Takkirauta: Ateismi ja vapaamatkustajan ongelma\nAteismi ja vapaamatkustajan ongelma\nJokainen meistä, joka on jossain vaiheessa tehnyt tiettäväksi ettei hän usko jumaliin tai muihin mielikuvitusystäviin, on varmasti kokenut jonkinlaista nuivintaa. Joko verbaalista, sosiaalista tai sanatonta. Ruukinmatruuna muistaa itse, miten hänen äitinsä käytös muuttui harvinaisen kylmäkiskoiseksi kun hän aikoinaan itse hylkäsi äitinsä edustaman uskonnollisuuden ja kieltäytyi enää menemästä uskontokuntansa pyhäkköön.Ruukinmatruuna on pitänyt tätä käytöstä pitkään hävyttömänä, törkeänä ja bigotistisena. Mutta hän koki toissapäivänä ahaa-elämyksen: kyse on vapaamatkustajan ongelmasta. Ruukinmatruuna on monesti todennut, että uskonto ei ole, toisin kuin usein väitetään, mikään mielen virus vaan selkeästi yhteisön kannalta hyödyllinen meemi ja että uskonto ei ole yksilöä varten vaan se on yhteisöä varten. Yhteiskunta ei luo uskontoa, kuten Marx väitti, vaan juuri päinvastoin: jokainen uskonto luo näköisensä yhteiskunnan. Ja ateistien muodostama yhteisö ei kestä vastoinkäymisiä, vaan hajoaa, sillä ateistisessa yhteiskunnassa ihmisten välillä ei ole mitään yhdistävää sidettä. Tästä syystä yksilö voi olla ateisti mutta yhteisö ei milloinkaan. Uskonnon tärkein funktio on, että se luo yhteisön jäsenien välille keskinäisen luottamuksen ja homogenisoi näin yhteisöä. Mutta ikävä kyllä tämä ei tule ilmaiseksi. Kuten mikä tahansa julkishyödyke, uskonto vaatii jäseniltään sitoutumista, eli sääntöjen noudattamista ja osanottoa sekä arvomaailman omaksumista. Se puolestaan vaatii resurssi-investointeja: yhteisön jäsenten on uhrattava resurssejaan (aikaa, vaivaa, rahaa, typertymistä) tämän resurssin ylläpitoon. Ne ovat aina jostain muusta pois.Vanhaa kunnon Pascalin vedonlyöntiä, kannattaa uskoa Jumalaan koska siinä ei voi hävitä - jos Jumala on olemassa, pääset taivaaseen ja jos Häntä ei ole olemassa, et menetä mitään on vastustettu sillä, että usko Jumalaan vaatii tinkimistä jostakin muusta (ajasta, rahasta, älyllisestä rehellisyydestä, elämäntavoista jne) ja mistäpä sen tietää, onko uskonnon XP jumala se oikea jumaluus? Mutta sekä Pascalin vedonlyönti että sen vasta-argumentti tavoittavat olennaisen: uskonto on julkishyödyke - ja siihen pätevät ne kaikki samat kriteerit kuin julkishyödykkeeseen ja sellaisen käyttöön yleensäkin. Se ei ole niukka, vaan kun joku on kerran tuottanut sen, siitä pääsevät nauttimaan kaikki, ja se on vapaasti saatavilla, ja kun se on tuotettu, on mahdotonta estää ihmisiä nauttimasta siitä ja sen mukanaantuomista hyödyistä.Mutta ongelmana ovat nyt vapaamatkustajat - ihmiset, jotka haluavat nauttia julkishyödykkeen mukanaantuomista hyödyistä, mutta eivät ole valmiita uhraamaan tippaakaan resurssejaan sen ylläpitoon tai jotka aktiivisesti sabotoivat sitä. Eräiden nimeltämainitsemattomien pikkuankanpoikien idea pummilla matkustamisen autuudesta on esimerkki julkishyödykkeen vapaamatkustamisesta oikein kirjaimellisesti, ja VR:n kalustoa töhertävät pikkuterroristit puolestaan sabotoivat julkishyödykettä. Heidän aiheuttamansa kulungit koituvat muiden maksettaviksi eli enemmän resurssikuluja per ylläpitävä silmäpari.Mutta uskonnon ulkoisvaikutukset ovat melkoiset. Julkishyödykkeenä sillä on selkeä yleishyöty: se luo kaikille ihmisille yhteiset eettiset pelisäännöt ja sanktioi niitä toisaalta toivolla (pelastus, onni, autuus, nirvana) että toisaalta pelolla (helvetti, rangaistus, paha reinkarnaatio jne). Resurssit, mitä uskonto vaatii, ovat toisaalta taloudellisia (kirkollisverot, kymmenykset), toisaalta sosiaalisia (noudata sääntöjä ja tottele) ja toisaalta älyllisiä (pitää sisäistää uskonnon dogmit). Pääsääntöisesti kuitenkin uskontojen yhteisölle tuottama nettohyöty on suurempi kuin sen yksilöille tuottama nettohaitta.Uskonto luo, luodessaan yhteiskuntaan perusluottamuksen, eettiset pelisäännöt sekä moraalisen selkärangan, myös ulkoishyödyn eli hyödyn, josta pääsevät nauttimaan myös ne, jotka eivät joko pane tikkua ristiin asian hyväksi (sekulaarit, uskonnollisesti välinpitämättömät) tai jotka pyrkivät aktiivisesti sabotoimaan ko. julkishyödykettä (ateistit, vapaa-ajattelijat). Ihmistä tai instanssia, joka pyrkii hyötymään ulkoishyödystä uhraamatta sen eteen resursseja kutsutaan vapaamatkustajaksi eli rumemmin jänikseksi tai pummiksi.Näin pääsääntöisesti ihmiset, jotka uhraavat resurssejaan julkishyödykkeen ylläpitoon, suhtautuvat hyvin penseästi vapaamatkustajiin, jäniksiin ja pummeihin. Yleensä penseys ilmenee sosiaalisena sanktiointina, mutta esimerkiksi lakonrikkurien tai mukavuuslippulaivojen tapauksessa nuivinta voi eskaloitua henkirikoksiin.Ruukinmatruunan äidillä oli aina tapana sanoa oma vika, oma sika kun pikku ruukkilainen oli omaa syytään joutunut vaikeuksiin, vaikkapa kiusaamalla veljiään. Tai olemalla nenäkäs auktoriteeteille. Häneltä likeni harvinaisen vähän myötätuntoa pikku ruukkilaista kohtaan silloin, kun vaikeudet olivat omaa syytä. Eli siis omien tietoisten valintojen seurauksia.Ja ruukinmatruunalle välähti toissapäivänä, että ateismissa on täsmälleen siitä kyse. Kyse on vapaamatkustamisesta - nautitaan julkisresurssin (uskonnon) mukanaantuomista hyödyistä, mutta ei tehdä mitään sen eteen tai pikemminkin pyritään aktiivisesti sabotoimaan kyseistä julkisresurssia. Jos sivuutamme älylliset aspektit ja tutkimme uskonnon välinearvoa, niin ateismilla ei ole minkäänlaista välinearvoa - se ei siis ole edes kilpaileva julkishyödyke. [Islam sensijaan on.]Ruukinmatruunan äippä siis suhtautui tyttäreensä negatiivisesti, koska pikku ruukkilainen ryhtyi jumalankieltämisellään vapaamatkustajaksi. Jänikseksi. Pummiksi. Rikkuriksi.Me kaikki tiedämme, miten lähes kaikki uskonnot suhtautuvat apostaasiin eli luopumukseen. Luopio voidaan sulkea yhteisön ulkopuolelle; hänet voidaan eristää, kukaan ei ehkä kommunikoi hänen kanssan mitenkään - tai hänestä voidaan levittää ilkeämielisiä juoruja ja huhuja. Äärimmillään uskonto voi jopa käskeä luopion murhaan, kuten islam Katumuksen suurassa (9:11-12). Me voimme toki paheksua tällaista käytöstä ja esittää vastalauseemme, ja ateistit voivat toki suureen ääneen valittaa sitä, että heitä sorretaan, mutta ihmisluonto on sellainen - kukaan ei pidä julkishyödykkeen pummikäytöstä ja vielä vähemmän sen sabotoimisesta, sanoipa uskonvapauslainsäädäntö asiasta mitä tahansa. Ruukinmatruuna joutui oman äitinsä jos ei mustalle, niin ainakin harmaalle, listalle, koska hän asettui poikkiteloin ja kieltäytyi ottamasta osaa julkishyödykkeen ylläpitoon.Oma vika, oma sika. Ruukinmatruuna asettui omalla valinnallaan (uskonnottomuus) poikkiteloin laumaa vastaan - ja kärsi seuraukset. Luojan kiitos kyse ei ollut ortodoksijuutalaisuudesta, islamista, scientologiasta eikä jehovantodistajista. Se oli hänen tietoinen valintansa - ja hän joutui myös kärsimään valintansa seuraukset.Mielenkiintoista sinänsä, ruukinmatruunaa ei nuivita enää lainkaan kun hän valitsi itselleen uuden uskonnon. Syy on siinä, että sen tuottama julkishyödyke on lähes samanlainen kuin hänen vanhempiensakin, ja sitoutumalla oman uskontonsa normeihin hän samalla kontributoi vanhempiensa uskonnon normeja, koska ne ovat pitkälti samat.Älyllinen epärehellisyys voi olla suotavaa silloin, jos älyllinen rehellisyys johtaa sosiaaliseen umpikujaan ja sosietaaliseen sekä väestölliseen katastrofiin.\nHyvä teksti, on minunkin ajatteluni juoni: juuri noin ajattelen uskosta ja vapaamatkustamisesta mutta en ole ajatellut sitä niin konkreettisesti. Mutta ärsyynnyn siitä, että minä empattisena, uskovaisena siinä mielessä näen miten väärin menee, miten sikoja ovat ja miten yrittävät silti nitistää minut huonona pedaogina kuulemma; heidän siis tulisi saada sikailla ja minä olen huonostikäyttäytyvä kun minä näen ja puhun siitä mitä silmäni näkevät ja mihin laitan sormeni ja pyydän lopettaa. Olen niitä tätejä, joilla on pokkaa mennä sanomaan ja joita toivotaan, että olisi joka luokassa. Mutta sitten se niiin helposti kääntyy päinvastoin jälleen; voi voi miten kova, miten ilkeä ja julma jos vähän sanoo. Sen takia ei kiinnosta koulumaailma vaikka olen saanut kaksi hyvin kasvatettua täällä. Pitäkööt siat ja virastonsa. Minä rupean timpuriksi tai sorvariksi. Kun ei hyvä ajattelu kelpaa vaan on herjattava kaikesta.Hotakaiset panevat työhön; nuo hävyttömät historioitsijat jotka pätevät sillä että naulaavat kunnon uskovaisia.\nHG, suunnilleen noin totesi Juice Leskinen laulussaan "Suomi on liian pieni kansa":Meillä puutetta on siitä laulustajoka voimalla muureja särki;liian monta on valkoista kaulusta,turhan harvassa hauis ja järkiTeollisuudessa on se hyvä puoli, että siellä pääsee tai joutuu tekemään tarpeen tullen niitä haalarihommiakin.\nJokainen meistä, joka on jossain vaiheessa tehnyt tiettäväksi ettei hän usko jumaliin tai muihin mielikuvitusystäviin, on varmasti kokenut jonkinlaista nuivintaa. Joko verbaalista, sosiaalista tai sanatonta. Ruukinmatruuna muistaa itse, miten hänen äitinsä käytös muuttui harvinaisen kylmäkiskoiseksi kun hän aikoinaan itse hylkäsi äitinsä edustaman uskonnollisuuden ja kieltäytyi enää menemästä uskontokuntansa pyhäkköön.Itse olin katsomassa isääni sairaalassa, kun tuli puheeksi lämmityskattilan vaihto vanhempieni taloon. Totesin, että maanantai ei käy koska pitää mennä kirkon tilaisuuteen. Mutsi totesi: "Jaha, meidän Markku on tullut lopullisesti hulluksi." :)\nNäen uskonnon tärkeänä kansaamme yhdistävänä tekijänä. Kirkolla ja kristinuskolla on meille varsin suuri merkitys, jos ei kaikille kovin hengellisesti niin varmasti ainakin kulttuurillisesti. Ja vaikka kirkon opillisia muotoja vaivaa riipivä älyllinen hölynpöly ja vaikka julistus on tavallisesti lapsellista lässytystä, maailmaa on varsin mielekästä tarkastella evankeliumin kautta. Kristinuskon metafysiikka tarjoaa erinomaisia eväitä universumin mysteerin ja oman olemassaolomme hahmottamiseen.\nMielikuvitusystävät pitävät sekavan kansan aisoissa mutta idea tai konsepti (Jumala-konsepti, Herranpelkokonsepti ilman pelkoa) pitää lanseerata niin, että se hyödyntää sitä mitä on hyväksi havaittu (=häpeän kanssa lotraaminen) ilman, että häpeän kanssa lotrataan.Uusi konsepti muodikkaalle maailmalle. Menivät kylläkin jo myymään vanhan paimentolais-stoorin noille high-uskovaisille, yltiöpakatuille kipsipäille.Minun mies napattiin hyvänä skådiksena koska se on sitä laatua mitä heidän kirjoissa lukee: hiljaa ja on olevinaan hyvä (Herran pieksut, että olisi mukama hyvä; ei todellakaan - mutta minä olen ja olen uhanalainen eläin siksi). Olin vain väärä sukupuoli; nainen!!Ei kirkko voinut ajatella, että naiset voisivat olla hyviä sen oikeassa merkityksessä!? Mutta eilen messuilla kuulin Vikströmin Johnia, joka tuntui olevan samalla muodikas että vanhanaikainen.Hänen persoonassa on paljon sitä oikeaa hyvyyttä ja onneksi on niitä myös miehissä. Uskon, että Vikström (nimenomaan tämän John, ei pidä sekoittaa muihin) kuitenkin ymmärtää miten monta ristiä selän taakse on laitettava tänä päivänä kun raha huoraa kunnolla, sotaa käydän hyvän nimissä ja taktiikka on vain rahan saanti....todellakaan ei paljon hyvää ja silti ne, jotka siellä tuolla lailla rustaavat ja huseeraavat ovat nimenomaan niitä, jotka yrittävät puolustaa omaa ns. jumalallisuuttaan ja tärkeyttään ja yhteenkuuluvuutta korkemimpaan ekumeeniseen yhteisöön. Kun hyvä rupeaa junailemaan pahan kanssa on aika katsoa, missä on oikeasti hyvä. Kun vesi sammaloituu luonto näyttää uudet purot.\nOlenko ymmärtänyt oikein sen, että ihmisten enemmistö on Rautarouvan mielestä tyhmiä psykopaatteja, ja Kärpästen herra -tyyppisen yhteiskuntakehityksen estämiseksi on tähän valtaenemmistöön sovellettava uskonnollista aivopesua ja meidän, jotka kuulumme kognitiiviseen eliittiin, on syytä yhteiskuntarauhan vuoksi teeskennellä uskovamme johonkin jumalaan?\nUskonnollisuus ei ole meillä kaikilla se ykkösasia jonka suhteen määritellään oma persoona ja kanssaihmisten olemus. Eiköhän suurimmalle osalle nykypäivän kaduntallaajista nämä kysymykset ole herttaisen yhdentekeviä. Suomalaisista suurin osa taitaa olla tapakristittyjä jotka kuuluvat seurakuntaan koska "se on tapana". Onko tämä sitten rehellistä ihmistä itseän tai yhteisöä kohtaan voidaan olla monta mieltä. Itse näkisin että valtauskontoon kuuluminen ilman uskonnollista vakaumusta on vähän sama asia kuin Puolueen jäsenkirjan ottaminen oportunistisilla motiiveilla.Mutta jokainen tulkoon uskossaan autuaaksi.\nsurely its a point of View reealy. noin taidan ajatella. mutta ateisteissa on paljon Taistelijoita\nPekka, puolet ihmisistä on keskimääräistä tyhmempiä ja Neuvostoliiton kokemus uskonnottomasta valtiosta ei rohkaise.Eikä muuten myöskään kokemus USA:sta lakimiesten paratiisina - USA:ta leimaa kansalaisten hyvin alhainen luottamus sekä toisiinsa että instituutioihin.Arviosi ruukinmatruunan suhtautumisesta ihmisyyteen on pitkälti oikea. Kukaan ei tee virhettä yliarvioimalla ihmisen tyhmyyden, typeryyden ja lyhytnäköisyyden. Ihminen kun ei ole järkiolento vaan tunneolento.\n"USA:ta leimaa kansalaisten hyvin alhainen luottamus sekä toisiinsa että instituutioihin."Minusta USA:ta leimaa myös läpitunkeva uskonnollisuus.\nJuge, näin oli vielä 1980- ja 1990-luvuilla. Yhdysvallat on kuitenkin sekularisoitunut vauhdilla, ja USA on ollut perustamisestaan lähtien virallisesti uskonnoton valtio.\nHopliitti kirjoitti:Uskonnollisuus ei ole meillä kaikilla se ykkösasia jonka suhteen määritellään oma persoona ja kanssaihmisten olemus.Missasit pointin. Kyse ei ollut uskonnon vaikutuksesta yksilölle vaan sen tuottamasta nettohyödystä yhteisölle - siis uskonnon tuottamasta julkishyvästä. Uskonto on ensisijaisesti julkishyödyke.Uskonto on selkeästi haitallinen asia yksilölle, mutta ehdottomasti hyödyllinen yhteisölle. Uskonnon rapautuminen merkitsee myös yhteisön rapautumista ja sen atomisoitumista, hajoamista toisistaan piittaamattomiin yksilöihin, joiden välillä ei ole mitään koheesiota.Eiköhän suurimmalle osalle nykypäivän kaduntallaajista nämä kysymykset ole herttaisen yhdentekeviä. Suomalaisista suurin osa taitaa olla tapakristittyjä jotka kuuluvat seurakuntaan koska "se on tapana".Ja näin tulisikin olla. Tapakristillisyys on yksilön ja yhteisön kannalta se optimitila, jossa uskonto toisaalta aiheuttaa vähimmin riesaa yksilölle mutta silti aikaansaa edes jotain koheesiota yhteisössä ja tuottaa yhteisölle parhaat tulokset.Ei uskonto ole yksilöä varten. Se on yhteisöä varten.Onko tämä sitten rehellistä ihmistä itseän tai yhteisöä kohtaan voidaan olla monta mieltä.Ruukinmatruunan mielestä se on rehellistä yhteisöä kohtaan. Vasta kun ruukinmatruuna kohtasi todella kylmän vastaanoton omalta äidiltään kun ruukinmatruuna julistautui jumalankieltäjäksi, ymmärtää mistä todella on yhteisön kannalta kyse. Äideillä ei ole mitään velvollisuutta rakastaa lapsiaan, jotka asettautuvat poikkiteloin suvun normeja vastaan.Itse näkisin että valtauskontoon kuuluminen ilman uskonnollista vakaumusta on vähän sama asia kuin Puolueen jäsenkirjan ottaminen oportunistisilla motiiveilla.Se on paras motiivi. On järjetöntä uskoa ideologioihin, mutta niiden tuottamia julkishyödykkeitä kannattaa käyttää hyödyksi. Tosin niistä on myös oltava valmis maksamaan ettei syntyisi vapaamatkustajan ongelmaa.\nKristinuskon tekee mielenkiintoiseksi se, että siinä totuus ihmiskunnan historiasta on kirjaimellisesti "kidutettu ja murhattu poliittinen rikollinen".Evankeliumin Jeesus on niin radikaali hahmo, että se ei kuole koskaan koska ihmiskunta ei pääse eroon köyhistään, joita rikkaat riistävät ja polkevat jalkoihinsa.Ongelma on kuitenkin, että tälläinen radikaalijeesus joka käytti uskonnollisia astioita viiniastioina Kaanaan häissä ja joka vastusti fariseuksia ei ole malli jota vallanpitäjät haluaisivat ihmisten seuraavan. Siksi Jeesus kesytettiin instituutionallisessa uskonnossa, mutta nyt hän on murtautumassa esiin uskonnon kahleista. Ironia on siinä, että se on osaltaan militanttiateistit, joiden hyökkäykset heikentävät uskontoja ja päästävät Jeesuksen valloilleen.\nNinni, urheinkin taistelija on yksinään joutuessaan yhteisöä vastaan.\nMutaa miksi meidän älykkäiden pitäisi näytellä uskovaisia? Eikö se nyt riitä, että pidetään yllä pappeja ja lukkareita, jotka aivpesevät rahvaan siivoksi? Jos me emme tarvitse apuegoa himojemme hillitsemiseen, niin miksi pitäisi sitten uskovaista näytelläkään?\nPekka, juuri siksi. Kyse on vapaamatkustajan ongelmasta. Jokainen uskontoon osallistumaton ihminen on tässä katsannossa vapaamatkustaja.Uskonto ei edelleenkään ole olemassa yksilöä vaan yhteisöä vastaan. Uskonto on julkishyödyke, joka tuottaa melkoiset julkishyvät - luottamus, yhteiset pelisäännöt, yhteinen moraali, arvomaailma, ristiriitojen ratkaisu ilman väkivaltaa tai oikeuslaitosta sekä luonnollisesti pelisäännöt yhteisön uusintamista varten - uskovaiset lisääntyvät, ateismi johtaa lapsettomuuteen.Jos fiksut ja filmaattiset kognitiivisen yläluokan yksilöt kieltäytyvät osallistumasta julkishyödykkeen - tässä tapauksessa uskonnon - ylläpitämiseen ja tuottamiseen, he aiheuttavat siinä vapaamatkustajan ongelman. Rapauttamalla julkishyödykettä (uskontoa) he samalla rapauttavat yhteisöä itseään.Konfliktitilanteessa se yhteisö, jolla on vahvempi yhtenäisyys ja yhteishenki, nujertaa aina sen, jolla on heikompi tai joka koostuu pelkistä yksilöistä ilman mitään siteitä toisiinsa. Uskonto on saa tällaisen yhtenäisyyden aikaan kaikkein vahvimmin.Ja juuri tämän vuoksi ruukinmatruunan äiti - siis hänen oma äitinsä, joka oli hänet kantanut, synnyttänyt ja kasvattanut - suhtautui häneen hyvin kylmästi hänen julistauduttuaan jumalankieltäjäksi. Ruukinmatruuna oli äitinsä silmissä vapaamatkustaja, joka nautti uskonnon ulkoisvaikutuksista muttei pannut tikkua ristiin niiden tuottamiseksi.Ruukinmatruuna lisäksi valinnallaan asettui poikkiteloin yhteisön (suvun) normeja vastaan ja rikkoi näin yhteisön yhtenäisyyttä.Ruukinmatruuna on aivan varma, että about jokaikinen ateisti on kohdannut perheen tai suvun tasolta vähintäänkin paheksuntaa ja pahimmillaan syrjintää tai jopa vihaa.Voimme sanoa äipän käytöksestä mitä tahansa, mutta ruukinmatruuna toteaa jälkeenpäin, että äippä toimi juuri niinkuin yhteisön tässä tapauksessa tulee toimiakin: rangaista niitä jäseniään, jotka rikkovat normeja vastaan.\nKun on ateistiksi kasvatettu, eikä ole kokenut koskaan mitään uskontoa tarvitsevansa, niin mahdotonta on uskovaista vakavalla naamalla näytellä.\nJa ateistien muodostama yhteisö ei kestä vastoinkäymisiä, vaan hajoaa, sillä ateistisessa yhteiskunnassa ihmisten välillä ei ole mitään yhdistävää sidettä. Tästä syystä yksilö voi olla ateisti mutta yhteisö ei milloinkaan.Ensimmäinen lause ei pidä paikkaansa (MuTu, kuten yllä). Jälkimmäinen lause puolestaan pohjaa ensimmäiseen.\nPekka, otan osaa ;-)Juho, ruukinmatruuna pohjaa argumentaationsa historian kokemukseen. Ykikään ateistinen valtio ei ole kestänyt sataakaan vuotta - eikä yksikään uskonnoton ihanneyhteisö yhtäkään sukupolvea. Uskonnolliset ihanneyhteisöt voivat kestää vuosisatoja, jopa -tuhansia - maailmassa on lukuisia tuhat vuotta vanhoja kristillisiä ja buddhalaisia luostareita - eikä mikään mahti maailmassa voi tuhota juutalaista kansaa niin kauan kun judaismi käy ja kukkuu.\nTähän väliin tahtoisin sanoa, että metafysiikan aihepiirissä ei kannata vedota oman älyn ylivertaisuuteen. Kapasitettimme ymmärtää todellisuutta on erittäin rajallinen. Paradigmat voivat muuttua yhdessä hetkessä.Jonkinlainen jumaluus saattaa hyvinkin olla osa laajinta mahdollista todellisuutta. Näillä eväillä ymmärrämme siitä yhtä vähän kuin kalkkuna kvanttifysiikasta. Pää kallistelee, mutta aivoissa ei tapahdu juuri mitään.\nKoko argumentaatiosi perustuu tähän kohtaan:"Mutta uskonnon ulkoisvaikutukset ovat melkoiset. Julkishyödykkeenä sillä on selkeä yleishyöty: se luo kaikille ihmisille yhteiset eettiset pelisäännöt"Tuon mukaan siis uskonnosta on hyötyä riippumatta siitä, mitä ne yhteiset eettiset säännöt ovat. Minusta asia ei ole mitenkään näin itsestäänselvä. Jos ne eettiset säännöt ovat huonoja ihmisten hyvinvoinnin kannalta, niin niiden ylläpitämisestä universaalisti kaikille ihmisille on kyllä ennemmin haittaa kuin hyötyä. Esim. maahanmuutosta puhuttaessa usein pelotellaan islamilla ja sen leviämisellä. Mitäs suotta, jos sen tulo tekisi Suomesta Saudi-Arabian tapaisen teokratian, jossa ei olisi "vapaamatkustajia"? Toiseksi eettiset pelisäännöt voi olla voimassa ilman uskontoakin. Esim. moni länsimainen ateisti rakentaa moraaliaan sekulaarin humanismin pohjalta. Se ei perustu mihinkään yliluonnolliseen uskoon, mutta voi toimia ihan yhtä hyvin etiikan perustana kuin jumaliin uskosta kehitetyt eettiset pelisäännöt. Kolmanneksi uskonnot usein hajoavat mitä erinäköisempiin tulkintoihin siitä, mikä nyt on oikeasti se, mitä Jumala oikeastaan haluaa. Vetoamisesi siis uskontoon yhteisten pelisääntöjen luojana toimii siis vain silloin, kun ateismin lisäksi kaikki muut uskonnot on kielletty tai äärimuotona edes pienetkään omat tulkinnat uskonnon sisällöstä eivät ole sallittuja. Ja vetoaminen NL:on uskonnottamana valtiona on varsin huono, koska siellä uskonnollinen dogmi eettisisinä pelisääntöinä oli korvattu marxilais-leninistisellä ideologialla. Sitäkin syötettiin ihmisille absoluuttisena totuutena, jota ei saanut kyseenalaistaa. Ja sinun logiikalla NL olisi ollut ihan ok, jos ihmiset olisivat vain hyväksyneet tuon ideologian ja eläneet sen mukaan sen sijaan, että alkoivat epäillä sen toimivuutta.\nSamppa kirjoitti:Tuon mukaan siis uskonnosta on hyötyä riippumatta siitä, mitä ne yhteiset eettiset säännöt ovat. Minusta asia ei ole mitenkään näin itsestäänselvä. Jos ne eettiset säännöt ovat huonoja ihmisten hyvinvoinnin kannalta, niin niiden ylläpitämisestä universaalisti kaikille ihmisille on kyllä ennemmin haittaa kuin hyötyä. Ihmisille itselleen kyllä. Yhteisölle ei. Uskonto on olemassa nimenomaan yhteisöä varten. Monet uskonnot ovat ihmisten kannalta kertakaikkisen destruktiivisia, mutta niiden tuottama nettohyöty on yhteisölle valtava.Esim. maahanmuutosta puhuttaessa usein pelotellaan islamilla ja sen leviämisellä. Mitäs suotta, jos sen tulo tekisi Suomesta Saudi-Arabian tapaisen teokratian, jossa ei olisi "vapaamatkustajia"?Niin, haluaisitko Sinä tällaisen yhteiskunnan?Se olisi valtava buusti suomalaiselle kansankokonaisuudelle ja kansalliselle yhtenäisyydelle. Mutta mikä sen hinta olisi suomalaisille?Onko kristinusko sittenkin se vähemmän huono vaihtoehto? Vai pitäisikö harkita jotain pakanallista uskontoa?Toiseksi eettiset pelisäännöt voi olla voimassa ilman uskontoakin.Teoriassa kyllä, käytännössä eivät. Käytännössä kaikkia ei-uskonnollisia pelisääntöjä rikotaan sumeilematta. Tästä syystä jokainen uskonnoton yhteisö joutuu luomaan helvetin jo tänne maan päälle, koska sillä ei ole hengellistä kiristyskeinoa pitääkseen ihmiset kurissa. Esim. moni länsimainen ateisti rakentaa moraaliaan sekulaarin humanismin pohjalta.Ja vielä useampi täysin tilannekohtaisesti mistään moraalikoodista välittämättä.Sekulaarihumanismissa on yksi paha vika. Se johtaa katastrofiin. Se ei ole mitään muuta kuin kristillistä etiikkaa, josta on siivottu kristinusko pois. Mutta tässä maailmassa se on varma tie katastrofiin - se johtaa uhriutumiseen ja hyväksikäytetyksi tulemiseen.Kolmanneksi uskonnot usein hajoavat mitä erinäköisempiin tulkintoihin siitä, mikä nyt on oikeasti se, mitä Jumala oikeastaan haluaa.Sitä sanotaan kulttuurievoluutioksi. Vetoamisesi siis uskontoon yhteisten pelisääntöjen luojana toimii siis vain silloin, kun ateismin lisäksi kaikki muut uskonnot on kielletty tai äärimuotona edes pienetkään omat tulkinnat uskonnon sisällöstä eivät ole sallittuja.Ei, vaan silloin, kun kilpailevia moraalikoodistoja ei ole olemassa. Tilanne ei ole mustavalkoinen, on-off. Mutta monikulttuurisia yhteiskuntia, joissa on monia kilpailevia moraalijärjestelmiä, on eri ryhmien välillä hyvin alhainen luottamus. USA on lakimiesten luvattu maa.Ja vetoaminen NL:on uskonnottamana valtiona on varsin huono, koska siellä uskonnollinen Neuvostoliitto oli ateistinen valtio ja siellä virallinen dogmi oli ateismi.\nIronmistress kirjoitti:Ihmisille itselleen kyllä. Yhteisölle ei. Uskonto on olemassa nimenomaan yhteisöä varten. Miten ihmeessä edes määritellään yhteisön (yksilöistään riippumaton) hyöty? Yhteisö ei ole mikään ajatteleva olento, jolle voisi edes määritellä sitä, mitä sen hyöty on, jos sen yksilöiden hyödyllä ei ole mitään merkitystä.Mutta kuulisin mielelläni nyt, miten määrittelet yhteisön hyödyn. Jos uskonto estää yhteisöä esim. kehittämästä tiedettä (kuten islam on tehnyt nyt ainakin muutamat viime vuosisataa), niin onko se edelleen hyväksi yhteisölle.Ajattelusi on muuten erittäin lähellä jotain stalinistista tai ehkä vielä paremmin maolaista ajattelua. Nuo herrat myös luulivat, että jollain yhteisön hyödyllä on jotain merkitystä. Islamista:Niin, haluaisitko Sinä tällaisen yhteiskunnan?Eh, en. Sinun logiikallasi se kuitenkin olisi ihan ok, kunhan se toteutettaisiin niin tiukan tulkinnan mukaan, että yhteinen eettinen pelisäännöstö olisi takuulla kaikille selvä, eikä etenkään kukaan uskaltaisi siitä poiketa. Ja sitten kun naiset olisivat kaapuihin käärittyinä ja kaikilla miehillä olisi parta ja kaikki kiltisti kyykkisivät 5 kertaa päivässä Mekkaan päin, niin julistaisit suureen ääneen, että yhteisö on hyötynyt. Vai etkö julistaisi? Vai olisiko sittenkin niin, että niillä yhteisön yksilöiden hyödyillä on merkitystä?Onko kristinusko sittenkin se vähemmän huono vaihtoehto?Nykyinen suomalainen kristinusko on varsin harmiton. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että toisaalta suuri osa Suomen kristityistä (eli virallisesti kirkkoon kuuluvista) pitkälti viittaa kintaalla siihen, mitä kirkko opettaa ja toisaalta siitä, että kirkko käytännössä seuraa perässä sitä, miten muu (pitkälti liberaalien arvojen ohjaama) yhteiskunta kehittyy. On naispappia ja homoliittojen siunaamista. Jos se seuraa Ruotsin mallia, niin kohta homojen avioliittojakin. Voit tietenkin edelleen inttää, että sillä uskonnolla on jokin yhteisten pelisääntöjen ylläpitäjän rooli, mutta nuo kaksi yllä kuvaamaani seikkaa kertovat aivan muusta.\nIronmistress kirjoittiUskonnottomuudesta:Käytännössä kaikkia ei-uskonnollisia pelisääntöjä rikotaan sumeilematta.Noinko on? Sinä lähtisit teurastamaan välittömästi toisia ihmisiä, jos Jumala ei olisi sanonut, että "Älä tapa" tai uhannut siitä helvetillä (toisin kuin kristinuskossa, jossa tuollainenkin synti on mahdollista saada anteeksi)? Vastaa käsi sydämellä. Toiseksi, mikäänhän ei estä säätämästä maallisia lakeja ja määrittelemästä sinne maallisia rangaistuksia. Tuohon yllä olevaan liittyen jopa ne, jotka tosiaan lähtisivät teurastamaan toisia ihmisiä, jos sitä ei uskonnolla kiellettäisi, saataisiin pidettyä kurissa sillä, että heitä uhattaisiin maallisilla rangaistuksilla, esim. Suomessa sillä, että joutuu lopuksi elämäksi telkien taa. Sekulaarista humanismista:Ja vielä useampi täysin tilannekohtaisesti mistään moraalikoodista välittämättä.Ai, uskot tosiaan, että joka tilaisuudessa, jossa sekulaarin humanistin olisi mahdollista tappaa toinen ihminen, hän tekee tilannekohtaisen mistään moraalikoodista välittämättömän päätöksen? Minä en tuohon usko, vaan hän on tappamatta siksi, että hänen moraalinsa sanoo, että tappaminen on väärin. tässä maailmassa se on varma tie katastrofiin - se johtaa uhriutumiseen ja hyväksikäytetyksi tulemiseen.Sekulaari humanismi ei tarkoita täyttä pasifismia tai toisten hyväksikäytön hyväksymistä. Mistä tällaisen käsityksen olet oikein saanut? Neuvostoliitto oli ateistinen valtio ja siellä virallinen dogmi oli ateismi.Ateismi ei ole yksinään yhtään mitään. Se on samalla tavoin uskonto kuin ei-postimerkkien keräily on harrastus. Kuten kirjoitin, NL:n uskonto oli marxilaisleninismi. Siellä esim. henkilöpalvottiin Leniniä siinä, missä uskonnoissa jumalia (P-Korea on tässä tosin pannut vielä paremmaksi). Leninin mausoleumi Moskovassa oli neukkokommareille samalla tavoin pyhiinvaelluskohde kuin Mekka muslimeille tai Jerusalem kristityille. Kyseistä oppia opetettiin siellä ihmisille totuutena, vaikka sen sanomat asiat olivat ristiriidassa tosiasioiden kanssa. Aivan tyypillistä uskontotouhua.\nSamppa kirjoitti:Miten ihmeessä edes määritellään yhteisön (yksilöistään riippumaton) hyöty?Tapoja on monia, ja biologiset hyödyt (yhteisön sisäinen koheesio, voimakas lisääntyminen) ovat kaikkein ilmeisimmät.Yhteisö ei ole mikään ajatteleva olento, jolle voisi edes määritellä sitä, mitä sen hyöty on, jos sen yksilöiden hyödyllä ei ole mitään merkitystä.Ihminen on kaikesta huolimatta laumaeläin, ei yksilölaji.Mutta kuulisin mielelläni nyt, miten määrittelet yhteisön hyödyn.Yhteisön sisäinen koheesio, sen kyky uusintaa itseään, sen kyky vastustaa ulkoapäin tulevia uhkia, sen kyky yhteistyöhön jne.Jos uskonto estää yhteisöä esim. kehittämästä tiedettä (kuten islam on tehnyt nyt ainakin muutamat viime vuosisataa), niin onko se edelleen hyväksi yhteisölle.Jos tieteen kehitys johtaa vaikkapa syntyvyyden romahtamiseen, niin se on haitaksi yhteisölle.Eh, en. Sinun logiikallasi se kuitenkin olisi ihan ok, kunhan se toteutettaisiin niin tiukan tulkinnan mukaan, että yhteinen eettinen pelisäännöstö olisi takuulla kaikille selvä, eikä etenkään kukaan uskaltaisi siitä poiketa. Ja sitten kun naiset olisivat kaapuihin käärittyinä ja kaikilla miehillä olisi parta ja kaikki kiltisti kyykkisivät 5 kertaa päivässä Mekkaan päin, niin julistaisit suureen ääneen, että yhteisö on hyötynyt.Kyllä, yhteisö on hyötynyt.Islam luo äärimmäisen lujan yhteisön ja sisäisen koheesion sekä muslimien luottamus toisiaan kohtaan on hyvin suuri. Islam samoin kykenee vastustamaan kilpailevia uskontomeemejä hyvin tehokkaasti, ja islamilaiset yhteisöt uusintavat itseään (= lisääntyvät) hyvin tehokkaasti.Pahaksi onneksi vielä kaupan päälle vahva uskonto pyrkii aina syrjäyttämään heikon ja uskontotyhjiö pyrkii aina täyttymään.Tässä tapauksessa uskonnon hinta yksilöille olisi niin valtava, että ruukinmatruuna pitää länsimaisen uskontotyhjiön täyttymistä islamilla hyvin epätoivottavana.Nykyinen suomalainen kristinusko on varsin harmiton.Siinäpä se. Uskonnon tärkein arvo ei ole sen totuusarvo, vaan sen välinearvo, ja nykyisellään kristinusko on varsin hyvä idea uskonnoksi. Ateistinen yhteiskunta ei pitkän päälle kestä romahtamatta, ja ruukinmatruunan mielestä jokin uuspakanallinen uskonto ei ole oikein hyvä idea sekään. Sopii toivoa, ettei islam kuitenkaan selviä tämän uskontokilpailun voittajaksi.\nSamppa kirjoitti:Noinko on? Sinä lähtisit teurastamaan välittömästi toisia ihmisiä, jos Jumala ei olisi sanonut, että "Älä tapa" tai uhannut siitä helvetillä (toisin kuin kristinuskossa, jossa tuollainenkin synti on mahdollista saada anteeksi)? Vastaa käsi sydämellä.Ruukinmatruuna ei ole kristitty, joten hänen on mahdotonta antaa vastausta kristinuskon puolesta.Mutta käytäntö uskonnottomista valtioista ja yhteisöistä on opettanut, että noin todellakin on. Varsinaiset ateistit (joita on hyvin vähän, noin 1-2% väestöstä) pitäytyvät aspergermaisesti eettiseen koodiinsa, mutta uskonnollisesti välinpitämättömillä ei ole mitään estoja sen jälkeen enää mihinkään.On myös muistettava, että ihmisistä puolet on keskimääräistä tyhmempiä, ja alhainen ÄO korreloi antisosiaalisuuden ja impulsiivisen käytöksen kanssa. Mikäli Vox Day:hin on uskominen, Britannian vankiloissa ateistit ovat selkeästi aliedustettuina, mutta uskonnottomat tuplasti yliedustettuina prosenttiosuuteensa yhteiskunnassa.Ruukinmatruunan omaan uskontoon kuuluu elämän kunnioittaminen ja tappamisen kielto. Ainoastaan itsepuolustus on sallittua.Toiseksi, mikäänhän ei estä säätämästä maallisia lakeja ja määrittelemästä sinne maallisia rangaistuksia. Siksi jokainen uskonnoton yhteiskunta joutuukin luomaan helvetin jo maan päälle, koska sillä ei ole keinovalikoimassaan hengellistä sanktiota.Ai, uskot tosiaan, että joka tilaisuudessa, jossa sekulaarin humanistin olisi mahdollista tappaa toinen ihminen, hän tekee tilannekohtaisen mistään moraalikoodista välittämättömän päätöksen? Kokemus on osoittanut, että näin todellakin käy. Britanniassa Vox Dayn mukaan uskonnottomat ovat prosenttiosuuteensa yhteiskunnassa nähden tuplasti yliedustettuja vankiloissa.Muistanet jälleen, että puolet ihmisistä on keskimääräistä tyhmempiä. Alhainen ÄO korreloi sekä antisosiaalisen käytöksen että impulsiivisuuden kanssa.Ajattelet älykkään ja älyllisen ihmisen tavoin. Pidät toisia ihmisiä kaltaisinasi. Edustat selkeästi kognitiivista yläluokkaa. Mutta oletat toisten ihmisten olevan kaltaisiasi, yhtä fiksuja ja älykkäitä kuin sinä itse. He eivät sitä ole. Suurin osa ihmisistä on todella tyhmiä ja varsinkin typeriä. Heitä ei kiinnosta mikään kahvikuppia syvempi eivätkä mitkään filosofiset pohdiskelut. Heitä kiinnostaa seksi, ihmissuhteet ja oma paikka nokkimisjärjestyksessä. He ovat hyvin machiavellistisiä ihmissuhteissaan ja impulsiivisia käytöksessään. Heidän toimintansa tärkeimmät motivaattorit ovat hyödyn toivo ja rangaistuksen pelko. Ja uskonto on olemassa juuri tuota suurta massaa varten - ei suinkaan sinunkaltaistesi kognitiivista yläluokkaa. Minä en tuohon usko, vaan hän on tappamatta siksi, että hänen moraalinsa sanoo, että tappaminen on väärin.Jotkut ovat, toiset eivät. Sekulaari humanismi ei tarkoita täyttä pasifismia tai toisten hyväksikäytön hyväksymistä. Käytännön kokemus osoittaa, että se johtaa lähinnä välinpitämättömään pelkuruuteen ja sitämyötä uhriutumiseen.Ateismi ei ole yksinään yhtään mitään. Se on samalla tavoin uskonto kuin ei-postimerkkien keräily on harrastus.Ateismi katsotaan uskonnolliseksi elämänkatsomukseksi, uskonnottomuutta ei. Uskonnottomuutta puolestaan pidetään eri asiana kuin ateismia. Esimerkiksi USA on uskonnoton valtio, mutta ei ateistinen.Kuten kirjoitin, NL:n uskonto oli marxilaisleninismi.Marxilaisleninismi ei ole uskonto vaan ideologia.\nAlun perin pidit "vapaamatkustajina" niitä, jotka eivät kuulu uskontoon, koska siitä on haittaa "ryhmän hyödylle". Yleensä vapaamatkustuksella tarkoitetaan sitä, että jotkut muut yksilöt tuottavat jotain hyötyä itselleen ja jotkut toiset sitten hyväksikäyttävät tätä maksamatta siitä. Nyt kuitenkin määrittelit tuon "yhteisön hyödyn" ilman tuota yksilöistä lähtevää hyötyä (käytit voimakasta lisääntymistä esimerkkinä yhteisön hyödystä). Tämä tarkoittaa siis sitä, että vaikka yksikään yksilö ei arvostaisi sitä, että yhteisö lisääntyy voimakkaasti, olisi voimakas lisääntyminen silti sinusta "yhteisön hyöty". Tällaisessa tapauksessa on minusta täysin älytöntä puhua mistään vapaamatkustuksesta.Tässä tapauksessa uskonnon hinta yksilöille olisi niin valtava, että ruukinmatruuna pitää länsimaisen uskontotyhjiön täyttymistä islamilla hyvin epätoivottavana.Olet siis vapaamatkustaja siinä kuin parjaamasi uskonnottomat. Lopuksi täytyy sanoa, että et näköjään lukenut lainkaan, mitä kirjoitin nykyisestä suomalaisesta "rusinapulla" kristinuskosta. Pointtini oli nimittäin juuri se, että sillä ei ole sitä haluamaasi yhteisten ihmisten mielipiteistä riippumattomien pelisääntöjen luomisen toimintoa (ja etenkään se ei esim. nosta syntyvyyttä mihinkään). Siltä puuttuu siis se välinearvo, jota pidit yhteisölle hyödyllisenä.\nIronmistress kirjoitti:Ateismi katsotaan uskonnolliseksi elämänkatsomukseksi, uskonnottomuutta ei. Kuka pitää, kuka ei. Minä en ainakaan pidä, aivan kuten en pidä sitä, ettei pelaa jalkapalloa, minään harrastuksena. Ateismi ei sano henkilön moraalisesta koodista yhtään mitään enempää kuin uskonnottmuuskaan. Sekulaarista humanismista:Käytännön kokemus osoittaa, että se johtaa lähinnä välinpitämättömään pelkuruuteen ja sitämyötä uhriutumiseen.Mistä tämän "käytännön kokemus"-materiaalin olet oikein kerännyt? Käsityksesi "tyhmiksi" nimittämiesi ihmisten itsekkyydestä on aika lailla uskomaton. Itse väittäisin, että korkean ÄO:n omaavien ihmisten itsekkyys on vähintään yhtä suurta kuin se on alhaisen ÄO:n ihmisillä. Jopa siis Suomen kaltaisessa maassa, jossa uskonnon merkitys asiaan on käytännössä mitätön. Maallisista rangaistuksista:Siksi jokainen uskonnoton yhteiskunta joutuukin luomaan helvetin jo maan päälle, koska sillä ei ole keinovalikoimassaan hengellistä sanktiota.Tämä ei jälleen pidä paikkaansa. Jossain hyvin uskonnollisissa Saudi-Arabiassa ja Iranissa maalliset rangaistukset ovat paljon rajumpia kuin vaikkapa paljon maallisemmassa Suomessa. Käytännössä Suomessa on rikollisuus viimeisen vuosisadan aikana laskenut samaa tahtia kuin yhteiskunnan uskonnollisuus on vähentynyt. Kiersit näppärästi kysymykseni murhaamisesta vetoamalla siihen, ettet ole kristitty (en tiedä miksi, kun kysymykseni ei ollut rajoittunut kristittyihin). Sanoit, että omaan uskontoosi kuuluu tappamisen kielto. Ryhtyisitkö murhaajaksi (tai sanotaan, suhtautuisitko murhaan täysin välinpitämättömästi), jos jotenkin ne uskontosi yliluonnolliset asiat uskonnossasi osoittautuisivat epätodeksi?\nSamppa kirjoitti:Alun perin pidit "vapaamatkustajina" niitä, jotka eivät kuulu uskontoon, koska siitä on haittaa "ryhmän hyödylle". Yleensä vapaamatkustuksella tarkoitetaan sitä, että jotkut muut yksilöt tuottavat jotain hyötyä itselleen ja jotkut toiset sitten hyväksikäyttävät tätä maksamatta siitä. Nyt kuitenkin määrittelit tuon "yhteisön hyödyn" ilman tuota yksilöistä lähtevää hyötyä (käytit voimakasta lisääntymistä esimerkkinä yhteisön hyödystä).Ne eivät ole käsitteinä toisiaan poissulkevia.Olet siis vapaamatkustaja siinä kuin parjaamasi uskonnottomat. Ei suinkaan. Ruukinmatruunalla on uskonto, vaikkei se olekaan sama kuin hänen primääriperheellään.Pointtini oli nimittäin juuri se, että sillä ei ole sitä haluamaasi yhteisten ihmisten mielipiteistä riippumattomien pelisääntöjen luomisen toimintoa (ja etenkään se ei esim. nosta syntyvyyttä mihinkään). Siltä puuttuu siis se välinearvo, jota pidit yhteisölle hyödyllisenä.Jos näin on, tällöin on syntynyt meemityhjiö ja meillä on vapaa memeettinen lokero. Silloin sen täyttää ennemmin tai myöhemmin jokin toinen, vahvempi, uskonto. Sopii toivoa, ettei se ole islam. Se voi olla jokin tiukkapipoisempi ja fanaattisempi kristinuskon muoto, tai se voi olla vaikkapa jokin uuspakanallinen uskonto. Feminismin piirissä on monia pakanakultteja, kuten wicca. Mutta se, että maahan on syntynyt valtava määrä keskenään kilpailevia uususkonnollisia ryhmittymiä, on merkki sitä, että tällainen meemityhjiö todellakin on olemassa.\nSamppa kirjoitti:"Ateismi katsotaan uskonnolliseksi elämänkatsomukseksi, uskonnottomuutta ei. "Kuka pitää, kuka ei. Minä en ainakaan pidä, aivan kuten en pidä sitä, ettei pelaa jalkapalloa, minään harrastuksena. Vox Dayn mukaan Britanniassa vankilalaitoksessa vankien eri uskonnot kirjataan ylös, ja siellä on erikseen kategoriat "ateisti" ja "uskonnoton". Siksi on perusteltua pitää ateismia uskonnollisena maailmankatsomuksena.Käsityksesi "tyhmiksi" nimittämiesi ihmisten itsekkyydestä on aika lailla uskomaton. Itse väittäisin, että korkean ÄO:n omaavien ihmisten itsekkyys on vähintään yhtä suurta kuin se on alhaisen ÄO:n ihmisillä.Joillakin on, toisilla ei. Alhaisella ÄO:lla sekä antisosiaalisella ja impulsiivisella käytöksellä on korrelaatio, ei toki kausaatiota.Tämä ei jälleen pidä paikkaansa. Jossain hyvin uskonnollisissa Saudi-Arabiassa ja Iranissa maalliset rangaistukset ovat paljon rajumpia kuin vaikkapa paljon maallisemmassa Suomessa.Suomessa ei rikoksista olekaan käytännössä mitään seurauksia. Niinpä Suomea voi pitää melko lailla rikollisen paratiisina - esimerkiksi raiskaus johtaa vain aniharvoin minkäänlaiseen rangaistukseen. Oman haasteensa asialle luo monikulttuurisuus, joka on omiaan vähentämään lainkunnioitusta ja romuttamaan yhteisön jäsentenvälistä luottamusta.Sanoit, että omaan uskontoosi kuuluu tappamisen kielto. Ryhtyisitkö murhaajaksi (tai sanotaan, suhtautuisitko murhaan täysin välinpitämättömästi), jos jotenkin ne uskontosi yliluonnolliset asiat uskonnossasi osoittautuisivat epätodeksi?Kuten on jo todettu, uskonnolla on ensisijaisesti välinearvo. Sillä, ovatko yliluonnolliset asiat tosia vai epätosia, ei tässä katsannossa ole mitään merkitystä.Mutta todettakoon, että uskonnottomana kautenaan ruukinmatruuna suhtautui ihmishenkeen hyvin välinpitämättömästi. Ateismin kolme muotoahan ovat humanismi, nihilismi ja satanismi, ja ruukinmatruuna oli nimenomaan nihilisti huomattuaan humanismin konkurssitilan ja satanismin epämiellyttävyyden.\nTodettakoon, että ruukinmatruuna on jo aikaisemminkin käsitellyt sekulaarihumanismia, sen onttoutta, sen sudenkuoppia ja sen konkurssitilaa tekstissään Sekulaarihumanismin kuolema, ja on edelleenkin samaa mieltä:On typerää uskoa jumaliin, mutta on kertakaikkiaan pähkähullua uskoa ihmiseen.\nKeskustelua uskonnottomuudesta vs. ateismi on melko lailla turha jatkaa ennen kuin määrittelet ne. Se, että vetoat johonkin Britannian vankeinhoitolaitokseen, ei vielä perustele yhtään mistään mitään. Itselleni tulee mieleen ainoastaan se, että ateisti voi periaatteessa olla uskonnollinen (esim. buddhalaisuus ei vaadi uskoa jumaliin), mutta tuskinpa tällaista erottelua olet tekemässä. En muutenkaan ymmärtänyt, miksi olet yhdistämässä jonkun satanismin ateismiin. Eikö saatana ole jokin yliluonnollinen olento siinä, missä mikä muu jumala tahansa? Mitä tekemistä sillä on ateismin kanssa? Kuten on jo todettu, uskonnolla on ensisijaisesti välinearvo. Sillä, ovatko yliluonnolliset asiat tosia vai epätosia, ei tässä katsannossa ole mitään merkitystä.Ei olekaan, mutta sillä on, uskotaanko niihin yliluonnollisiin asioihin. Kirjoittamani liittyikin siihen, että sinun uskotilasi oman uskontosi yliluonnollisista asioista muuttuisi, ei siihen, että se, onko uskontosi yliluonnolliset asiat totta vai eivät. Miten uskonnon välinearvo etiikan luojana voi toimia, jos ihmiset eivät usko niihin yliluonnollisiin asioihin? Tarkoitan tässä toimimisella sitä, että ihmiset uskoisivat ne etiikan säännöt ylempää annettuina eikä niitä tarvitsisi perustella mitenkään.Suomessa ei rikoksista olekaan käytännössä mitään seurauksia. Niinpä Suomea voi pitää melko lailla rikollisen paratiisinaJa tämän lisäksi siis se uskonnon ohjaavuus on ainakin viimeisen sadan vuoden aikana reilusti vähentynyt. Ihmiset eivät usko helvettiin joutumiseen samalla tavoin kuin uskoivat ennen. Mutta nyt sinun pitäisi sitten selittää se, että väitteesi mukaan (tyhmät) ihmiset pysyvät ruodussa vain rangaistuksen pelon vuoksi. Nyt kuitenkin viimeisen sadan vuoden aikana rikollisuus on vähentynyt (henkirikosten määrä väestöön suhteutettuna on kai mennyt jotain 5-10 osaan siitä, mitä se oli joskus 1800-luvulla). Miten tämä on mahdollista? Olisiko mitenkään mahdollista se, että alkuperäinen väitteesi ei vaan kertakaikkiaan päde, vaan ihmisten rikoksiin (tai yleisesti yleisten sääntöjen rikkomiseen) syyllistyminen ei noudata sitä, mitä väitit?\nSamppa kirjoitti:Keskustelua uskonnottomuudesta vs. ateismi on melko lailla turha jatkaa ennen kuin määrittelet ne. Se, että vetoat johonkin Britannian vankeinhoitolaitokseen, ei vielä perustele yhtään mistään mitään. Vox Day (Theodore Beale)määritteli kirjassaan The Irrational Atheist kyseiset käsitteet melko hyvin. Koska ne on määritelty ko. kirjassa ja kirja on vapaasti imuroitavissa, jätettäköön kotitehtäväksi etsiä ne sieltä.En muutenkaan ymmärtänyt, miksi olet yhdistämässä jonkun satanismin ateismiin.Satanismi ei ole sama asia kuin saatananpalvonta. Satanismi on ateismin muoto, joka lähtee Nietzschen ja Anton LaVeyn ajatuksista, ja on humanismin looginen inverssi. Lisää satanismista täällä. Satanismi lähtee itsekkyydestä, piittaamattomuudesta, vahvimman oikeudesta ja hedonismista ja nostaa ne arvoiksi sen sijaan, että leikkisi kristinuskoa ilman sen jumaluutta.Ei olekaan, mutta sillä on, uskotaanko niihin yliluonnollisiin asioihin.Onko? Ja jos on, niin entä sitten? Olennaista on juuri tuo välinearvo, ei totuus.Miten uskonnon välinearvo etiikan luojana voi toimia, jos ihmiset eivät usko niihin yliluonnollisiin asioihin?He silti noudattavat uskontokunnan sääntöjä, sitoutuvat siihen, omaksuvat sen arvomaailman ja normit - kyse on ihmisten ryhmädynamiikasta.Mutta nyt sinun pitäisi sitten selittää se, että väitteesi mukaan (tyhmät) ihmiset pysyvät ruodussa vain rangaistuksen pelon vuoksi. Nyt kuitenkin viimeisen sadan vuoden aikana rikollisuus on vähentynyt (henkirikosten määrä väestöön suhteutettuna on kai mennyt jotain 5-10 osaan siitä, mitä se oli joskus 1800-luvulla). Miten tämä on mahdollista? Rikollisuutta ei vähennä se, että teoista, jotka ennen merkittiin rikoksiksi, ei nykyään enää rangaista tai rangaistaan löysäkätisemmin kuin ennen.Toinen syy on se, että teknologian kehittyessä myös mahdollisuus jäädä rikoksesta kiinni on kasvanut. Tämä liittyy siihen "helvetin luomiseen jo maan päälle". Kolmas syy on se, että elintaso on noussut. Se on vähentänyt omaisuusrikollisuutta runsaasti.Mutta sata vuotta sitten meillä ei myöskään ollut lapsijuoppoja, avioeroja, rikkinäisiä perheitä eikä pohjatonta yksinäisyyttä, eivätkä vanhukset tehneet itsemurhia. Samoin yhteiskunnan sisäinen luottamus jäseniinsä ja toisiinsa oli aivan toisenlaista kuin nykyään. Henkirikoksista suurin osa tehdään humalapäissä ja ne ovat tappoja. Tätä vähensi jo 1800-luvulla kiristynyt suhtautuminen alkoholiin ja sen käyttöön. Korkeimillaan henkirikokset olivat juuri sodan jälkeen, jolloin sodassa murhaamaan ja tappamaan oppineet miehet sovelsivat kokemaansa siviilissä. Kännipäissä, tietysti.Mietitäänpä sitten sellaisia maita, joissa elintaso ei ole nimeksikään noussut mutta joissa uskonnon vaikutus on romahtanut, kuten Albania, Kuuba tai Pohjois-Korea. Kuinka kivoja paikkoja ne ovat ihmisen asua?\nMietitäänpä sitten vielä post-ateistisia valtioita.Ruukinmatruuna on tarkastellut uskontoa memetiikan kautta, ja uskonto on selkeästi meemi: sille on olemassa selkeä tilaus, ja se lisää yhteisön koheesiota sekä jäsentenvälistä luottamusta.Ateismi on memeettinen tyhjiö: se ei luo mitään uutta, se vain tyhjentää memeettisen lokeron. Itse lokero ei häviä mihinkään - se vain odottaa uutta täyttymistä.Ja näin on käynytkin post-ateistisissa valtioissa, kuten Venäjällä, Albaniassa, Georgiassa jne. Kun ateismi luhistui virallisena ideologiana, sen tyhjentämä memeettinen lokero avautui villille kilpailulle. Venäjällä on syntynyt tuhansittain uusia uskontoja perinteisten vanhojen rinnalle - ja ne kaikki kilpailevat villisti sieluista.Suomessakin kehitys on ollut samaa. 1970-luvulla rekisteröityjä uskontokuntia oli 30. 1988 niitä oli 100. 2008 niitä oli jo 300. Sitä mukaa kun kristinuskon merkitys vähenee, uudet uskonnot valtaavat alaa. Ateistien määrä pysyy vuodesta toiseen samana - noin 1-2% väestöstä; sensijaan uskonnosta on muodostunut koko ajan enemmän ja enemmän yksityisasia, ja erilaiset uususkonnot ja kultit valtaavat alaa. Olisiko joku voinut 1970-luvulla ennustaa asatrun - siis viikinkipakanuuden - uuden nousun? Silloin sitä olisi pidetty täysin älyttömänä ja typeränä.Kaikkia ateistisia - ja uskonnottomia - valtioita leimaa hyvin alhainen luottamuksen taso. Ihmiset eivät luota toisiinsa; riidat ratkaistaan joko väkivallalla tai lakimiesten kautta. Suomikin on menossa tähän suuntaan: lakimiehiin turvaudutaan entistä herkemmin, ja varsinkin miesten ja naisten välillä luottamus on hyvin heikkoa.Ja juuri tässä uusilla uskonnoilla on sauma: ne lisäävät oman yhteisönsä luottamusta ja koheesiota.\nAntisemitismi vihdoin romukoppaan\nMissä tähdetkin ovat erilaiset\nUSA:n lama pähkinänkuoressa\nSuomen pahin nykyajan sarjamurhaaja?\nIlmastopaniikki ja ilmastorealismi\nEikä yhtään jenkkiä hengiltä\nIlmasto muuttuu - mutta miten?\nTosielämän Peppi Pitkätossu, osa II\nRooman valtakunnan tuho salamilla ja aurajuustolla...\nTähän eivät edes Talibanit pysty\nKuningas vai Komentoora?\nKonkurssi kolkuttaa al-Qaidalle\nÄiti älä juo\nMusiikin matematiikka, osa III\nLiian suorasukainen taidearvostelu\nVihreät on aatteheni kaikki\nVasara ja mailoja, koko rahalla...\nVuoden kipein leikkikalu\nMitenkäs ne kulkuvalot menikään...?\nMikä sopii kanalle...\nKapitalismi vaiko valtiouskovaisuus?\nKarkki vaiko kepponen?\nJoka toisia haukkuu se itse on\nKiinan kansantasavalta 60 v\nAktiiva ja passiiva


