august 2012 – Noored Kooli\nSuvest, koolist, hüplikest mõtetest ja tänutundest.\n29. august 2012 /0 Comments/in Päevikud /by Triin Ulla\nHetkel on tunne, et augustilõpp on aeg, mida täidavad hüplikud mõtted ja võbelevad tunded :). Suure tõenäosusega läheb see kõik järgmiste nädalate jooksul nii intensiivsemaks kui konkreetsemaks. Aga praegustest mõtetest siiski:\nTäna sain koolis klassivõtme – klassi, mida jagan teise ajalooõpetajaga (kuigi ei ole ette nähtud, et kaks võtit kahel õpetajal on). Lugesin seda oma esimeseks toredaks töövõiduks ja tundsin sarnast rõõmu nagu oleksin juba millegi enamaga hakkama saanud. Nagu oleksin ehk kedagi juba õpetanud.\nMinu armas kaasõpetaja, tagasihoidliku loomusega, kohusetundlik ja pühendunud noor põhikooliõpetaja, lõikas ajal, kui mina oma 10kl veerandi töökava kallal pusserdasin, paberist kaunid püüdlikud värvilised tähed ‘Head kooliaasta algust!’ – kleepis need ühelt poolt kartongi ja teiselt poolt kilega üle ning sättis kenasti nööpnõeltega stendile.. Mina ise alles juurdlen, mida omapoolsele osale klassiruumi seinast riputada – paistab, et valge paberilehe kangestus kehtib ka heledate klassiruumi seinte puhul. Nagu Doris Kareva luuletuses: “Kui kõnelda üksainus kord, on vastutus nii suur, et üksi sõna ei näi väärt, et öelda..”\nTervislik paanikatunne paisub aeg-ajalt nagu tuult täis puri – trackerid, töö- ja tunnikavad, vana ja uus õppekava, õpieesmärgid ja jälgimine, et kõik ikka kindasti edasi jõuaks – tsentrifuugitavad läbisegi kuskil diafragma kandis ringi. Katsun hingata sügavalt sisse ja välja ja keskenduda tundele, kuidas saabuvat tööd nautima hakkan ja kui tore mul saab olema õpilastega koostööd teha. Tunnen tänulikkust, et Noored Kooli programm aitab ja võimaldab mul unistust teostada.\nÜleeile sain teada, et saan ühe klassiga nädalas tunde juurde – klassiga, kellega õpetajatel on vahel veidi keeruline. Otsustasin sedamaid, et neist saavad minu lemmikud! 🙂\nTunnen, et olen neljakuise ettevalmistuskoolituse vältel saanud palju häid teadmisi ja oskusi, aga sellest veel enam olen tänulik erilistele – joviaalsetele ja veidi ülevatele hetkedele, mida suvi meile 6. lennu gupina võimaldanud (ja koolitusprogramm tingimused loonud).\nSuurim vaimne vitamiinipomm on näiteks päikeseline hetk Vormsi saarelt, kus hetk enne NK osalejaks ristimist (löömist, kuulutamist) kinniseotud silmadega rannal põlvitades Vormsi jumal Ahtot kohale loitsisime (Ahto-Ahto, merevahto, mitte ühto, aga kahto) – ja kuis Ahto saabudes ennastunustavalt naersime – algul silmad kinni, siis silmad lahti. Just see õnnetunne sealsest hetkest, et oleme üksteise kõrval ja tuleme nalja ja optimismiga oma huvitava ja nõudliku väljakutsega toime, see rõõm ja kindlustunne on see miski, mis südames alles on! Aitäh, Gustav ja Margus, et Ahto me pidulikuks hekteks appi kutsusite!\nJa teisalt – meie lennu NK suvekonverentsil korraldatud esimene tantsu- ja laulupidu “Öö ja ilm” – mis nõndasamuti natuke ülevust ja hulganisti joviaalsust tingis ning sealne ühteliitev tunne, et olemegi päris laulupeoga peaaegu sama joovastava ürituse (vähemalt enda jaoks) korda saatnud – ainult et natuke kiiksu ja huumoriga. Minu jaoks oli nii põnev kogemus, kuidas üritust lennukaaslastega kõik kuidagi natuke korraldasime kusjuures täiesti ‘ebatsentraalselt’ vaid kuidagi dünaamiliselt, loomulikult ja “horisontaalselt” – ja lõpuks kõik klappis – tammepärgadest kuni kultuuriministrini. Tahan peagi Toomas Henri Elvise kõne netti üles laadida – aga seniks rõõmustagu teid süttiv laulupeotuli ja dirigent Hirmu Surve!\nNK 1. laulupidu “Öö ja ilm” – lalupeotule süütamine from Triin Ulla on Vimeo.\nRõõmsaks teeb, et suvekonverentsi laulupeost alguse saanud “Noored Koori” kohtub juba peaaegu 2 nädala pärast. Kas tunded ja mõtted kahe nädala järgsetes hetkedes endiselt hüplevad ja võbelevad või – lainetavad ja möllavad? :). Kahtlustan viimast, teisalt tunnen, et see ongi väljavaade kogeda elu tema tõelisuses. Tunda kergelt paanilist ootusärevust ja sinna hulka tõelist rõõmu uue peatüki algusest. Ja veel üks tänutunne, mida lihtsalt peab väljendama: aitäh-aitäh teile, varasemate lendude osalejad ja vilistlased, et olete meie lennu “Teejuhti” jätnud kõik need lohutavad laused ja näpunäited, mida keerulisematel hetkedel üle lugeda! Tänu nendele ridadele kogesin juba kevadel esimest rahulainet, mis leevendas taustal võnkuvat ‘kas-ma-ikka-saan-hakkama’ emotsiooni. Adudes, et jah – ma tahan ja olen valmis seda kõike kogema – nii raskuses kui rõõmus :).\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Triin Ulla http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Triin Ulla2012-08-29 18:18:172012-08-29 18:18:17Suvest, koolist, hüplikest mõtetest ja tänutundest.