveltavaa tutkimusta ja massatuotantoa. Myöhemmin olisi ollut looginen virhe antaa investointipäätöksissä mitään painoa sille tosiseikalle että puolijohdeteollisuus rykäistiin pystyyn valtion subventoimana ja ei-markkinaehtoisesti aivan kuten nyt on looginen virhe miettiä aurinkovoimainvestointeja tuijottamalla uponneita (yhteisellä rahalla maksettuja) kustannuksia.\nTA: Jos Saksassa maksetaan nyt jo negatiivisia tuntihintoja, niin markkinaehtoisuuden saavuttaminen voi olla melko vaikeaa.\nSaksassa päätettiin rakentaa kapasiteetti ensin ja siirtoyhteydet myöhemmin.\nMarkkinaehtoisuudella on sähkömarkkinoilla muuten sellainen hassu piirre että hintaa yleensä määrittää hiililauhdesähkö, jonka rajakustannus ilman päästöoikeuksia on viime vuosina suunnilleen puolittunut, eikä päästöoikeuksien nykyinen hinta asetelmaa mitenkään radikaalisti muuta. Jos markkinamekanismi tässä kohtaa hyväksytään, tarkoittaa se sitä että uusiutuva energia on markkinaehtoisesti kannattavaa käytännössä vasta sitten kun kaikki hiili on kaivettu maasta ylös. Tämä ei luultavasti vastaa poliittista tahtotilaa.\nTA: Aurinkovyöhykkeelläkin tarvitaan muuta infraa, kuten sähköverkko ja perinteiset voimalaitokset pitämään sähköverkko pystyssä, jotka tasoittavat kustannuseroa.\nEivät nämä jättimäiset sähkösyöpöt missään julkisessa sähköverkossa ole. Esimerkiksi alumiinin valmistuksen suurimmat uudet investoinnit ovat jo Arabiemiraateissa, siitä huolimatta että ne toimivat fossiilisella sähköllä 24/7 eli kilpailukykyä on ilmankin aurinkosähköä, ja aurinkosähkön kanssa vielä enemmän.\ntcrown: Ei siihen kovin paljon lyijy- tai litiumakkua tarvita, että noilla seuduilla ledivalot palavat sen muutaman päivän mitä voi pahimmillaan olla pilvistä.\nKyllä ne nyt varmaan kehitysmaissakin haluaisivat, että talossa toimii muutkin sähkölaitteet kuin valot.\nspottu: Puolijohteiden varsinainen perustutkimus tapahtui Euroopassa vuosisadan alkupuolella, ja käynnistyi Bellillä 1930. Rohkaisevia tuloksia saatiin pian sodan jälkeen 1947 (transistori)\nFETithän patentoitiin jo 1926, mutta patentin vuoksi tutkimus suunnattiin ensin toisaalle. Onko patenteista siis oikeasti mitään hyötyä?\nSyltty: Kyllä ne nyt varmaan kehitysmaissakin haluaisivat, että talossa toimii muutkin sähkölaitteet kuin valot.\nToki, mutta nimimerkille TA riitti läpimurtoon valojen päällä pysyminen. (Ja kyllä nuo tavalliset teknologiat riittävät aika pitkälle muihinkin sähkölaitteisiin.)\nanonyymi: FETithän patentoitiin jo 1926, mutta patentin vuoksi tutkimus suunnattiin ensin toisaalle. Onko patenteista siis oikeasti mitään hyötyä?\nMielenkiintoista! Jossain oli siis todella välkky kaveri. Annatko referenssin?\nTIMO HEIKKILÄ sanoo:\n”Kun hinta pomppaa ylös, hyvin yksinkertainen automatiikka kääntäisi lämmön pois päältä pariksi tunniksi. Tämä olisi vapaaehtoista, mutta siitä palkittaisiin selvällä rahalla.”\nSiis palkitaan!? Tää on nykyaikaista palkitsemista, ostat jotain jota et tarvitse, rahalla mitä et omista. Eli kääntäen tähän tapaukseen, palkitseminen on sitä että sinua ei sakoteta kun palelet vapaaehtoisesti.. Parempi olisi jättää tuo palkitsemis-sana pois ja käyttää ampumahiihtotermejä, et joudu sakkokierroksille, kun olet hissukseen.