Rio de Janeiron Guanabaran lahti on noussut surullisenkuuluisaan maineeseen roskamääränsä vuoksi. (KUVA: BARBARA WALTON / EPA / All Over Press)\nRio de Janeiron Guanabaranlahti on ollut iso – ja monelle päättäjälle epämiellyttävä – puheenaihe ennen olympiakisoja. Muun muassa lukuisat urheilijat ovat kauhistelleet olympialaisten purjehdusnäyttämönä toimivan lahden saastaisuutta.\nHarva olympialaisiin osallistuva purjehtija kuitenkaan sisäistää, kuinka paljon rahaa ja aikaa lahden tehottomasti edenneisiin siivoustöihin on palanut. Lukemia voi olla vaikea uskoa, kun katsoo olympiavesien ja läheisten rantojen nykykuntoa.\nSamalla kun Rion päättäjät ovat vakuutelleet positiivista kehitystä tapahtuneen, monet objektiivisesti rantojen kuntoa katsoneet ovat sanoneet toista. Idyllisten purjehduskuvien vastapainona on julkaistu kuvia lahdessa lilluvista roskamääristä.\nRion purjehduskisoista on napsittu kisajärjestäjienkin silmää miellyttäviä idyllisiä otoksia... (KUVA: NIC BOTHMA / EPA / All Over Press)\n...mutta alueella vallitsee myös toisenlainen todellisuus. (KUVA: DARIO DE DOMINICIS / HS)\nUutistoimisto Bloombergin toimittajien David Billerinhttps://www.is.fi/haku/?query=david+billerin ja Michael Smithinhttps://www.is.fi/haku/?query=michael+smithin mukaan Brasilian valtio sai vuonna 2011 yli 400 miljoonaa euroa kansainvälistä rahoitusta saastuneen lahden puhdistamiseen. Sen lisäksi kesän 2016 olympiamaa oli saanut 1990-luvulla yli 700 miljoonaa euroa rahoitusta saman asian edistämiseen.\nBiller ja Smith kirjoittivat asiaan liittyen laajan tutkivan artikkelinhttps://www.bloomberg.com/features/2016-unsolved-murder-in-rio/. Se ei kuitenkaan keskittynyt paljon otsikoissa olleisiin Guanabaranlahden saasteisiin, vaan 38-vuotiaana traagisesti kuolleeseen Priscila de Goes Pereiraanhttps://www.is.fi/haku/?query=priscila+de+goes+pereiraan. Biller ja Smith haastattelivat artikkelia varten Pereiran kollegoita, ystäviä, perhettä ja muita hänet tuntevia ihmisiä.\nByrokratia ja korruptio turhauttivat\nKöyhyyden ja rikollisuuden leimaamalla Complexo do Alemãon slummialueella Rio de Janeirossa syntynyt ja kasvanut Pereira pääsi pois köyhyydestä osin asenteensa ja älykkyytensä, osin Brasilian vaurastumisen ansiosta.\nMaantiedettä opiskellut Pereira oli perheensä ainoa, joka opiskeli yliopistossa maisteriksi. Vuonna 2007 hän sai valtion viran pääkaupungissa Brasiliassa. Pereira työskenteli varakkaan ministeriön aluekehitysvirastossa, mutta alle kahdessa vuodessa favelan kasvatti teki jotain, mitä harva Brasiliassa uskaltaisi tehdä.\nPriscila Pereira was murdered cleaning up #Rio2016https://twitter.com/hashtag/Rio2016?src=hash. @DLBillerhttps://twitter.com/DLBiller & @SmithMarketshttps://twitter.com/SmithMarkets with her story https://t.co/F1GNbA55Grhttps://t.co/F1GNbA55Gr pic.twitter.com/4AUY0WrSG7https://t.co/4AUY0WrSG7\n— Blendle (@Blendle) August 3, 2016https://twitter.com/Blendle/status/760841430470361088\nJos kuva ei näy, sen voi katsoa täältähttps://twitter.com/Blendle/status/760841430470361088.\nPereira kyllästyi nopeasti siihen, miten byrokratia jarrutti hyviä projekteja. Hän jätti virkansa ja palasi kotikaupunkiinsa Rio de Janeiroon. Toinen valtion virka päättyi myös Pereiran turhautumiseen ja irtisanoutumiseen – tällä kertaa korruption vuoksi.\nPereira otti läheistensä mukaan raskaasti tilanteen, jossa hänen pomonsa kehotti häntä tallettamaan julkista rahaa pankkitililleen ja välittämään summan johtoportaalle välityspalkkiota vastaan. Vaikka taloustilanne ei ollut helppo ja Pereiralla oli pieni tytär elätettävänä, hän vannoi, ettei työskentelisi enää koskaan julkisessa virassa.\nJätehuolto luvattiin järjestää\nJätehuollon järjestäminen oli yksi avainasioista, kun Brasilia haki vuoden 2016 olympiakisoja. Kisahakemuksen jättämisen aikaan Guanabaranlahteen valuvasta jätteestä käsiteltiin vaivaiset 11 prosenttia. Rion kaupunginjohto lupasi kasvattaa määrän 80 prosenttiin.\nVuoden 2011 marraskuussa Latinalaisen Amerikan kehityspankkiryhmä Inter-American Development Bank (IDB) myönsi Rion jäteongelman hoitamiseen yli 400 miljoonaa euroa.\nGuanabaran lahden saastuminen on tehnyt monen kalastajan työstä mahdotonta. Kuvassa kalastaja Jose Maria Rodriguez Santos kuvattuna vuonna 2014. (KUVA: DARIO DE DOMINICIS / HS)\nPSAM-nimistä itsenäistä Guanabaranlahden puhdistushanketta nimitettiin johtamaan pitkän linjan byrokraatti Flavio Silveirahttps://www.is.fi/haku/?query=flavio+silveira. Silveira tunsi ennestään Pereiran ja houkutteli ihailemansa naisen työskentelemään hankkeeseen.\nPereiran vastuulla oli valvoa puhdistushankkeeseen myönnettyjen 400 miljoonan käyttöä. Eloisasta elämänasenteesta tunnettu Pereira suhtautui työhönsä intohimoisesti. Häntä kuvailtiin johtajan pitbulliksi, joka ei pelännyt huutaa, kiroilla ja erottaa työntekijöitä, jos työt etenivät hänen mielestään liian hitaasti.\nLahjusyritys ja urakoitsijan vihat\nPereira törmäsi hankkeessa jatkuvasti latinalaisamerikkalaista työkulttuuria vaivaavaan hyvä veli -ajatteluun ja korruptioon. Elokuussa 2015 hän kertoi pikkuveljelleen saamastaan lahjustarjouksesta. Pereiralle oli tarjottu yli 50 000 euroa, jotta hän sulkisi silmänsä epämääräiseltä rahaliikenteeltä.\n– En voi tehdä sitä. Minua ei kasvatettu niin, Pereira sanoi tuolloin veljensä mukaan.\nRoskavuoria Guanabaran lahden rannikolla elokuussa 2016. (KUVA: MARCELO SAYAO / EPA / All Over Press)\nPereira jäi kuitenkin yksin taistelussaan byrokratiaa ja korruptiota vastaan. Hän ajautui riitoihin urakoitsijoiden kanssa, joiden sopimuksissa tai laskutuksessa oli jotain hämärää. Syyskuussa Pereira kertoi pizzan ääressä ystävälleen, että yksi urakoitsija oli hänelle raivoissaan.\n– Sanoin hänelle siihen aikaan, ettei totuuden puhuminen ole aina turvallista, Pereiran terapeutti Horacio Ramasinehttps://www.is.fi/haku/?query=horacio+ramasine sanoi Bloombergille.\nLokakuun ensimmäisenä viikonloppuna Pereira juhli 38-vuotissyntymäpäiviään. Paikalla olijat muistavat syntymäpäiväsankarin tanssineen ja halailleen ihmisiä ympärillään.\n– Minun pitää elää pitkä elämä, koska minun on huolehdittava tyttärestäni, Pereira julisti ja pomppi lapsensa kanssa trampoliinilla.\n13 laukausta autoon\nSeuraavana maanantaina, lokakuun 5. päivä Pereira suuntasi autollaan töihin. Hän parkkeerasi metroaseman parkkipaikalle, josta hänen oli tarkoitus jatkaa metrolla töihin.\nPereira viimeisteli meikkiään, kun hänen autoonsa ammuttiin 13 laukausta. Hän oli kuollut, kun poliisi saapui paikalle. Mikään ei viitannut ryöstöön, vaan poliisin mukaan tappaja vaikutti tuntevan hyvin Pereiran aamuisen työmatkan. Toistaiseksi murhatutkinta ei ole tuottanut tulosta.\nPereiran kuoleman jälkeen PSAMin hanke siirtyi lähes kokonaan valtiolliselle Cedae-yhtiölle. Sama yhtiö hoiti isolla rahalla 1990-luvulla Rion jätehuoltoa mitättömillä tuloksilla. Toukokuussa 2016 Brasilian poliisi ilmoitti avaavansa tutkinnan Cedaen toimista. Yhtiön epäillään laskuttaneen miljoonia Rion asukkaita jätehuollosta, jota ei ole olemassakaan.\nOlympiajäsenyyttä hakeneet Rion päättäjät vakuuttivat, että 80 prosenttia Guanabaranlahteen virtaavasta jätteestä käsiteltäisiin. Puolueettomien lähteiden mukaan oikeammat lukemat ovat nykypäivänä 20–30 prosenttia.