\nHea töökeskkond on tööl\n29. august 2012 /0 Comments/in Uitmõtted /by Laura-Liisa Perova\nKodus töötamine on oodatust raskem, usud?\nTundub, et oleksin oluliselt motiveeritum kui viibiksin hetkel oma ägedas klassis – vahepeal on ju mõnus töökaaslastega mõtteid vahetada ja nii muuseas teha veel viimaseid pingutusi enne 1. septembrit… PS see on juba laupäeval!\nKoolis oled alati info liikumisega kursis, näiteks nädala alguses sain teada, et lisaks klassijuhatamisele, 1.-5. klassi majandus- ja ettevõtlusõpetusele ning 5.-7. klassi eesti keele ja kirjanduse õpetamisele asun kasvatajarolli ka pikapäevarühmas.\nKuidas need asjad üldse nii läksid, et minust õpetaja sai?\nMõned asjad vist jõuavad ise Sinuni. Olen eriti keskmine saarlane, lõpetasin Saaremaal gümnaasiumi ja seejärel asusin pealinna vallutama. Koolivalik langes Tallinna Ülikoolile ja erialaks sai eesti filoloogia, seal vormiti minust kolme aastaga keeleliselt korrektsem keskmine saarlane.\nAasta pärast ülikooli lõppu töötasin lasteaias ja mulle hakkas üha jõulisemalt tunduma, et väikesed inimesed ongi kõige ägedamad, aga väljakutse mõttes tekkis huvi koolisüsteemi vastu laiemalt.\nTäna olen Noored Kooli programmi 6. lennu osaleja, mis tähendab, et õpetaja- ja liidrikoolituse kõrval töötan kaks aastat õpetajana – ideaalne kombinatsioon! Juba praegu, päris teekonna alguses, saan öelda, et olen leidnud palju mõttekaaslasi ja potentsiaalseid parimaid sõpru kogu eluks!\nVeendusin jälle kui raske on kodus töötada, nimelt sain just ärevust tekitava e-kirja, mis andis teada, et homme on mu elu esimene õppenõukogu. Ootan huviga homset, aga nüüd hakkan viimaseid pingutusi tegema ilma inspireeriva töökeskkonnata…\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Laura-Liisa Perova http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Laura-Liisa Perova2012-08-29 12:40:412012-08-29 12:40:41Hea töökeskkond on tööl\n“Tere, mina olen Laura-Liisa!”\nMidagi sooja, millest talvel mõelda…\nSiit see jälle tuleb!\n2. august 2012 /0 Comments/in Päevikud /by Karin Pool\nPalju räägitud ja kiidetud õpetaja pikk suvepuhkus on märkamatult poole peale jõudnud, umbes-täpselt kuu aega on jäänud uue kooliaastani. Ei teagi, kas uut kooliaastat oodata või karta – eelmise aasta kogemused on teinud piisavalt ettevaatlikuks, et mitte enam nii naiivselt ja uljalt uuele kooliaastale vastu tõtata, samas on hinges siiski see sama ootusärevus ja elevus, mis eelmisel aastalgi. Hirmu on võib-olla vähem, esimesel aastal saime ju hakkama! Selle asemel on koha leidnud aga selline elutark manitsus, mis ütleb, et tuleb ennast valmis panna ka uuteks katsumusteks – päris kindlasti ei saanud me esimesel aastal kogeda kõike, mida üks kirju koolikeskkond pakub.\nMõned meist peavad valmistuma uuteks rollideks (näiteks tööks klassijuhatajana) või uute ainete/ainekursuste õpetamiseks, mõni alustab uut kooliaastat koguni uues koolis, uute õpilaste ja kolleegidega. Mul on hea meel tõdeda, et see kõik tundub endiselt põnev ja enamuses on ikka need mõtted, mis aitaksid algaval kooliaastal saada veel paremaks õpetajaks. Ometi ei ole möödunud kuu aega puhkust suutnud täielikult kustutada ka seda väsimust, kurnatust ja kohatist tüdimust, mis lõputuna näivatel viimastel koolinädalatel kippus domineerima. Siiani on meeles kokkulepped, mis said sõlmitud võlgades hädalistega, kes vaid päev või paar enne järelvastamiste perioodi lõppu end esimest korda ilmutasid ja pühalikult lubasid, et järgmisel aastal on nad hoopis teistmoodi õpilased. Küll alles vähekogenud, kuid siiski mõndagi näinud õpetaja minu sees lubab endal nende lubaduste täitumise osas ka veidi skeptiline olla.\nMis puudutab Noored Kooli teise aasta koolitusprogrammi, siis eilse esmamulje põhjal ootan ma liidrikoolituse aastat väga. Ained tunduvad ägedad, nagu ka kodutööd, mis saavad ilmselt olema ajamahukamad kui esimesel aastal, kuid see-eest annavad meile loodetavasti ka palju rohkem. Ma usun, et ootus meile nii meie endi kui ka Noored Kooli tiimi poolt on sel aastal midagi suurt ära teha. Kevadel lõpetanud 4. lend on meile lati ausalt öeldes päris kõrgele seadnud, nii et peame nüüd nuputama, mida uurida ja millele tähelepanu pöörata poole suurema seltskonnaga (4. lennus lõpetas 10 õpetajat, meist on uut kooliaastat alustamas 21 noort õpetajat). Kõik see tekitab ühelt poolt põnevust uue kooliaasta eel, kuid teisalt ka veidike ärevust. Kindel on see, et uus kooliaasta algab juba kuu aja pärast ja pääsu sellest pole – tuleb teisest programmiaastast võtta lihtsalt kõik, mis võtta annab! Nagu eilsel koolituselgi juttu oli – ellujäämiskursused oleme juba läbinud, nüüd on aeg edasi minna.\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Karin Pool http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Karin Pool2012-08-02 11:59:012012-08-02 11:59:01Siit see jälle tuleb!