\nTIMO HEIKKILÄ(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nJos sähkö maksaa 90 % ajasta 20 €/MWh ja 10 % 200€, voit olla välittämättä tästä ja maksaa tasaisesti 38€, tai voit siirtyä tuntilaskutukseen ja vähentää sähkön käyttöä kalliiden tuntien aikana ja säääästää selvää rahaa. Tämä on kannaltasi tasaisesti parempi vaihtoehto.\nTapio: Mielenkiintoista! Jossain oli siis todella välkky kaveri. Annatko referenssin?\nKieltämättä meni suht. reippaasti yksinkertaistaen, mutta meni nyt kuitenkin…\nKuulostaa jälleen menneen maailman säilyttämiseltä fossiililobbareiden ansiosta, mutta mitenkäs tämä menee?\nPienimmällä marginaalikustannuksella operoivat aurinko ja tuuli selviäisivät tästä kuivin jaloin lukuunottamattta negatiivisten hintojen aikoja, jolloin ne pysäytettäisiin? Biomassan osalta tuotanto olisi enemmän kysynnän mukaista ja siten ailahtelevampaa?\nIkävintä silti: ”The four scenarios for scaling back priority dispatch involve an increase in CO2 emissions of 45m-60m tonnes.”\nJ.V.(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nVastaa käyttäjälle Syltty Peruuta vastaus\nR.Silfverberg: Pysäyttääkö etätyön helpottuminen kaupungistumisen?\nStadist: Pysäyttääkö etätyön helpottuminen kaupungistumisen?\nMulle puolet: Pysäyttääkö etätyön helpottuminen kaupungistumisen?\nKategoriat Valitse kategoria anekdootteja elämäni varrelta (6) Eduskuntatyö (258) eduskuntavaalit (7) energia (27) Hyviä ehdokkaita (35) Ilmastopolitiikka (73) Jäähyväiset eduskunnalle (5) joukkoliikenne (5) Kaupunkien voitto (14) Kaupunkirakentamisen aika (41) Kaupunkisuunnittelu (867) koulutus (4) Kuntajako (30) Kuntavaalit 2017 (13) liikennepolitiikka (32) Matalapalkkatyö (53) Oden vaaliohjelma (58) onnellisuus (3) perustulo (2) Pyöräily (102) SATA-komitea (33) Säästökohteita (8) sote (61) Talouspolitiikka (311) Tekoäly (5) Tulevaisuuden kunta (15) Vaalilupausten kommentointia (28) Vaalipuheiden arviointia (23) Yleiskaava 2016 (17) _ (2 182)


I Love Me -messujen verkkotarjoukset - vielä ehtii! - HennaV\nI Love Me -messujen verkkotarjoukset – vielä ehtii!\nSisältää affiliate-linkkejä /\nItse kävin I Love Me -messuilla eilen, mutta ihmismäärän takia vierailu jäi lyhyeksi. Tänään en sitten jaksanutkaan enää lähteä messuilemaan. Jos teitä jäi kaivertamaan joku tarjous messuilla, niin monella yrityksellä on messutarjouksia myös verkkokaupoissaan.\nOmat ostokseni jäivät siis vähäisiksi ja sain parista paikasta etukäteen sovitun PR-kassin.\nBiozellilta sain hiusmuotoilutuotteita sekä valinnaisen sävyn uudesta intensiivisestä sävytetystä hiusnaamiosta. Mietin hetken Silverin ja Pearlin välillä, mutta päädyin Pearliin, sillä en tykkää liian harmaista hiuksista itselläni – minullahan on siis ei ole väriä päässä, vaan hiirenharmaa oma sävyni.\nBomb Cosmeticsilta ostin viimeisen Hey Macarena -huonetuoksun. Mini on lauleskellut ja tanssinut Macarenaa viimeiset pari viikkoa. Näiden normaalihinta on 24,90 euroa, mutta messutarjouksessa vain 6,90 euroa. Oli ihan pakko ostaa!