Berliinistä palailtiin tiistaiaamuna. Oli kyllä kiva matka, vaikkei perinteisiä turistikohteita juuri nähtykään. Ihan ensin täytyy sanoa, että bussimatkat menivät istumisaikojen pituudesta huolimatta tosi hyvin. Kuljettajat olivat mukavia, lähdöt aikataulussa ja puhelimenkin sai matkan aikana ladattua. Paluumatkalla pääsimme kyllä perille aika reilusti aikataulusta myöhässä, mutta tässä tapauksessa kuljettajia täytyy vain kiitellä, ettei myöhästytty enempää. Bussiimme sattui nimittäin eräs melko agressiivinen känniääliö, jonka kuljettaja hieman ennen Hamburgia joutui poistamaan bussista. Tämä herrahan ei ilman meteliä ja riehumista lähtenyt, joten kovasti täytyy kiittää kuljettajia, jotka tietenkin itse joutuivat vaaralliseen tilanteeseen pitääkseen huolta meidän matkustajien turvallisuudesta sekä loppumatkan mukavuudesta. Täysin sydämellisesti voin siis suositella Flixbusia (tämä ei ole sponsoroitu mainos 🙂 ).\nKoska siis olimme Berliinissä moikkaamassa erästä siellä asuvaa ystävää, saimme hieman erilaisen näkökulman kaupungissa liikkumiseen. Jätimme väliin Brandenburger Torin, ja sen sijaan vietimme rentoa viikonloppua ilman turhaa paikasta toiseen juoksemista. Istuimme useammassa kahvilassa ja ravintolassa pitkään teen, kahvin ja oluiden äärellä. Technische Universitätin eräästä kahvilasta avautui hieno maisema kaupungin yli (kuvassa 1), niinkuin myös Monkey Barista, josta pidin erityisen paljon. Monkey Bar on Zoologische Gartenin vierellä 25hours hotellin ylimmässä kerroksessa. Paikassa oli tosi kiva tunnelma ja myös hienot näkymät (kuvissa 2&3), ja siellä vierähtikin itse asiassa pari tuntia kahtena eri päivänä. Kannattaa tosin ilta-aikaan varsinkin varautua pieneen jonotukseen, sillä paikka vaikutti todella suositulta, mutta istumapaikat olivat hieman rajallisia.\nEi me sentään koko viikonloppua vain syöty ja juotu. Kävimme kierroksella maanalaisissa bunkkereissa, joihin ihmiset sodan aikana pakenivat ilmaiskuja. Lisäksi ohjelmaan mahtui visiitti Berlin Zoossa, joka ei kyllä ollut valtava, mutta toisaalta pääsyliput olivat verrattain edulliset (10€ opiskelijalta). Ja olihan mun itse tietty päästä shoppailemaan! Vietin siis viimeisen päivän kiertäen kauppoja sekä Hackescher Marktin ympäristössä sekä Alexanderplatzin kupeessa sijaitsevassa Alexa ostoskeskuksessa, joka muuten on hyvä valita tehokkaaseen shoppailuun. Alexanderplatzin ihanat joulumarkkinat avautuivat juuri viimeisenä Berliini-päivänä, joten ehdin vielä pikaisesti käydä aidoilla saksalaisilla joulumarkkinoilla. Kaikenkaikkiaan hyvä reissu siis!\nSaatiin myös nauttia tämän vuoden ensilumesta (ainakin omalta osaltani)! Tuli ihanan jouluinen ja kotoinen fiilis. Kyllä lumi vaan kuuluu talveen.\nJa vielä loppuun huippu-uutisia. Aloitan tiistaina työt! Pian nähdäänkin, kuinka oma suomalaisluonteeni tottuu hollantilaiseen työskentelytapaan, vai löytyykö eroja ollenkaan. 🙂\nperjantai, marraskuu 27, 2015 by iinamaija