VIDEO: Saatest "Piire ületades" tuntud pime naine Julia Kabanova sooritas langevarjuhüppe - Naistekas\nVIDEO: Saatest "Piire ületades" tuntud pime naine Julia Kabanova sooritas langevarjuhüppe\nKoostöös Kingitus.ee ja Eesti Langevarjuklubiga õnnestus tunnustatud giidil, erapedagoogil ja massööril vaegnägija Julia Kabanoval teha teoks oma pikaaegne unistus: sooritada tandem-langevarjuhüpe.\nVabalangemine nelja kilomeetri kõrguselt sai teoks laupäeval Kuusiku lennuväljal, kogenud instruktori Tanel Viini juhtimisel. “Alguses oli hirm, aga juba lennukis olles see kadus. Ma olen selline inimene, kes ekstreemsetes olukordades lõpetab kartmise, sest sellele läheb liiga palju energiat. Siis ma hakkasin hoopis mõtlema selle peale, mida ma hüppel tegema pidin, mis asendid võtma ja nii edasi,” kirjeldas vapper Julia oma ettevalmistust. Ta kiitis väga oma instruktorit ja kinnitas, et tegemist oli väga vinge kogemusega. Alul oli hüpe olnud väga raske, sest vabalangemise kogemust Julial enne ei olnud. Kui langevari juba avanes, oli aga hõljumine tema sõnul väga chill. Ettevõtliku naise sõnul oli ta sellisest võimalusest juba mitu aastat unistanud, tema sõnul tahabki ta vaatamata oma puudele, elus võimalikult palju erinevaid asju läbi proovida. Talle sobib liikumine ja aktiivne elustiil.\nJulia on laiemale üldusele tuntud kui osaline saates „Piire ületades“, kus puuetega inimesed läbisid 350 km pikkuse rännaku mööda Eestit. Nägemisraskused olid Julial juba väiksena, kuid pea täielikult kadus ta nägemine glaukoomi tagajärjel 25-aastaselt. Ta töötab massöörina ning abistab rehabilitastsioonikeskuses ja Põhja-Eesti Pimedate ühingus nägemispuuetega inimesi. Samuti viib aktiivne naine läbi Kingitus.ee korraldatavaid pimeõhtusööke Tallinnas ja Tartus. Tema peres kasvab kaks last. Julia on ettevõtlik ning julge, ning seetõttu võib ainult arvata, mis võiks olla tema järgmine põnev ettevõtmine.\nKust tuli Juliale mõte, et langevarjuga hüppama minna? “Täpselt ei mäletagi kust, aga mulle väga meeldib erinevaid asju proovida ja selline vaba liikumine on minu jaoks hästi oluline. Kohati olen sellest puudust tundnud, aga samas olen ma praktiliselt pimedana sõitnud rulluiskudega ja sõidan tandemjalgrattaga. Just selline vaba kiire liikumine meeldib mulle,” kirjeldab naine.\nKui tavaliselt kardavad esmahüppajad kõige rohkem seda hetke, kus lennuki uks lahti tehakse ja all paistab vaid väike maakaart, siis Julia jaoks on see teistmoodi. Mis oli hüppe juures kõige hirmsam? “Esiteks oli kõige hirmsam muidugi see hetk, kus ma lennukisse läksin ja aru sain, et nüüd tulebki see ära teha. Tagasi enam ju ei lähe. Aga muidu oli mul nii palju mõtlemist sellega, mis asendis ma peaksin olema, kus on käed, kus jalad, kus pea… Kõige rohkem üllatas mind see külm tuul, sellist kogemust mul ei ole varem olnud. Mõtlesin, et kas ma vabalangemises suudan üldse mõelda, mida õigesti teha ja ma olin sellele nii keskendunud, et ei jõudnudki hirmu tunda,” sõnab Julia. “Minu jaoks oli see, et ma hüpet ennast ei näinud pigem hea. Kui ma veel lisaks kõigile muudele mõtetele näeksin ka, kus ma olen, oleks veel rohkem asju, millele keskenduda,” kirjeldab vapper naine.\n“Vabalangemise osa oli tõeline väljakutse. Mulle väga meeldis see hetk, kui vari avanes. Pärast seda sain juba instruktoriga rääkida ja ise ka natuke varju juhtida proovida ja keerutada. See oli väga mõnus, mugav ja nauditav. Ja just instruktor oli see inimene, kes tegi tunde hüppa ajal eriti turvaliseks,” kirjeldab naine kogetut.\nMis järgmiseks? “Mul on üks unistus. Tahaksin teha üht pikka matka, mida muidu tehakse üksinda — tahan kõnida Santiago de Compostelasse. Aga ma ei saa seda üksi teha — nii julge ma ilmselt ei ole, seega pean veel pisut mõtlema, kuidas see täpselt toimiks. Raske on ilmselt leida inimest, kellega koos kõndida seda nii, et saaksin siiski seal mõneti olla justkui üksi ja seda iseendaga. Sel aastal läheb mu laps kooli ja veel ei saaks nii ehk naa minna, aga mõtlen, et äkki järgmisel aastal,” ei kaota Julia usku.