\nEleveniltä sain PR-kassin, jossa oli ihan järkyttävä määrä naamioita! Vielä tänään Elevenin verkkokaupasta saa koodilla ILOVEMEELEVEN 20% alennuksen yli 60 euron ostoksista. Messuilla Virve kertoikin paljon K-Beautysta, joten kannattaa tsekata Elevenin laaja K-Beauty-valikoima.\nProCaren pisteeltä nappasin mukaani myyjän käsistä revityn Real Techniques -pakkauksen, jossa on neljä sivellintä (kaksi huulisivellintä, itse ostin kahden isomman takia), yksi sieni ja peili. Hintaa tällä pakkauksella oli vain 8 euroa! Tämän lisäksi ostin kolmen Batiste-kuivashampoon pakkauksen 7 eurolla. Halpaa kuin saippua!\nSiinä oli minun ostokseni, edes metrilakuja en ostanut. Kuulemma tänään on hiljaisempaa, joten jos vielä ajattelitte mennä messuille, niin tänään pystyy hengittämäänkin siellä.\nJolien verkkokaupassa on ihania Patykan tuotteita sekä ainakin erittäin kehuttu ja mielenkiintoinen Olixian purkkaputsari messuhinnoissa.\nNaturellen verkkokaupasta koodilla LOVE18 saa 15% kaikista tuotteista. Itse olen testaillut Yülin tuotteita ja voin niitä kyllä suositella, niihin kannattaa käyttää alennuskoodi, sillä mistään halvasta merkistä ei ole kyse.\nHouse of Organicin messutarjouksista löytyy esim. Dabban kukkaisvesiä sekä Evolven tuotteita.\nOletKaunis.fi:n verkkokaupassa on menossa Halloween-tarjouskampanja, jossa on mukana mm. Jeffree Starin tuotteita sekä Glitternistin glittereitä. Osa tuotteista oli myynnissä myös messuilla.\nKävittekö te messuilla? Mitä tuli ostettua?


Näin teet Kuvakollaasin Adtractionin systeemissä | Adtraction\nKäyttäessäsi Adtractionin kuvakollaasi-työkalua seurantalinkit muodostuvat automaattisesti ja linkkaavat suoraan tuotteeseen. Lisäksi kuvat ovat klikattavia!\nNäin luot kollaasin Adtractionin kollaasityökalun avulla:\n1. Valitse vasemmasta reunasta TYÖKALUT ja tämän jälkeen LUO KOLLAASI\n2. Valitse MAA, KATEGORIA tai OHJELMA. (Jos sinulla on tietty mainosohjelma, jonka tuotteita haluat etsiä, voit valita sen tästä, muuten voit jättää kentät tyhjäksi)\n3. Voit etsiä tuotteita kohdasta ETSI TUOTTEITA , kirjoita esimerkiksi ”kengät” hakukenttään\n4. Hakutulokset tulevat esille hakukenttien alapuolelle. Voit siirtää haluamasi kuvat tyhjään ruutuun oikealle\n5. Tuo kollaasisi ripaus maustetta lisäämällä Teksti, Symboolit, Emoji, Kuviot ja Raamit\n6. Kun olet tyytyväinen lopputulokseesi valitse Luo Kollaasi. Tämän jälkeen kuvakollaasisi aukeaa erilliselle ruudulle, josta pääset lisäämään filttereitä kuvaasi. Tästä voit myös Esikatsella kuvaasi.\n8. Kun valitset SEURAAVA, saat koodin, jonka voit lisätä blogiisi. Voit valita HTML- tai SJ-koodin. Laita koodi blogiisi ja kollaasisi on valmis, seurantalinkit seuraavat näppärästi mukana ja tuotteet ovat klikattavissa.\nHuomaathan, että jos olet valinnut tuotteita mainosohjelmista, joissa et ole mukana, tulet saamaan tästä ilmoituksen. Voit pitää kuvan kollaasissa mutta seurantalinkkiä ei muodostu tämän kuvan kohdalle.\nVoit katsoa kollaasityökalun ohjeet myös videomuodossa tästä linkistä!