Apple sallii mediasovellusten kiertävän alustamaksut, YouTube Musicillä 50 M käyttäjää ja Twitter julkaisi superseuraukset.\nLisäksi New York Times profiloi sisältötalouden suojelupyhimystä, Li Jiniä.\nApple sallii mediasovelluksissa linkit tilin perustamista varten\nTeknologiayhtiö Apple on ilmoittanut, että se sallii ensi vuoden alusta alkaen sen iOS:n sovelluskaupassa, App Storessa olevissa mediasovelluksissa, linkit verkkosivuille asiakkaiden tilien perustamista varten. Mediasovelluksiksi Apple laskee kaikki uutis-, kirja-, ääni-, musiikki ja videosovellukset. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että sovellusten kuten Spotifyn ja Netflixin on nyt mahdollista kiertää App Storen 30 % alustamaksut.\nApplen päätöksen seurauksena Japanin kilpailuviranomainen lopettaa tutkinnan yhtiön toiminnasta. Ja vaikka päätös tehtiin sovussa nimenomaan Japanin kilpailuviranomaisen kanssa, tulee se voimaan maailmanlaajuisesti. Päätös ei tule koskemaan pelinkehittäjiä tai muita sovelluksia, joihin kuuluu mm. erilaiset muistiinpanosovellukset. Päätös myös sulkee pois sovellukset jotka tarjoavat sovelluksen sisäisiä ostoja (eng. in-app purchases).\nTämä on aika valtava asia, vaikkakin varmasti muut sovelluskehittäjät tulevat olemaan pahoillaan, että tämä ei kosketa heitä. Asiasta uutisoi mm. The Verge. Alla vielä Ben Thompsonin reaktio Twitterissä.\nYouTube Musicilla 50 miljoonaa maksavaa käyttäjää\nSuoratoistopalvelu YouTuben musiikkipalvelulla, YouTube Musicillä, on usean lähteen mukaan nyt 50 miljoonaa käyttäjää. Palvelu on nyt myös maailman nopeiten kasvava musiikin suoratoistopalvelu. Bloombergilta:\nTwitter lanseerasi superseurattavat\nMainitaan vielä, että Twitter on vihdoin aloittanut kokeilun superseurausten kanssa. Superseuraukset ovat sovelluksen sisällä oleva maksullinen palvelu, minkä kanssa käyttäjät voivat maksaa muille käyttäjille näiden “superseuraamisesta”. Nämä superseurattavat voivat sitten julkaista sisältöä pelkästään superseuraajilleen.\nTwitterin superseurattavat voivat veloittaa joko 2,99, 4,99 tai 9,99 dollaria kuukaudessa. Yhtiö testaa toimintoa nyt aluksi vain USA:ssa ja Kanadassa ja vain sen iOS-sovelluksessa.\nNew York Times profiloi sisältötalouden suojelupyhimystä, Li Jiniä.\nLiioittelen vain hieman kun sanon, että Li Jin on yksi tärkeimmistä ihmisistä internetissä. Li, entinen Andreessen-Horowitzilla työskennellyt sijoittaja, on tehnyt pitkään työtä ns. sisältötalouden parissa (jos joku keksii Creator Economy -termille paremman suomennoksen kuin sisältötalous, niin kertokaa siitä minulle).\nSyy miksi pidän sisältötaloutta niin merkittävänä asiana on, että olen niellyt täysin punaisen pillerin sen lupauksesta, että yhä useampi ihminen työskentelee tulevaisuudessa internetissä ja rahastaa esim. luomallaan sisällöllään. Tämän kehityksen pitäisi ainakin teoriassa luoda ihmisille mahdollisuuksia parempiin töihin, jotka ei ole sidottu fyysiseen sijaintiin.\nNo nyt New York Timezin Taylor Lorenz teki Listä profiilin, missä käytiin läpi Lin taustaa ja filosofiaa:\nLin kaksi tunnetuinta kirjoitusta ovat The Passion Economy and the future of work, sekä 100 True fans, jotka molemmat ovat lukemisen arvoisia jos sisältötalous kiinnostaa.\nVitalikin AMA Twitterissä.\nSalman Rushdie aloittaa Substackin.\nFacebook tuo sovellukseensa urheiluun ja pop-kulttuuriin liittyviä viihdepelejä.\nYC:n toinen Demo-päivä.\nJohn Gruber kirjoitti kolmansien osapuolien maksupalveluista sovelluskaupoissa.\nMetamaskilla on nyt 10 miljoonaa kuukausittaista käyttäjää.\nAmazon sparrailee SpaceX:n kanssa.\nTyler Cowen osaa tunnistaa lahjakkaita ihmisiä.