Mait Lepik on eesti näitleja ja filmitegija. Osalenud Eesti ja Soome filmides, telesarjades ja reklaamides, osalenud erinevate teatritruppide töös. Asutas 2015. aastal soome-eestlaste teatri ET Teater.\nNieves Lepp on eesti laulja ja näitleja. Aastatel 1964–1966 õppis Tartu Muusikakoolis, hiljem Vanemuise stuudios. Aastail 1964–1972 oli samas koorilaulja ja tantsija, 1972–1986 ooperi- ja operetilaulja. Aastast 1986 pühendus näitlemisele.\nMartin Libene VR II/3 oli eesti näitleja. Lõpetas 1915 Moskvas Aleksei Sõjakooli. Võttis osa I maailmasõjast, kus oli Läänerindel esialgu kompanii- ja hiljem pataljoniülem. Sai 1917 Smorgoni all käest haavata ning tuli kodumaale end ravima. Marti ...\nÜlle Lichtfeldt on eesti näitleja. Ta lõpetas 1988. aastal Rakvere 3. Keskkooli. 1990. aastast töötab Rakvere Teatris. Ülle Lichtfeldt sai näitlejana Eestis laiemalt tuntuks pärast seda, kui oli 1999. aastal hakanud mängima Are rolli Eesti Televi ...\nJörgen Liik on eesti näitleja. Jörgen Liik õppis aastatel 1997–2003 Orissaare Gümnaasiumis ja 2003–2009 Saaremaa Ühisgümnaasiumis. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Aastatel 2014–2018 oli ta Teater NO99 nä ...\nMaria Lee Liivak on eesti luuletaja ja dramaturg. Õppis 2004–2008 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis dramaturgi õppesuunal XXIII lend ja töötas pärast lõpetamist aastatel 2008–2012 Tallinna Linnateatris dramaturgina.\nTa on mänginud teleseriaalides "Helena" 2006, "Kelgukoerad" ja "Süvahavva" 2012.\nNiini Loona oli eesti laulja ja näitleja. Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Vene gümnaasiumi, õppis aastatel 1921–1924 Tallinna Konservatooriumis Emmeline Hellmanni lauluklassis. Ta oli aastatel 1923–1935 teatris Estonia koorilauljaks, aastast 1935 ...\nMarje Loorits on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1962 Pärnu 2. Keskkooli. Aastatel 1962–1965 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat. 1970. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Täiendas end 1995–1996 Jyväsk ...\nVenno Loosaar on eesti näitleja, saatejuht, telestsenarist ja -lavastaja. Ta on lõpetanud 1992. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Alates 2006. aastast kuni 2013. aastani oli ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja.\nKata-Riina Luide on eesti näitleja. Ta lõpetas 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 2. lennus. Ta töötas aastatel 1999–2001 Kuressaare Linnateatris. 2001. aastast on ta Ugala teatri näitleja.\nInga Lunge on eesti näitleja. Ta lõpetas 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi teatriõppe ja 2011. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppe. Ta on eelkõige tuntud osatäitmisega Eesti vaadatuimas telesarjas "Pilvede ...\nToomas Lõhmuste on eesti näitleja ja lavastaja. Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana. 1980–1992 töötas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastast 1988 töötas Tallinna Pedagoogikaülik ...\nKristjan Lüüs on eesti näitleja. Ta lõpetas 2010. aastal Tartu Kunstigümnaasiumi ja 2015. aastal TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti õppekava näitleja erialal. Töötab alates 2014. aastast teatris Must Kast.\nAnne Maasik on Eesti laulja ja laululooja, näitleja ja lavastaja. Anne Maasiku ürgne, omapärane ja võimas hääl ja mõtet kandev esitus on ainulaadsed. Ta on esinenud kontsertidega kirikutes, raamatukogudes, muuseumides, koolides ja vabaõhuürituste ...\nKleer Maibaum-Vihmar on eesti näitleja. Ta lõpetas 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 18. lend. Ta on mänginud Helenit teleseriaalis "Kodu keset linna".\nRoman Maksimuk on Eesti näitleja. Ta lõpetas 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Aastatel 2014-2017 töötas näitlejana Vene Teatris. Seejärel on töötanud Vene Nukuteatris.\nEva Malleus on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1978 Viljandi Kultuurikooli ja aastal 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Lisaks õppis ta aastatel 1987–1988 Tallinna Muusikakoolis J. Solovjova klassis laulmist. Ta töötas ...\nFranz Malmsten oli eesti näitleja. Ta mängis aastatel 1925–1937 Narva teatris ja oli aastatel 1937–1967 Draamateatri näitleja. Ta on mänginud ka filmis "Tagahoovis", 1956, Tallinnfilm ja kuuldemängudes "Sinel", 1952.\nHugo Malmsten on eesti näitleja. Ta on mänginud lasteseriaalis "Nöbinina" 2011–2012 Aadut, seriaalis "Kalevipojad" poiss Antit. Ta on olnud seriaalis "Mustad lesed" Artur ja Eesti täispikas multifilmis "Sipsik" Mart.\nAario Alfred Marist oli väliseesti teatritegelane, kes tegutses peamiselt Prantsusmaal ja hiljem Kanadas.\nJüri Markus oli eesti näitleja ja teatritegelane. Ta õppis Türi-Alliku ministeeriumikoolis ja Tallinnas raamatupidamiskursustel, sai aastal 1895 koolmeistri kutse. Ta oli aastail 1901 ja 1902 Lootuse seltsi näitejuht, kuulus aastatel 1905–1907 Es ...\nEva Meil oli eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1937 Tallinna Prantsuse Lütseumi ja aastal 1946 Draamastuudio eriklassi. Ta mängis aastatel 1937–1941 ja 1944–1949 Draamateatris oli seal ka etteütleja ning 1949–1975 Estonias. Ta tegi kaasa filmis " ...\nZoja Mellov on Eesti endine näitleja. Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Koreograafiakooli XII lend, erialaõppejõud Niina Kurvits ja Arvid Ozolinš ja 1974 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri VI lend, juhendajad Grigori Kromanov ja ...\nMärt Meos on eesti näitleja ja produtsent. Ta lõpetas aastal 1986 Kadrina Keskkooli ja aastal 1990 näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Ta töötas aastal 1990–1994 Rakvere Teatris ja 1994–1998 VAT Teatris. Alates 2000. aastast ...