Dimas PP 355E rakennuskone, 2004 - Nettikone\nNettikone.com › Dimas › Konetietolomake\nDimas PP 355E\nHinta 16 740 € Vuosimalli 2004\nKäyttötunnit 108 h Rekisterinumero Ei rekisterissä\nDimas PP 355E - 2004\nMyynnissä Dimas- timanttisaha. Veroton hinta 13 500 € (alkuperäinen hankintahinta 35 700 €). Mukaan tulee Dimas-hydrauliyksikkö, sahapää, letkut, teräsuojukset, kiskot 4 kpl ja jalat. Ota yhteyttä puhelinnumeroon 0400640311 ja tee tarjous. Yhteydenotot maanantaista perjantaihin klo 10 - 18.\nParas aika tavoitella: Maantaista perjantaihin klo 10 - 18


Popcorn hihainen neuletakki - VillaNanna\nDIY, Trendit | 01.5.2022\nPopcorn hihainen neuletakki valmistui sairaslomalla, kun toipilaana makoilin sängyssä ennen kuin pysyin nousemaan pidemmäksi ajaksi ylös. Se ei mennyt kuitenkaan ihan niin kuin Strömsössä tällä kertaa, uskoisin, että se johtuu ihan minun tilasta. Käyttöön takki tulee silti, on sen verran ihanan lämpöinen ja näyttävä.\nOhje löytyy Novita 1/2019 lehdestä sekä myös Novitan ohje sivuilta. Neuletakki on etu sekä takakappaleelta helppo mutta popcorn kuviolliset hihat ovat hankalat mutta mielekkäät. Takin paras osa on juuri nuo hihat. Neuleen etukappaleen kauluksen reuna ei toimi. Ohjeesta poiketen tein enemmän silmukoita mutta sekään ei auttanut pelastamaan neuletakkia. Purin nelisen kertaa ja tein joka kerta lisäsilmukoita mutta reunakaitale vain vetää etukappaletta. Se ei nyt kuitenkaan meikäläistä haittaa vaikka ei ihan toimi niin kuin haluan.\nVaikka tämä neuletakki ei onnistunut, on tarkoitus tehdä pari toisen väristä samaa neuletakkia vielä lisää. Sen verran innostuin näistä popcorn hihoista. Hihat ovat super söpöt ja toimii minulla hyvin. Ja isovelilangasta kun neuloo saa erittäin lämpöisen neuleen. Tällainen vilukissa osaa arvostaa sellaista. Tämä kyseinen Novin lehti ei ole aikaisemmin ollut minulle sellainen lehti, josta ensimmäisenä haluaisin neuloa jotakin, mutta nyt sairasvuoteella kun selailin lehteä, niin löysinkin monen monta neuletta, jotka haluankin neuloa itselleni nyt. Näin se maku muuttuu.\nSuper mini farkkumekko\nKuvissa näkyy tummansininen farkkumekko, tai tunika. Miten haluaa sanoa. Olen pitkään saanut ohjeita, että näin minejä ei pitäisi käyttää ollenkaan, ne näyttää hassulle. Että laittaa kunnolla vaatetta alle, housut yms. Itse kun tykkään minihameista ja mekoista, niin ei tulisi mieleenkään laittaa pöksyjä tällaisen kanssa jalkaan. Tämä on nyt sillä rajalla, että käyttäisin tätä housujen kera.\nMekossa ei ole alun perin ollut pitsejä helmassa eikä myöskään hihoissa. Olen pitsin lisännyt silloin kun olen hankkinut mekon. Mekko on siis Kierrätyskeskuksesta. Ajatus mekosta oli se, että yhdistän sen johonkin hameeseen mutta sopivaa hametta ei ole tullut vastaan. Siksi olen käyttänyt sitä sitten näin. Yksi ajatus on myös se, että ompelen tilkuista leggarit. Se sopisi hyvin Mori girl -tyyliin myöskin. Mutta sitäkään ei ole tapahtunut vielä. Eli jäämme odottamaan seuraavat kuusi vuotta mitä mekolle tapahtuu ja miten sitä lopulta yhdistelen.\nIhana vaate! Ei ole ihme, että sä haluaisit tehdä sellaisia lisää. Voiko langan vaihto auttaa asiaa? Kankailla se joskus toimii 😀\nMä luulen, että en vain taida osata lukea ohjetta oikein.\nMulla ei ollut aavistustakaan mikä on popcorn -hiha, mutta nytpä tiedän. Tosi hieno!\nJoo, nää nimet on vähän sellaisia, että joutuu itsekin paljon miettimään, että mistä on kyse.