IS-280 postimaksukone | Quadient (formerly Neopost)\nHelppoa postitusta pienille toimistoille\nQuadientin IS-280 -postimaksukone tarjoaa yksinkertaistetun tavan postinkäsittelyyn. Kompakti ja tehokas postitusjärjestelmä yhdistää postin käsittelyn helppoon ratkaisuun.\nIS-280:n ansiosta et joudu enää ikinä jonottamaan postimerkkejä. Postimaksuvarat on helppo ladata koneeseen yhdellä napinpainalluksella. Vakiomallinen 3 kilon vaaka varmistaa, että jokainen käsiteltävä kohde punnitaan oikein eikä liika- tai alimaksuja muodostu. Ohjattu postimaksutoiminto helpottaa oikean postimaksuluokan ja -hinnan valitsemista. Työasetuksille tallennetut pikavalintanäppäimet säästävät aikaa.\nIS-280 on luokkansa paras ratkaisu, joka vastaa kaikkiin postinkäsittelyyn liittyviin vaatimuksiisi huippuluokan tekniikan ja hiljaisen käyttökokemuksen ansiosta.\nTutustu kestäviin suunnittelukäytäntöihimme >\nMiksi valita IS-280?\nIntegroitu vaaka ja vakiovarusteluun kuuluva ohjattu postimaksutoiminto varmistavat, että postimaksujen luokka ja arvo pitävät tarkasti paikkansa\nHelppokäyttöinen ohjauspaneeli, jonka pikavalinnat tekevät navigoinnista helppoa\nYksilöi postisi kuvalla, logolla tai viestillä Neosloganin avulla\nIS-280 on helppo käyttää, sillä sen ohjauspaneeli on intuitiivinen ja käyttäjäystävällinen. Pikavalintanäppäimien avulla pääset IS-280:n valikkoon ja toistuviin tehtäviin pienemmällä määrällä napsautuksia.\nHallinnoi, seuraa ja valvo\nIS-280:ssä on 10 tiliä postituskulujen raportointia varten. Seuraa postimaksuja osaston tai toiminnan mukaan.\nTulosta logo tai markkinointiviesti kirjekuoriin ja lisää niihin ammattimaista ilmettä Neosloganin avulla. Kuvapankissa on valittavanasi yli sata kuvaa, tai voit luoda omasi muutamassa minuutissa. IS-280 tallentaa jopa 8 kuvaa yhdellä napin painalluksella.\nSäästä aikaa ja lisää tehokkuutta hyödyntämällä IS-280:n vakiona olevaa nopeaa Internet-yhteyttä. Hyödyt nopeista ja helpoista postimaksujen muutospäivityksistä, ohjelmistolatauksista ja varojen palauttamisesta. Turvallisesti sisäisessä verkossa toimiva LAN-yhteys poistaa tarpeen käyttää perinteistä analogista puhelinlinjaa.\n18 kirjettä minuutissa\nVakiomalli 3 kg\n1 osasto vakiona (5 tai 10 valinnaisena)\nMusteen loppumisen sähköposti-ilmoitus\n10 valinnaisella tilipäivityksellä\n330 mm x 227 mm x 203 mm\nIS-280 integroidulla vaa'alla\n305 mm x 381 mm\nMyyntisaamiset, Ecotrend Ecologics Ltd.\nIS-280:een liittyvät tuotteet\nIS-350 yksinkertaistaa postinkäsittelykokemusta hallitsemalla kirjeitä ja postivaroja yhdessä tehokkaassa paketissa, joka on helppo asentaa ja käyttää.\nTehokas IS-420 hyödyttää mitä tahansa dynaamista yritysympäristöä, sillä sen avulla työ hoituu tarkasti ja nopeasti.\nKuvittele, että voit hoitaa tuhat postitettavaa kohdetta kuntoon alle tunnissa. Taittelu, kuorittaminen, kuorien sulkeminen, punnitseminen ja lähettäminen: kaikki lyhyessä ajassa. DS-40i-kuorituskone on pienten ja keskisuurten yritysten pelastaja.