\nMaria Merjanskaja oli Eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1912 Novgorodis gümnaasiumi. Aastatel 1912–1918 mängis ta Venemaa teatrites. Aastatel 1918–1927 ja 1930–1932 mängis ta Tallinna vene teatris ning 1927–1929 Riia Vene Teatris. Aastal 1932 moo ...\nMaarika Mesipuu-Veebel on eesti näitleja. Ta on lõpetanud Kuressaare Gümnaasiumi 2002. aastal, Tallinna Pedagoogilise Seminari 2005. aastal ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti erialal 2009. aastal. A ...\nMärten Metsaviir on eesti näitleja. Ta lõpetas 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu ja töötab alates jaanuarist 2021 Eesti Draamateatris näitlejana.\nMarje Metsur on eesti näitleja. Ta lõpetas 1960. aastal Võru Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Aastatel 1965–2009 töötas ta Tallinna Linnateatris.\nTanja Mihhailova-Saar) on Eesti poplaulja ja näitleja. Ta esindas Eestit 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel enda kirjutatud looga "Amazing".\nAngelika Mikk on eesti ooperilaulja ja näitleja. Mikk on lõpetanud 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia magistriõppe dots. Nadia Kuremi juures. Ta on täiendanud end mitmete tuntud laulupedagoogide juures nagu Ileana Cotrubas Rumeenia, Judith Beckm ...\nIlmar Mikkor on eesti endine näitleja. Alghariduse omandas Ilmar Mikkor Kavastu algkoolis. Ta lõpetas aastal 1952 Tallinna 2. Tööstuskooli, aastal 1963 Tallinna 10. Töölisnoorte Keskkooli ja aastal 1968 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakuns ...\nMartin Mill on eesti näitleja. Ta lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 2008. aastal 23. lend. Samast aastast alates töötab Martin Mill Ugala teatri näitlejana. Ta on mänginud filmides "Sigade revolutsioon", "Vasaku jala reede ...\nMadis Milling on eesti näitleja, XIV Riigikogu liige. Ta oli ka XIII Riigikogu liige. Kuulub Eesti Reformierakonna fraktsiooni. Teatritegemist alustas Tallinna Pioneeride Palee näiteringis. 1993. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi n ...\nHilje Murel on eesti näitleja. Aastal 1998 lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 18. lennu ja alustas tööd näitlejana. Aastatel 1998–2008 töötas ta Ugala teatris, aastast 2008 töötab Eesti Draamateatris.\nMaret Mursa on eesti näitleja ja lavapraktikaõppejõud. Ta lõpetas aastal 1972 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Lisaks õppis ta aastast 1997 Helsingis Aleksandertehnika Instituudis Alexan ...\nHelgi Reet Leissar-Mägedi on eesti näitleja ja vaimulik. Ta sündis näitlejate perekonnas: isa Aadu Leissar, ema Johanna-Marie Leissar. Ta õppis aastatel 1951–1955 koos kaksikõe Mall Leissariga Draamateatri õppestuudios. Reet Leissar oli aastatel ...\nLaine Mägi on eesti näitleja. Ta õppis aastatel 1969–1973 Eesti Riiklikus Koreograafilises Koolis, ta lõpetas aastal 1977 Tallinna 32. Keskkooli. 1982. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Ta töötab samas laval ...\nMarin Mägi-Efert on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 2004 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli. Marin Mägi-Efert töötab aastast 2005 Rakvere Teatris.\nÕppis Türi Keskkoolis ja laulis Türi Poistekooris. 1996. aastal astus Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemasse Lavakunstikooli Ingo Normeti juhendatud kursusele XIX lend, mille lõpetas 2000. aastal. 1. augustil 2000 liitus Tartu teatri Vanemuine kollekt ...\nTiina Mälberg on eesti näitleja. Ta lõpetas 1988. aastal Saku Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lend. Aastatel 1991–1997 töötas ta Viljandi teatri Ugala näitlejana. Alates 1997. aastast on ta Rakvere Teatr ...\nTarmo Männard on eesti näitleja. Männard käis Tallinna 59. Valentina Tereškova nimelises lasteaias. Ta õppis 1974–1977 Tallinna 39. Keskkoolis, 1977–1982, 1982–1985 Keila-Joa Sanatoorses Metsakoolis ja 1985–1987 Tallinna 9. Keskkoolis. Näitlemist ...\nMerit Männiste lõpetas 2015. aastal Tallinna Muusikakeskkooli klassikalise laulu erialal Triin Ella klass, lisaerialana on tal diplom koorijuhtimise erialal Ingrid Kõrvitsa klass. Ta on lõpetanud 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koo ...\nJaan Mürk oli eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht. Ta õppis aastatel 1934–1936 Tartu Näitekunsti Stuudios. Aastatel 1936–1941 oli ta näitleja Eesti Draamateatris aastal 1941 ka teatri direktor. Saksa võimud arreteerisid ta ning ta oli aastate ...\nIlja Nartov on Eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1989 Tallinna 45. Keskkooli ja aastal 1996 Peterburi Riikliku Teatriakadeemia Vladimir Petrovi kursusel. Ta on aastast 1996 Vene Teatri näitleja.\nKreidy Naudre on eesti näitleja. Ta on lõpetanud Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi ja õppis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias näitleja erialal XII lennus Kalju Komissarovi ja Peeter Tammearu juhendamisel.\n1995. aastal alustas ta kooliteed Rakvere Gümnaasiumis. Esimesed kokkupuuted teatrilavaga tegi Rakvere Gümnaasiumi Teatriansamblis juhendaja Aili Teedla. Pärast gümnaasiumi lõpetamist 2007. aastal asus õppima Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakade ...\nPeeter Novoseltsev oli eesti näitleja. Lisaks veerand sajandit kestnud näitlemisele Vilde teatris on ta olnud ka kokk, laohoidja, kasvataja, ekspediitor, kooli näiteringi juht ja huvialajuht.\nEgon Nuter on eesti teatri- ja filminäitleja ning teatrilavastaja. Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1980 Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Aastatel 1981–2002 oli Tallinna Vanalinnastuudio näitleja. Aastast 2002 oli ta vaba ...