Golfpisteen 10-vuotisjuhlat - Golfpiste.com\nTeksti Golfpiste.com Torstaina 25. lokakuuta 2007\nTelevisiosta tuttu Alex Nurmi loihti herkkuja juhlavieraille.\nGolfpisteen tiloissa juhlittiin keskiviikkona monesta syystä; sivusto täyttää pyöreitä tänä vuonna, yrityksellä on uudet toimitilat ja Golf Digest on saatu menestyksekkäästi markkinoille. Yli 100 juhlavierasta kuuli myös tuoreeltaan Suomen laajimman kenttärankingin tulokset. Aina on syytä kunnon juhliin. Tällä kertaa juhlimisen aiheita oli monta. Tästä syystä Golfpiste kutsui uusiin Espoon Suomenojalla sijaitseviin tiloihinsa tärkeimmät sidosryhmänsä. Isäntien (Sami Markkanen, Jani Anteroinen, Teemu Tyry, Mats Stenvall, Juha Tuukkanen ja Kimmo Ekroth) ja emännän (Laura Grönqvist) iloksi tupa oli täynnä. Ohjelmanumeroista tärkein oli Golf Digest kenttärankingin tulosten julkistaminen. Tämä kiinnostikin erityisesti kenttien edustajia, jotka odottivat malttamattomana miten oma kenttä on pärjännyt. Rankingissa arvioitiin myös klubiravintoloita sekä caddiemaster-palveluiden tasoa. Kunkin sarjan voittaja palkittiin Golf Digestin virallisella kunniakirjalla. Asiantuntijaraadin valinta Suomen parhaaksi kentäksi oli Kytäjän South-East. Se voitti myös yleisöäänestyksen. Toiseksi tuli Vanajanlinna ja kolmanneksi Kytäjän North-West.\nGolfklubien paras ravintola löytyy asiantuntijaraadin mielestä Vanajanlinnasta. Keittiömestari Mika Jokelan puolesta palkinnon vastaanotti markkinointijohtaja Mika Walkamo. Parhaasta caddiemaster-palvelusta palkittiin Hirsala Golf. Palkinnon vastaanotti palvelupäällikkö Astrid Venäläinen yhdessä caddiemastereiden kanssa.\nJuhlien tarjoilusta vastasi tv-kokki Alex Nurmi. Herkullisten gourmet-palojen lisäksi kehuja keräsi suklaaputous, jossa pystyi dippaamaan hedelmänpaloja, mansikoita ja vaahtokarkkeja suklaakastikkeeseen. Kenttärankingin julkistamisen yhteydessä vieraille jaettiin Golf Digestin kakkosnumeron lämpimäiset. Moni avasi lehden välittömästi ja etsi oman kotikenttänsä listalta. Uusi lehti sai välittömästi kehuja ja kiitosta. Juhlissa oli mukana myös Minea Blomqvist sekä tämän ja Golf Digest Akatemian valmentaja Timo Rauhala. Minea kertoi lähtevänsä ensi viikolla Espanjan aurinkorannikolle harjoitusleirille. Samaan paikkaan kokoontuu Timo Rauhalan johdolla muitakin suomalaisammattilaisia, mm. Mikko Ilonen ja Roope Kakko. Kaiken kaikkiaan Golfpisteen juhlat onnistuivat erinomaisesti. Golfalan ihmiset vaikuttavat olevan ”yhtä samaa perhettä”, joten iloinen puheensorina täytti helposti tilan. Ja aihekin oli kutakuinkin yksi ja sama – golf. Kiitos kaikille osallistujille. Golfpisteen väki


Aulangolla vietetään Luonnon päivää – Hämeen Sanomat\nAulangolla vietetään Luonnon päivää\nLauantaina 17.6. vietetään valtakunnallista Suomen kesäluonnon päivää ympäri maan, ja myös Hämeenlinnan Aulangolla tapahtuu. Yleisön toiveesta Aulangon näkötorni on avoinna läpi yön. Tuolloin on tilaisuus tulla kuvaamaan tornista auringon laskua ja nousua. Vauhdikkaampaa menoa on luvassa Sunset Sup -lautailussa. Tapahtuma on osa Suomi 100 -juhlavuoden Luonnon päiviä.\nNäkötornin juurella sijaitseva Tornikahvila on avoinna illalla niin pitkään, kunnes aurinko laskee ja avautuu taas auringon noustessa, joten hiukopaloja on tarjolla lähes läpi yön.\nKarhuluolassa voi kokea rentouttavan sointukylvyn, joka toteutetaan tiibetiläisillä äänimaljoilla ja rummuilla. Sointukylpy kestää noin 30 min, ja alkaa klo 19.30.\nTarjolla on myös Sunset Sup, eli leppoisaa suppailua Aulangonjärveltä käsin. Suppailu starttaa Aulangon Ulkoilumajan rannasta klo 21. Järjestäjältä voi vuokrata sup-laudan välineineen 20 eurolla. Retkelle pääsee mukaan myös omalla laudalla ilmaiseksi. Aiempaa suppailukokemusta ei tarvita, mutta uimataito vaaditaan. Retkelle on ennakkoilmoittautuminen ja retki toteutuu, mikäli on vähintään 5 ilmoittautunutta.\nTapahtuman järjestää Metsähallituksen Luontopalvelut yhteistyökumppaneineen.\nLuonnon päivä Aulangolla 17.–18.6. klo 19–04.


Päätös Hartola-Oravakivensalmi välin rakentamisesta ja rahoituksesta tarvitaan nyt - Keski-Suomen liitto\nAjankohtaista Lausunnot & Kannanotot • 21.2.2020 | Ks-liitto\n– Valtatie 4 on välttämätön tieväylä paikalliselle ja valtakunnalliselle elinkeinoelämälle. Tällä hetkellä sen Hartola-Oravakivensalmi-väli on yksi Suomen TEN-T-ydinverkon ongelmallisimpia kohteita, sillä se hidastaa liikennettä ja aiheuttaa vaaratilanteita, Keski-Suomen maakuntahallituksen puheenjohtaja Rolf Nyholm sanoo.\nVälillä on lainvoimainen ja toteuttamiskelpoinen 24,9 miljoonan euron arvoinen tiesuunnitelma, joka on voimassa vuoden 2021 loppuun. Maakuntahallitukset vaativat nopeaa päätöksentekoa, jotta parantamistoimenpiteiden suunnittelua ei jouduta aloittamaan alusta yleissuunnitelmalla. Maakuntahallitusten mukaan lainvoimaisen ja toteuttamiskelpoisen suunnitelman toteuttamatta jättäminen olisi kestämätöntä julkisten varojen käytön kannalta. Osuus vaatii pikaista kehitystyötä.\n– Nelostie on pääväyläasetuksen palvelutasoluokan I osuus, mutta Hartola-Oravakivensalmi-välin palvelutaso on kaukana tason vaatimuksista. Osuus vaatii ehdottomasti ohituskaistaosuudet sekä liittymien uudelleenjärjestelyitä, Keski-Suomen liiton suunnittelujohtaja Markus Erkkilä jatkaa.\n– On erittäin hyvä, että tärkeissä liikennehankkeissa teemme yhteistä edunvalvontaa ja kehitystyötä. Liikenneväylät ovat maakuntarajat ylittäviä kokonaisuuksia ja niitä tulisi käsitellä myös mahdollisimman isoina kokonaisuuksina, vs. maakuntajohtaja Pekka Hokkanen toteaa.\nTilannekatsaus EU-asioihin ja matkailuun\nYhteiskokouksen vilkas keskustelu jatkui EU:n ajankohtaisiin asioihin europarlamentaarikko Henna Virkkusen johdolla. Maakuntahallitukset keskustelivat koheesiorahoituksesta, TEN-T-liikenneväylästä sekä EU:n budjettikäsittelystä. Green Deal -ohjelma ja sen vaikutukset maakunnalliseen aluekehitykseen herättivät paljon keskustelua. Virkkusen mukaan ohjelma tuo uuden ilmastonmuutosta torjuvan painotuksen aluekehittämiseen.\nKokouksen päätteeksi maakuntahallitukset saivat esityksen Lahti Region Oy:n toimitusjohtaja Raija Forsmanilta matkailun Lakeland-hankkeesta. Sekä Keski-Suomessa että Päijät-Hämeessä ovat käynnissä maakunnalliset matkailustrategiatyöt. Lakeland-hanke tarjoaa mahdollisuutta ylimaakunnalliseen matkailumarkkinointiin ja -myyntiin sekä matkailustrategiaan. Sen tavoitteena on viedä alueellista tunnettuutta maailmalle kestävyyden, ympärivuotisuuden, kilpailukyvyn ja digitaalisuuden painopisteillä.\nPäijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntahallitusten kannanotto valtatien 4:n kehittämiseksi\nKeski-Suomen liiton maakuntahallituksen esityslista