Peenise suurendamine 12. May 2008, kl 16.50\nKusjuures peab �tlema, et v�ga normaalne asjandus, m�ne kuuga 3 cm juures\nRe: Peenise suurendamine 12. May 2008, kl 17.15\nOlen uurinud seda venitus aparaati tegelikult see ainult tundub m��ta v�ib alati erinevalt 3 cm ei ole suur ime .kui 12,5 ssab pikaks 18-20 cm siis on see visuaalselt juba ilus ka endalgi imetleda.Samas saaab uusi poose juurde.\nNo muidugi kui 15 saab 18 siis on ka see hea.\nRe: Peenise suurendamine 20. February 2011, kl 23.47\nSeda aparaati saab ju ka tasuta. Algul tuleb v�lja osta ja kui ei m�ika, siis saab raha tagasi, igal pool ja iga venitajaga sellist v�imalust ei pakuta, keegi r��gib siin ka oma kogemustest pikendamisel. Lisaks on v�imalus neile "enne" ja "p�rast" fotod saata ja n�nda saab ka raha tagasi. Kes oskab inglise keelt, see loeb\nRe: Peenise suurendamine 17. April 2011, kl 15.50\nK�ige kiirem, kindlam ja parem peenise suuremdamise meetod on k�sitsi. Teed igasuguseid venitus ja mazaasi harjutusi. Ei m�letagi, kuidas neid kutsuti, aga oli vist midagi sellist: jelqing, stretching, milking\nRe: Peenise suurendamine 29. May 2011, kl 21.43\nMina kasutasin umbes pool aastat seda peenise pikendajat: [track.moreniche.com]\nTegin ikka p�ris korralikku uurimust��d enne kui tellida julgesin. P�ris sellist tulemust ei saavutanud nagu lubati, kuid 3 cm pikkuses ja 1 cm l�bim��dus on ikka parem kui mitte midagi.\nLisaks uurisin ka selliseid peenise venitajad mis peaksid andma sama tulemuse:\nLisaks on olemas ka ilma aparaadita harjutused peenise suurendamiseks:\nPeenise suurendamine 29. May 2011, kl 22.14\nRe: Peenise suurendamine 27. July 2011, kl 11.57\naga kumb on t��kindlam v�i parem kas venitusaparaat v�i harjutused stiilis www.suur.ee???\nRe: Peenise suurendamine 21. August 2011, kl 11.39\nVenitusaparaadiga saad kindlalt tulemusi, vastasel juhul annavad nad sulle raha tagasi. Arstide hinnangul ei anna harjutused oodatud tulemust.\nAparaatide hinnad ja tutvustuse leiad\nRe: Peenise suurendamine 13. May 2008, kl 08.21\nNo mina treenisin antud aparaadiga endisest suurusest 6 15 v�lja kuue kuuga.\nKomplekti kuulub lisaks veel harjutuste programm , mis aitab musklit treenida ja see omakorda annab natukene pikkust juurde, ning 54 dvd jagu erinevaid sex positsioone ja v�imalusi voodielu paremaks muuta.\nMina olen k�ll igati rahul!!!!\nNeed mis eestis m��gil on liiga prostad\nRe: Peenise suurendamine 27. August 2010, kl 16.05\nkuidas saada suuemat peenist\nRe: Peenise suurendamine 13. May 2008, kl 17.06\nkas see venitus on valuline kas riist j��b peenemaks ,kuidas podensiga lood ,kuidas harjud sellise pika ajaga �ra,mis suurusega l�dvas olekus juhtub.Mis see aparaat maksab.\nRe: Peenise suurendamine 14. May 2008, kl 16.12\nreebus, kallike: 10 cm annab 3 cm v����ga lisaks hea tulemuse\nR��gi sellest ka Tuskale, tema on sellega pidevalt konfliktis\nRe: Peenise suurendamine 14. May 2008, kl 20.12\nei olnud valus ja riista j�medus j��b pikkusega proportsiooni( ei ole nii et ainult pikkust juurde tuleb)\nmina sain 6 kuuga 5cm juurde ja suudan end seksi ajal paremini kontrollida.\nkasutasin loetelus seda teist varjanti\nno l�dvas olekus on riist ikka l�hem ju, see loogiline:)\naparaate on igas hinnas, oleneb kus tellida.\nsiin on m�ned n�ited erinevatest peenise venitajatest:\nRe: Peenise suurendamine 17. May 2008, kl 08.36\nTunnen huvi kui pikaks saite oma peenise.Kuidas harjusite sellega.Kas l�dvas olekus on ka pikkust juures .Kui pikk cm oli enne l�dvas olekus ja peale venitust kui palju saite juurde.Kas l�heb pikem riist ka verd t�is kui varem.\nTahan ka venitada mul on 12,5 cm pikk, l�dvalt 5cm .Kas on m�tet ,Tegelikult t�drukud saavd rahuldust alati aga omal visuaalselt ilusam ning julgem l�heneda pikema riistaga naistele\nRe: Peenise suurendamine 11. March 2010, kl 07.44\nAga oskaks keegi aidata selle toote tellimisel?\nRe: Peenise suurendamine 13. March 2010, kl 19.46\n> Aga oskaks keegi aidata selle toote tellimisel?\nRe: Peenise suurendamine 26. April 2010, kl 17.14\nMina sain venitaja tasuta. [size-your-genetics.blogspot.com] Algul muidugi maksin ja siis saatsin neile m�ned fotod ning sain kogu raha 3500.