Tikka tottelee luonnonlahjakkuutta – Liisa Hautaniemellä jo 35 Suomen mestaruutta - Uusi Lahti\n13 vuoden tikanheittouran aikana Hautaniemelle on kertynyt runsaasti mitaleja ja muun muassa 35 Suomen mestaruutta. Kuva: Tuomas Räihä\nLiisa Hautaniemi harjoittelee tikanheittoa kodissaan. Tikkataulu on kiinnitetty kylpyhuoneen oveen, ja olohuoneesta heittomatkaa kertyy oikeaoppiset neljä metriä. Kuva: Tuomas Räihä\nAsikkalan Tikkaa edustava lahtelainen Liisa Hautaniemi on kilpaillut tikanheitossa 13 vuotta. Tuolta ajalta saavutukset ovat komeaa luettavaa: 35 Suomen mestaruutta, lukuisia suomenennätyksiä sekä useita valintoja vuoden tikkaurheilijaksi. Tällaista uraa hän ei kuitenkaan etukäteen suunnitellut, vaan se käynnistyi sattumalta.\n– Olin Padasjoen sahtimarkkinoilla kesäjuhlissa, ja siellä heittelin tikkaa. Siellä sanottiin, että etkö ole missään seurassa. Sen jälkeen sitten liityin.\nKilpailemisen Hautaniemi aloitti seuraan liittymisen jälkeen nopeasti. Ensimmäinen kisakin on hyvin muistissa.\n– Ensimmäinen kisa oli Asikkalan Viitailassa. Se meni huipputuloksella 1 006, jota kaikki kyllä ihmettelivät. Tuhat on 125 tikalla sellainen maaginen raja, ja se meni ensimmäisessä kisassa.\nTulos on sitä huonompi, mitä enemmän harjoittelen.\nEnsimmäisen kisan jälkeen innostus kasvoi entisestään, ja nykyisin Hautaniemi heittää vuosittain 40–50 kisaa. Kisoja on Turusta Rovaniemelle saakka.\n– Melkein joka viikonloppu on kisoja, jos vain haluaa käydä.\nEnnen varsinaista kilpailu-uraansa Hautaniemi heitteli tikkaa lähinnä omaksi ilokseen.\n– Tiesin kyllä, että mahdollisuuksia olisi, mutta ei tullut kilpailuihin lähdettyä.\nKuten saavutukset ja jo ensimmäisen kilpailun tulos kertovat, on Hautaniemi tikanheitossa luonnonlahjakkuus.\n– Eihän se oikein muuta voi olla. Kun minä katson kymppiin, se menee sinne kymppiin, ja kaikki muutkin tikat menevät siihen viereen.\nSynnynnäistä lahjakkuutta pitääkin lajissa Hautaniemen mukaan olla.\n– Väkisin ei tule tikanheittäjää, olen sen monessa huomannut. Harjoittelemalla saa jonkinlaisia tuloksia, mutta huipulle ei pääse, jos ei lahjakkuutta ole.\nHarjoittelua varten Hautaniemi on viritellyt asuntoonsa tikkataulun niin, että pystyy heittämään neljän metrin etäisyydeltä, josta naiset kisoissakin heittävät. Tikkamestari ei kuitenkaan omien sanojensa mukaan kovinkaan paljon harjoittele, vaan luottaa lahjakkuuteensa.\n– Tulos on sitä huonompi, mitä enemmän harjoittelen. Ennen kisoja saatan sellaisen 10–15 kertaa heittää. Ja kilpailupaikalla harjoittelen vielä.\nHautaniemi pitää vahvuuksinaan heittäjänä myös rauhallisuutta ja tasaisuutta. Vieressä olevat muut kilpailijat tai taustalla kisoja seuraavat katsojat eivät häntä häiritse.\n– Minä olen aika rauhallinen luonne. Ensimmäisissä kisoissa muistan, että jännitti ihan hirveästi. Sitten on tullut tottumusta, kun on monessa paikassa heittänyt, niin jännityskin on poistunut.\nTasaisuudesta kertoo puolestaan se, että Hautaniemellä ei juurikaan huonoja päivä tule.\n– Minulla osuu kyllä aina hyvin. Moni saattaa heittää 45 pistettä (viidellä tikalla), mutta seuraavalla 25 pistettä. Minulla tulos on siinä 40–47. Alta 40:n tuloksia ei tule oikeastaan yhtään.\nKun on saavuttanut lajissaan melkein kaiken mahdollisen, on pakko kysyä, mistä Hautaniemi löytää motivaatiota jatkaa?\n– Kyllä siinä se polte on, ja ennätyksiä haluan parantaa. Koko ajan heitän parin pisteen päähän, niin se on hetkestä ja pienestä tuuristakin kiinni, milloin ennätys paranee. Kyllä minulla on vielä mielenkiintoa.


prismojen-asiakasrekisteri - EeKoo.fi\nPostiosoite: Puhakankatu 9-11, 53600 Lappeenranta\nHenkilötiedon käsittelyn tarkoituksena on toteuttaa asiakkaalle varaus-, kuljetus- ja asennuspalveluita, kuten kodinkoneiden kuljetusta ja asennusta sekä tuotteiden tilauksia ja varauksia varten.\nHenkilötietojen käsittely perustuu asiakasmaksusopimukseen sekä kirjanpitolakiin.\nKuljetus ja asennuspalveluyritykselle annettavat tiedot:\nAsiakas antaa tiedot itse\nHenkilötietoja käsitellään tässä selosteessa määriteltyihin tarkoituksiin. Käytämme ulkoisia palvelukumppaneita palveluiden tuottamisessa. Henkilötietoja voidaan siirtää käytössä oleville palvelukumppaneille siltä osin, kun nämä osallistuvat toimenpiteiden toteuttamiseen saadun toimeksiannon puitteissa. Luovutamme henkilötietoja kodinkoneita ja muita tuotteita asentaville ja kuljettaville yhtiöille asennusta ja kuljetusta varten. Huolehdimme kumppaneidemme henkilötietojen suojan riittävästä tasosta lainsäädännön edellyttämällä tavalla.\nTietoja säilytetään enintään 6 kk, jonka jälkeen henkilötiedot hävitetään tietoturvallisesti.\nAsiakkuutta ei synny ilman sopimusta.\nS-ryhmässä suojaamme henkilötietoja muun muassa ennakoivalla riskienhallinnalla ja turvallisuussuunnittelulla, tietoliikenteen suojakeinoin ja käyttämällä turvallisia laitetiloja, kulunvalvontaa ja turvallisuusjärjestelmiä. Henkilötietoja sisältävät fyysiset asiakirjat säilytetään alkukäsittelyn jälkeen lukituissa säilytystiloissa. Käyttöoikeuksien myöntäminen ja seuranta on hallittua. Koulutamme henkilötietojen käsittelyyn osallistuvaa henkilökuntaamme säännöllisesti ja huolehdimme siitä, että myös yhteistyökumppaniemme henkilöstö ymmärtää henkilötietojen luottamuksellisen luonteen ja turvallisen käsittelyn merkityksen. Valitsemme käyttämämme alihankkijat huolellisesti. Päivitämme jatkuvasti sisäisiä käytäntöjämme ja ohjeitamme.


Marketan isä joutui psykiatriseen vankisairaalaan: Karmea syy paljastui vasta aikuisiällä - Studio55.fi\nMarketan isä joutui psykiatriseen vankisairaalaan: Karmea syy paljastui vasta aikuisiällä\nStudio55.fi > Tositarina Julkaistu 20.01.2012 13:00 (Päivitetty 26.10.2012 14:18)\nMarketan isän vangitsemisen karmea syy paljastui tyttärelle vasta aikuisena. Kuvan henkilö ei liity haastatteluun.\nMarketta* vietti lapsuutensa lastenkodissa. Vasta aikuisiällä hän alkoi selvittää sukujuuriaan ja sai selville, miksi isä oli joutunut psykiatriseen vankisairaalaan.\nMarketta otettiin huostaan ja siirrettiin lastenkotiin asumaan noin kolmevuotiaana. Äiti oli sairastunut psyykkisesti, ja isä joutunut psykiatriseen vankisairaalaan. Marketta tiesi, että jotain pahaa oli tapahtunut, mutta äiti ei koskaan kertonut, mistä oli kyse.\n– Lastenkoti oli kulmakunnan upein rakennus, ja monet lapset koulusta ihailivat sitä. Työntekijöitä oli vähän, eikä henkilökunta vaihtunut sinä aikana, kun siellä asuin. Se oli sekä hyvä että huono asia.\nMarketan kanssa samassa lastenkodissa asui myös hänen isosiskonsa. Ikäeron takia lapset olivat kuitenkin eri osastoilla.\nMarketta ei halunnut adoptoitavaksi\nVuosien varrella Marketta sijoitettiin useisiin perheisiin, mutta adoptoiduksi hän ei koskaan tullut.\n– Minut olisi haluttu adoptoida, mutta halusin itse aina palata lastenkotiin. Olin sen verran pieni lapsi, etten ymmärtänyt, että elämä olisi ehkä ollut turvallisempaa ja helpompaa, jos olisin asunut yhdessä perheessä. En kuitenkaan halunnut toista perhettä äitini tilalle. Tapasin äitiäni säännöllisesti.\nLapset innostivat sukujuurien selvittämiseen\nAikuistuttuaan Marketta avioitui ja sai lapsia.\nKun lapset saivat koulussa tehtäväksi sukupuun laatimisen, alkoi Marketta pohtia omia sukujuuriaan. Hän päätti olevansa viimeinkin tarpeeksi vahva selvittääkseen isänsä menneisyyden. Sekä äiti että sisko olivat jo kuolleet, joten tietoja oli hankittava muuta kautta.\nMarketta tilasi isänsä potilaskertomukset ja sai selville, että isä oli tuomittu insestistä.\n– Siihen asti olin mielessäni kuvitellut, että koska isäni oli ollut kirvesmies, hän oli varmasti halkaissut jonkun pään kotimme kellarissa.\nTieto isän tuomion syystä tuli Marketalle järkytyksenä. Hän ei kuitenkaan usko itse olleensa uhri.\n– Olen käynyt insestiä kokeneiden ryhmässä, mutta mitään ei ole palannut mieleen, enkä usko, että olen joutunut uhriksi.\nTapasi isän sukulaisia\nKun isän kohtalo oli selvillä, Marketta alkoi etsiä käsiinsä isänsä sukulaisia. Netin kautta hän törmäsi sattumalta tuttuun nimeen.\n– Kyseinen mies oli korkeassa asemassa, ja päätin kirjoittaa hänelle kysyäkseni olemmeko sukulaisia. Hän vastasi innostuneena, että kyllä olemme ja kertoi kuinka hyvin elämä oli hänellä ja perheellään sujunut. Kerroin vastauskirjeessä oman tarinani lastenkodista, ja kirjoittelu loppui siihen.\nNetistä löytyneen sukulaisen lisäksi Marketta löysi ja tapasi myös kaksi isänsä serkkua.\n– He olivat mukavia, ja tunnistin verisukulaisuutta. Harmi, etteivät he vain olleet pitäneet huolta yhteydenpidosta silloin kun olin lapsi. Lastensuojeluvirasto olisi voinut myös olla aktiivinen ja järjestää yhteydenpidon. Aika oli silloin sellainen, että lapsien olemassaolot haluttiin unohtaa. Onneksi nykyään ollaan avoimempia.


Kevät on täällä - Kiuruvesilehti\nBlogi • 18.5.2016 • Kiuruvesilehti\nBlogi 18.5.2016 (muokattu 20.1.2021) Kiuruvesilehti\nKEVÄÄN alussa huomaa, että sekin nyrpeä kyömyselkäinen mies, joka kävelee aina kasvot maata kohti, hymyileekin kevätauringolle. Kouluikäiset odottavat kesälomaa kuin kuuta nousevaa. Kaikki odottavat upeita kesäsuunnitelmia, ja niistä puhutaan jo monta viikkoa ennen kesälomaa. Vanhat mummot ja ukit istuvat käsikädessä vanhainkodin pihassa ja hymyilevät toisilleen tekohampaat irvessä.\nKAIKKI tuntuu hyvältä keväällä; jopa se, kun aamukuudelta kävelet koiran kanssa kaatosateessa. Tai se, että muutama pieni nokkonen puree jalasta. Keväällä ei voi olla surullinen.\nLUONTO muuttuu hurjaa vauhtia taas. Kukat ja kaikenmaailman vihreät kasvit kukoistavat, jänikset muuttuvat valkeista ruskeiksi, lemmikkikoirilla alkaa olla karvanlähtöaika, nurmikko alkaa kasvamaan ja pienet tuholaiskotilot ryömivät taas maanpinnalle.\nKevät on rakkautta.


Tuoli lattiasta läpi, talvella toppatakeissa sisällä - Olisiko aika remontoida Pentti? | Länsi-Savo\nTuoli lattiasta läpi, talvella toppatakeissa sisällä - Olisiko aika remontoida Pentti? 20.10.201611:55 6\nViime viikolla tuolin jalka meni nuorten tilan muovimatosta läpi ja painui noin 25 senttiä lattian alle. Kuva: PNT. Pertunmaan nuorten tila eli Pentti toimii kansantalolla. Vanha talo odottaa korjausrahoja. Kuva: Tanja Rihu Pertunmaan nuorten tila PNT eli Pentti on mennyt yhä huonompaan kuntoon. Viime viikolla, kesken nuorten pelituokion, tuolin jalka meni läpi muovimatosta ja painui noin 25 senttiä lattian alle.- Ehkä tapaus todistaa, että pientä remontin tarvetta saattaa olla, vapaa-aikasihteeri Jaana Nummiranta sanoo.Kansantaloa kiusaa moni muukin asia, kuten kylmyys. Talvisin sisälämpötila on ollut välillä vain 15 astetta, joten nuoret ovat käyttäneet toppatakkeja sisälläkin.Remontti on siirtynyt koko ajan, vaikka tarve on ollut tiedossa jo vuodesta 2015.Nuoret ovat tarjoutuneet remonttiavuksi, mutta homma ei ole edennyt. Pertunmaan nuorisoneuvosto lähetti syyskuussa kunnanhallitukselle kirjeen, jossa kysellään jälleen remontin perään.Pentin kunto ja remontin viivästyminen on herättänyt laajaa närää. Valtuutettu Tuomas Paasonen (sit.) pitää tuoliepisodia koomisena ja seisoo nuorten tilojen remontin takana.Sivistyslautakunnan jäsen Aaro Nevala (sit.) puolestaan muistuttaa kunnan perintörahoista, jotka on tarkoitettu nuorten käyttöön.Pertunmaan sitoutumattomat lähestyi kunnanhallitusta tuoreella kokousmuistiolla, jossa kunnan korjausrakentaminen kyseenalaistettiin kokonaisuutena.Pentti on pahin, mutta ei ainoa epäkohta. Paasosen mukaan muistiossa on tuotu esiin puheita, joita kuntalaisten keskuudessa liikkuu esimerkiksi kunnossapidon määrärahojen riittävyydestä, homehtuvista kiinteistöistä ja korjausten laadusta.- Emme halua hyökätä ketään kohtaan vaan lähinnä herättää keskustelua siitä, ovatko hommat menneet lähiaikoina putkeen, Paasonen korostaa.Pertunmaan kunnan tekninen johtaja Matti Ratilainen selittää Kansantalon remontin viivästymistä rahapulalla. Korjauksiin ei ole ollut määrärahavarausta.Nuorten talkooapu on torpattu, koska tarvetta on Ratilaisen mukaan isompaan remonttiin.- Ei kannata roiskia vaan tehdä järjestelmällisesti. Ensi vuoden budjettiin esitän 30 000 euroa korjausrahaa, Ratilainen vahvistaa.Kansantalosta on tehty kuntotutkimus, jossa listattiin kiireellisiä toimenpiteitä. Korjattavaa on ainakin lämmöneristyksessä, ikkunoissa, putkistoissa ja ulkoverhouksessa.Kunnan korjausrakentamisessa Ratilainen ei näe laajempaa ongelmaa.- Minulla on periaate, että se mikä korjataan, korjataan kunnolla, mutta tokihan parannettavaa on aina.\nLue myös: Pertunmaan kansantalo rapistuu - Nuoriso haluaa tehdä pintaremonttiaTweet\nVeikkaan että lattian\nLähettänyt 20. lokakuu 2016 - 12:06 käyttäjä Cucco (kirjautumaton) Veikkaan että lattian alapuoli on lahoa täynnä. Kun muutakin remonttitarvetta on paljon, on syytä ensin perusteellisesti tutkia talon kunto perustuksista kattoon, ennenkuin mitään investointeja tehdään. Vanha talo voi olla purkukypsä tai sen korjaus maksaa uutta enemmän.\nIlmoita viesti asiattomaksi Tykkään (4) Harmi että vaalit ovat niin\nLähettänyt 20. lokakuu 2016 - 17:01 käyttäjä Anonymous (kirjautumaton) Harmi että vaalit ovat niin kaukana, silloin Leppä laittaisi tuulemaan.\nIlmoita viesti asiattomaksi Tykkään (1) Pertunmaalla kaikki on toisin\nLähettänyt 20. lokakuu 2016 - 22:22 käyttäjä Perttu maalta (kirjautumaton) Pertunmaalla kaikki on toisin. Tekninen johtaja sanoi 2000-luvun alussa eräässä lehtihaastattelussa, että energiajätteen keräys alkaa kunnassa aikaisintaan 2005. Se alkoi 2012. 7 vuoden toleranssi, no sehän on ihan normaalia se. Rahaa löytyy kyllä, mutta nuorison joukossa ei taida olla yhtään tuiki tärkeää vapaa-ajanasukasta? Se on oikotie onneen tämän kunnan alueella ja aukaisee kaikki rahahanat. AVI:n virkamiehet ja kunnanhallituksen pj. taas paikalle niin nuoriso saa, mitä haluaa.\nIlmoita viesti asiattomaksi Tykkään (1) Johan on taas uutinen?\nLähettänyt 21. lokakuu 2016 - 8:01 käyttäjä Sari (kirjautumaton) Johan on taas uutinen?\nKunnissa korjauksia tehdään suunnitelmien mukaan , joille haetaan asiaomaisen vastuulatakunnan valmistelun pohjalta määrärahat kunnan vuosibutjetista. Aivan näin on toimittu tässäkin asiassa, ensin tehty kuntokartoitus ja tekninen ja ympäristöpalveluiden lautakunta esittää kunnostukselle määrärahaa, joka kunnanvastuuston pitää 2017 vuosibutjetissa hyväksyä. Ei kaikkia asioita voi hoitaa sarantapuolelta ovista kulkemalla. Kesäkuussa kunnanhallitus pyysi hallituksen pj:ltä rakennuslupien myötämisestä selvityksen, toivottavasti kunnanhallitus saa pyytämänsä selvityksen ja/tai ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säheltämisen lopettamiseksi Pertunmaan kunnassa.\nIlmoita viesti asiattomaksi Tykkään (1) Onko kuntotutkimuksessa\nLähettänyt 21. lokakuu 2016 - 8:40 käyttäjä MMM (kirjautumaton) Onko kuntotutkimuksessa unohtunut alapohjan tutkiminen vai milloin se tutkimus on tehty? Mitenkäs ilmanvaihdon tilanne? Ensin tutkitaan kokonaisvaltaisesti ja sitten pohditaan jatkotoimia.\nIlmoita viesti asiattomaksi Tykkään (0) Sinne Etelä Savon Hanakat oy\nLähettänyt 22. lokakuu 2016 - 12:22 käyttäjä Ristiinasta ura... (kirjautumaton) Sinne Etelä Savon Hanakat oy,jos ei nimi ole jo muuttunut Diiliksi?? Korjaamista riittää.\n✖ Sienisato on myöhässä — Lähipäivien säät ratkaisevat Mäntyharjun palomiesten varastettu palju löytyi yöllä hyvässä kunnossa — ohikulkija löysi hylättynä hiekkatien varresta Kymenlaaksosta Lintukoto voi löytyä myös kattilasta — katso kuvat lintujen "asuntomessuilta" Fingerpori 27.7.2017 Katso kaikki aikaisemmat Fingerporit Tekijänoikeudet © KAAKON VIESTINTÄ OY | Teollisuuskatu 2-6, PL 6 Mikkeli, 50101 Mikkeli | Puh. (015) 3501 Vastaava päätoimittaja: Timo Laitakari asiakaspalvelu@lansi-savo.fi Käyttöehdot Tietosuojalauseke Tilausehdot Tilaustietoa Tilausvaihtoehdot KonserniSivuston selainvaatimukset