- tagasi. V�ga hea aparaat on, videod ja broz��rid kaasas, k�ik vajalik. Ainult aparaadiga ei tee midagi �ra, sinna juurde vaja teha harjutusi, ning m�ned toetavad looduslikud supplemendid. Need k�ik olid komplektis kaasas.\nMina olen oma tulemustega igal juhul rahul\nRe: Peenise suurendamine 17. May 2008, kl 21.49\nEnne oli 10, n��d 13\nl�dvas olekus enne 5, n��d 7\nlihtsalt panin selle peale ja kandsin venitajat.\nMinu arust tasus k�ll v�ga �ra\naga need mis eesis m��akse on minu meelest jamad niipalju kui ma kuulnud olen, seega tellisin v�lismaalt\nRe: Peenise suurendamine 29. May 2008, kl 21.27\nma tellisin samal p�eval kui see teade siia lisati ja kaup tuli 5 p�evaga �ra ning n��d juba n�dal kasutatud ja 1 cm on juures, lootused on igal juhul suured kui nii edasi l�heb:)\nRe: Peenise suurendamine 02. June 2008, kl 23.07\ncomoon,n�dalaga 1cm????.......usud seda ikka ise ka?\nRe: Peenise suurendamine 03. June 2008, kl 11.22\nNii igal juhul n�itab joonlaud ja eks ma olen peaaegu koguaeg kandnud ka seda, selles suhtes ebmugavusi ei tekita\nRe: Peenise suurendamine 30. January 2009, kl 20.42\nPalju sul see aparaat maksma l�ks ? Kust v�lismaalt sa tellisid ?\nRe: Peenise suurendamine 04. April 2009, kl 20.34\nMaksma l�ks 389 USD ja tellisin Inglismaalt. Kui saadad neile enne ja p�rast fotod, siis nad saadavad raha tagasi.....aga no mina ei saatnud, kuna ei soovinud oma tillut poseerida nende kodulehel...\nAga siis pidi kasutama seda 18-kuud vist kui ma ei eksi.....\nMina olen oma tulemustega igal juhul v�ga rahul, peenis on suurem ja erektsioon on parem ning seks on nauditavam nii minul kui mu partneril\nRe: Peenise suurendamine 22. May 2013, kl 12.44\nanna aparaat mulle ,\nRe: Peenise suurendamine 22. May 2013, kl 20.51\nKuda nad teil na pisikesed siis on? Onasite nooruses na palju, ei kasvand siis enam? Tschernob�lis olite �kki? See mashina ei aita teid, onage n��d edasi.\nRe: Peenise suurendamine 08. April 2009, kl 21.17\nma j�in m�ttesse et kas see silmus,mis kabjataha k�ib,kuidagi riistale liiga ei tee,et nagu kui see on pikemat aega peal kas siis kabi valulikuks ei l�he?ja kas siis kui kusele l�hete peate selle �ra v�tma v�i saab kusta ka siis kui venitaja peal on?\nRe: Peenise suurendamine 12. April 2009, kl 18.42\nSellel silmusel on �mber pehmendused, minul ei j��nud valusaks. 8h on t�itsa ok. aeg, aga v�ib ka v�hem kanda, siis on see aeg pikem lihtsalt, kui soovitud tulemused k�tte saab. Kui valus on, siis pidi valesti peal olema, liiga k�vasti kokku t�mmatud vms. Urineerimise ajaks peab eemaldama aparaadi.\nRe: Peenise suurendamine 12. April 2009, kl 20.51\npeavad need nokud teil ikka imepisikesd olema, et sinna otsa midagi riputate. Tydrukutelt olete korvi ka saanud kui pyksiaugust teie imepisikest n�gi v�i hindas teda juba l�bi nikedresside ytlusega, et ah �ra parem �ra v�tagi...ega m�ni teid pisikese munni p�rast ometi naernud, siis jube lugu jah!\nRe: Peenise suurendamine 08. June 2009, kl 17.05\nK�igile ei ole antud nii palju pikkust kui sinul ehk Hr. Tarzan. Kui sinul endal oleks n�iteks 3cm erektsioonis peenis, kas sa siis ei otsiks v�imalusi pikendamiseks...see on valus laks enesekindluse pihta, kuna on ju selge, et sellisega naist ei rahulda....Operatsioonid on ohtlikud, tabletid ammugi ei pikenda, pigem on ohtlikud, seega j��b ainus vahend, peenise venitusaparaat, mis t��tab meetodil, mida kasutasid aafriklased oma kaela vms. kudede venitamisel...samal meetodil t��tab ka peenise venitusaparaat.\nKes inglise keelt oskab saab lugeda siit: [size-your-genetics.blogspot.com]\nRe: Peenise suurendamine 05. February 2010, kl 11.56\nL�heb venitamiseks. T�nud!!\nRe: Peenise suurendamine 05. February 2010, kl 12.45\nAparaate saada Eestist.\nM��akse ka osta.ee-s hind 1390.- eeki (xxx- vahendid meestele)\nja aparaat m�jub! lihtsalt nati t�likas kanda, aga kui kannad 2-3 kuud juba �ra, oled t�iesti harjunud sellega jaselleks ajaks sul juba pikkust ka juures;)\nsamas saab tellida ka siit eestikeelse lehepealt:\nRe: Peenise suurendamine 31. March 2010, kl 17.40\ntahtsin uurida kas neist peenise pumpadest on tegelikult ka minkit kasu,et on kellegil ka kokkupuuted?samas ka milline,netipoes on neid nimetusi m�nuga,aga kas neil ka mingi otsene vahe?