Sonera-jutun valmisteleva istunto huomenna - MTVuutiset.fi\nSonera-jutun valmisteleva istunto huomenna\nJulkaistu 31.01.2005 15:28 (Päivitetty 02.02.2005 15:04 )\nValmisteluistunnossa päätetään myös siitä, mikä osa poliisin esitutkintamateriaalista tulee aikanaan julkiseksi.\nTeleyhtiö Soneraa koskeva oikeudenkäynti alkaa valmistelevalla istunnolla huomenna Helsingissä. Jutun osapuolet kokoontuvat tuolloin tuomarin johdolla käräjäoikeuteen ja sopivat varsinaisen oikeudenkäynnin aikataulusta.\nValmisteluistunnossa päätetään myös siitä, mikä osa poliisin esitutkintamateriaalista tulee aikanaan julkiseksi. Tuomari Liisa Paulin mukaan aineisto julkistetaan, kun varsinainen oikeudenkäynti alkaa helmikuun 7. päivänä. Samaan aikaan julkisuuteen annetaan myös haastehakemukset ja syyttämättäjättämispäätökset.\nOikeudenkäynnissä on kyse epäillyistä laittomista puhelutietojen selvittämisistä, joista syytetään muun muassa Soneran entistä johtoa. Lisäksi puidaan niin sanottua Lippos-haaraa, jossa soneralaisten ja keskusrikospoliisin epäillään urkkineen silloisen pääministerin Paavo Lipposen (sd.) ja hänen autonkuljettajansa puhelutietoja.


Uskotko näihin myytteihin? Uskotko näihin onneen liittyviin myytteihin?\nKukapa ei toivoisi joskus pientä tai vähän suurempaakin onnenkantamoista, jotta saavuttaisi jotain mahtavaa? Satunnaiseen onneen ei ole kukaan onnistunut löytämään varmaa keinoa, eivät edes he, jotka arpaonnen kanssa ovat enemmän tekemisissä. Rahapelaamisessa suurimmassa osassa pelejä täytyy olla enemmän mukana itse tuuria kuin taitoa. Useimmat rahapelit, kuten kolikkopelit ja arvontapelit toimivat satunnaislukugeneraattoreita hyödyntäen, eli täysin satunnaisesti. Mutta, Uskotko näihin myytteihin? Lue lisää.\nKUskotko näihin myytteihin? – Kasinopelit perustuvat onneen\nOnneen perustuvissa peleissä, kuten kolikkopeleissä ja ruletissa, lopputulokset tulevat siis tietyn algoritmin avulla, jotta se on täysin satunnainen ja ennalta-arvaamaton. Joissain peleissä, kuten urheiluvedonlyönnissä tai pokerissa voi pelaaja osata itse laskea todennäköisyyden prosentteja edellisen tulosten perusteella. Niissäkään peleissä ei ole varmaa tapaa ennakoida oikea lopputulos, mutta hyvät matematiikkanerot osaavat sulkea mahdottomalta tuntuvia vaihtoehtoja pois.\nJotkin rahapelaajat kuitenkin omaavat omia onnen myyttejään, jotka heidän uskomuksen mukaan auttavat heitä voittamaan.\nOnnenamuletit voivat auttaa… vai voivatko?\nOnnenamuletteja pitävät mukanaan monet muutkin ihmiset kuin vain rahapelejä harrastavat. Amuletin omistaja saattaa uskoa siihen, että kyseinen kappale tuottaa kantajalleen onnea juuri siinä, missä haluaakin onnistua. Se, mikä onnenamuletti fyysisesti on, riippuu täysin omistajasta, sillä se voi olla mikä vaan. Toisille se voi olla lempiriipus, toisille taas kaunein kivi jonka ovat löytäneet. Onnenamuletin pitäminen mukana tuo uskomusten mukaan onnea ja suojelee pahalta. Toisille pelaajille onnenamuletit ovat pelkkää humpuukia, mutta toisille se voi taas olla tärkeäkin osa pelaamista.\nOnnennumerot ja epäonniset numerot\nOnnenamulettien lisäksi on myös epäonneen viittaavia asioita ja tekoja. Monissa kulttuureissa ja paikoissa uskotaan epäonnennumeroihin, joka on perinteisesti kolmetoista. Joissakin maissa voi olle kyseisen numeron lisäksi jokin toinen, epäonnea tuottava numero, symboli tai sana. Innokkaimmat rahapeliharrastajat jotka mielellään imartelisivat onnetarta, välttelevät viimeiseen asti kaikkea, joka saattaisi tuoda huonoa onnea. Toiset uskovat enemmän, kuin taas toiset, mutta kasinolla onnen tai epäonnen rituaalit eivät ole mitenkään tavattomia. On myös tiettyjä uskomuksia esimerkiksi ihan fyysiseen olemiseen, joiden uskotaan tuovan huonoa onnea. Jotkut uskovat, että jos pelaaja ristii jalat pöytäpelin aikana, tarkoittaa se sitä, että häntä välttämättä ei onni suosi ollenkaan siinä pelissä tai kierroksessa.\nRituaalit voivat tuoda turvaa taikauskoisille pelaajille\nErilaisia rituaaleja ja joidenkin asioiden välttelyä tai toistelua ollaan välillä yhdistetty sen tuottamaan onneen. On lukuisia erilaisia tapoja, joilla onnestaan lujasti kiinni pitävät rahapelaajat toistavat, jotta voisivat olla varmoja voitosta. Pöytäpeleissä ja live casino peleissä tunnetuimpia rituaaleja on esimerkiksi noppiin puhaltaminen juuri ennen niiden heittoa pelissä. Noppiin puhaltamiselle voi olla jokin konkreettinen selitys historiasta, mutta nykypäivänä sitä käytetään lähinnä vaan kaiken mahdollisen onnen tuomiseen peliin.\nOnhan se pelaajallekin mukavampaa, kun uskoo omaan voittoonsa, jos rituaalien toistaminen sitä helpottaa. Rulettipöydässä saattaa usein kuulla melkoista kielenkäyttöä ja hurjaa kiroilua, mutta se ei suinkaan ole aina huono asia. Jotkin rulettiharrastajat nimittäin uskovat siihen, että jos rulettipallolle huutaa ja sitä haukkuu kaikilla mahdollisilla haukkumasanoilla, sen pitäisi tuoda vain hyvää onnea. Hieman omituista, mutta joillekin se toimii ja hyvä niin.\nMyös kolikkopeleissä ja erilaisissa arvontapeleissä, kuten kuponkipeleissä on myös omanlaisiaan onnen ja epäonnen rituaaleja. Ne vaihtelevat suuresti, sillä joillain pelaajilla voi olla omia henkilökohtaisiaan systeemejä onnen saavuttamiseksi tai huonon onnen karistamiseksi. Kolikkopeleissä varmasti tunnetuimpia myyttejä on automaatilta poistuminen panosten asettamisen jälkeen ja kierroksen alkaessa. Jotkut pelaajat kokevat sen onnekkaampana, kun näkevät vasta lopputuloksen, eivätkä koko kierroksen kulkua. Etenkin numeropeleissä on onnennumeroilla paljonkin tekemistä voittamisen kanssa, tai niin ainakin uskotaan.\nMyös panostuksen määrässä tai tietyssä pelissä voi tuntua että onni potkii enemmän, mutta se, onko se totta, riippuu varmastikin pelaajasta. Kuponkipeleissä usein laitetaan numerot niiden omien onnennumeroiden mukaan, jotka ovat kaikkein henkilökohtaisempia. Oma syntymäpäivä, hääpäivä, oman ja puolison onnennumerot ynnä muut tärkeät luvut uskomusten mukaan auttavat voittamaan.\nUskotko näihin myytteihin? – Mihin sinä uskot?\nRahapelimaailmassa on yllättävän paljon erilaisia uskomuksia ja myyttejä onnen ja epäonnen suhteen. Kuitenkin uusia variaatioita näistäkin myyteistä kuulee mitä enemmän kommunikoi muiden pelaajien kanssa, joista voi olla turhauttavan hankalaa löytää oikeaa uskomusta. Kuitenkin toimivat keinot löytyy vain ja ainoastaan kokeilemalla, mikä on kaikkein paras. Omien henkilökohtaisten onnenrituaalien käyttäminen on myös ihan sallittua, pääasia, että pelaaminen on hauskaa ja välillä osuu arpaonnikin.


Autonrenkaista irtoavaan kumipölyyn kiinnitetään liian vähän huomiota - NETPROFILE\nAutonrenkaista irtoavaan kumipölyyn kiinnitetään liian vähän huomiota\nti, maalis 25, 2014 08:55 CET\nKevään tulo merkitsee myös katupölyn lisääntymistä. Ilmanlaatua pilaavia pienhiukkaspäästöjä syntyy ennen kaikkea nastarenkaiden rouhiessa tienpintaa, mutta renkaista lähtevä kumipöly on jäänyt toistaiseksi vähälle huomiolle.\nJokaisesta renkaasta kuluu elinkaarensa aikana reilu kilo kumia. Jos yksi rengas kestää noin 50 000 kilometriä, tuolla matkalla yhden auton renkaat kuluttavat 4-5 kiloa kumia.\n”Otetaan kilometrin pätkä Suomen vilkasliikenteisintä tietä, Kehä I:tä. Tuolla kilometrillä liikkuu vuorokaudessa noin 100 000 autoa, jotka ajavat yhteensä saman verran kilometrejä. Tienpätkällä kuluu siis joka päivä laskennallisesti kaksi rengassarjaa loppuun. Tämä tekee kymmenen kiloa kumipurua vuorokaudessa”, LeasePlanin tekninen päällikkö Jukka Myyrinmaa kertoo.\n”Suomessa myydään vuodessa noin kolme miljoonaa uutta autonrengasta. Kun jokaisesta renkaasta kuluu sen käyttöaikana pois aiemmin mainittu reilu kilo kumia, muuttuu vuositasolla kumia pölyksi noin kolme miljoonaa kiloa. Se ei olekaan enää vähäinen määrä”, Myyrinmaa jatkaa.\nRenkaiden koostumuksissa on luonnollisesti eroja. Käytetty kumiseos, nastojen määrä, sijoittelu ja asennus vaihtelevat ja vaikuttavat lopputulokseen eli siihen, kuinka paljon renkaasta irtoaa nastoja ja kumipölyä.\n”Olemme huomanneet, että niin sanotut halparenkaat kuluvat peräti 25-30% nopeammin kuin merkkirenkaat. Myös nastat irtoavat halparenkaista helpommin. Tämän vuoksi LeasePlan käyttää vain tunnettujen rengasvalmistajien Pohjoismaisiin olosuhteisiin suunniteltuja renkaita.”\nAutojen ympäristövaikutusten pienentämiseksi tehdään paljon tutkimusta ja lainsäädäntöä. Polttoaineet ovat lyijyttömiä ja rikittömiä, osin bioperäisiä. Uudet autot kuluttavat polttoaineita yhä niukemmin, joten myös hiilidioksidipäästöt ovat vähentyneet. Pakokaasut käsitellään katalysaattoreissa, auton materiaalit ovat kierrätettäviä, ja turvallisuus ylipäätään on parantunut.\nRenkaiden kulutuskestävyyteen ei sen sijaan ole otettu vielä lainsäädännöllistä kantaa. Tällä hetkellä EU-komission asetus rengasmerkinnöistä koskee vain vaatimuksia renkaiden polttoainetaloudellisuudesta, vierintämeluominaisuuksista sekä märkäpidosta.\nKulutuskestävyys saattaakin olla seuraava trendi autojen ympäristövaikutusten pienentämiseksi.\nJukka Myyrinmaa, tekninen päällikkö, LeasePlan Finland Oy\np. 040 033 9921, jukka.myyrinmaa@leaseplan.fi\nLeasePlan Finland on leasingpalveluiden markkinajohtaja ja se toimii kokonaisvaltaisena autoasioiden ulkoistuskumppanina kaikille yrityksille ja yhteisöille, joilla on yli 10 ajoneuvon autokanta. LeasePlan Finland Oy:n autokannassa on tällä hetkellä 21 000 autoa yli 500 asiakasyrityksessä ja se ostaa joka 20:n Suomessa myydyn uuden auton. LeasePlan Corporation toimii 32 maassa ja hallinnoi 1,4 miljoonaa ajoneuvoa maailmanlaajuisesti. www.leaseplan.fi\nympäristö , autoilu , ympäristövaikutukset , LeasePlan , renkaat , autonrenkaat