\nRe: Peenise suurendamine 31. March 2010, kl 21.31\notsene vahe: lootus on, et aitavad pisikest natu suuremaks kujutleda. Kui v�ga v�ike on, siis nagu pole erilist lootust (suureks saada). M�nuga.\nRe: Peenise suurendamine 04. June 2010, kl 08.19\nKas l�dvana 8 cm ja k�vana 11,2 cm on normaalne ? 14 aastase kohta ,\nRe: Peenise suurendamine 05. June 2010, kl 18.59\n�tlen enamus meestel on selle ringis kui 1-2 cm pikem v�i l�hem see ei m�ngi rolli,\npeamine on see et l�heb k�vaks ja seisab kuni naise rahuldamiseni .Naist saab ka rahuldada v�ikese s�rmega .\n�rge muretsege k�ik abivahendid v�ivad teha halba ,on juhuseid kus peenis on rebenenud venituse tagaj�rjel.Olge �nnelik selle �le mis teil on, see m is on ikka Te enda omand.Hoidke enese hinnang k�rge kaovad sellised m�tted venituse j�rgi.\nRe: Peenise suurendamine 06. June 2010, kl 21.22\nmulle r��kis s�ber et keegi tema tuttavatest oli �le poole aasta sellist asjandust kandnud ja polnud sentigi juurde tulnud,kuigi reklaamis oli lubatud tulemusi juba paari kuuga,sell oli �ritanud siis asjandust tagastada ja n�udis raha tagasi,aga teda ei v�etud jutulegi ja l�puks oli see venitaja pr�gim�ele r�nnanud\nRe: Peenise suurendamine 08. June 2010, kl 15.30\nKuradi m�ttetud elajad olete k�ik, aga eks olge siis pealegi! �hes�naga, minu arvates see s�ltub suuresti tammet�rudest, mina n�iteks s�in vana-vanaisa poolt istutatud tammet�rusid ja rohkem polnud tarvis mittekuimidagi!!! Mina ei n�e siin mingit probleemi.\nRe: Peenise suurendamine 08. June 2010, kl 19.22\nno ma ei tea, kuda siin probleemi pole? Kohe t�stab enesehinnangut, uhkust, t�htsust ja midaveel, kui t�ra p�ksis ikka m�ni sent pikem on, suvel paistab ujukatest ja teksadestki kiftimalt v�lja, kas nad sellega nikuvad, pole oluline, onavad siis ja ise imetlevad!\nRe: Peenise suurendamine 12. June 2010, kl 20.42\nT�iesti t��tav aparaat on kui �igesti kasutada. Testitud !\nRe: Peenise suurendamine 13. June 2010, kl 12.23\nnojah,ma j�in kah m�tlema et �kki t��p tegi midagi valesti,aga mida saab seal valesti teha,paned peale ja venitab,mis seal keerulist.\nRe: Peenise suurendamine 07. July 2010, kl 17.54\nM�tlesin, ka tellida, aga enam v�ga ei tea ka . Kahe vahel olen. Endal vanust praegu 16 ja pikkust peenisel on 18 v�i oli 18,5 j�medust enam ei m�leta . Kas pikkus on normaalne naise rahuldamiseks ? Tartu\nRe: Peenise suurendamine 09. July 2010, kl 08.17\nSellise tilliga rahuldad sa naise �ra k�ll, kuid ise ???? Uuri naise tuppe s�gavust ja saad aru millest m�tlen. M�ni naine paraku ei armasta poolemunniga keppiaid ja neid on v�hemuses kes suurt, j�medat ja meeletut pikka unistavad.\nRe: Peenise suurendamine 25. October 2010, kl 19.03\nOn keegi foorumist kasutanud?\nRe: Peenise suurendamine 25. November 2010, kl 18.36\nv�ike penis kirjutas:\n> On keegi foorumist kasutanud?\nMina kasutan Penis-Pro -d!\nN��dseks 3 kuud m��das.\nKasutan k�ll v�hem aega p�evas kui vaja, aga u 1,5-2cm juures\nEbamugav on kanda v�he, aga TOIMIB!\nV�tan ka Tribuluse tablette.\nEks paari kuup�rast postitan siia oma tulemusest:)\nRe: Peenise suurendamine 16. December 2010, kl 14.41\nMina n�dal tagasi ostsin 1360.- eeku:\nAnnan kuu p�rast teada kuidas m�jub ja millised tulemused.\nKust seda tribulust v�i asja saab???\nRe: Peenise suurendamine 19. December 2010, kl 04.30\nF��sikaseaduste j�rgi muudab toru venitamine toru peenemaks ja �hemaks. Mida peenem on toru, seda nigelam l�bilaskev�ime.\nRe: Peenise suurendamine 07. January 2011, kl 17.30\ndr. Ants Nisu kirjutas:\n> F��sikaseaduste j�rgi muudab toru venitamine toru\n> peenemaks ja �hemaks. Mida peenem on toru, seda\n> nigelam l�bilaskev�ime.\nToru venitamisel on see nii, aga peenis ei ole toru:)\nPeenis pikeneb seadme kasutamisel rakkude jagunemise teel. (tekivad uued rakud ja peenis pikeneb, see juures aga ei muutu peenis �hemaks)\nToime p�hineb koe reaktsiooniv�imes, kui koele m�jub t�mbej�ud. See omakorda kutsub esile ka koe paksenemise.\nVenitusprintsiipi kasutatakse ka ilukirurgias, et katta nahadefekte, p�letusi v�i kiilaid piirkondi.\nSama meetodit kasutatakse ka luude diaf��si ja j�semete, s�rmede v�i varavaste distraktsiooniks (lahkusikutus luumuru korral).\nRe: Peenise suurendamine 26. December 2010, kl 03.00\nLisaksin �he olulise detaili, et peenise suurusel on t�htsust ainult siis kui see on erekteerunud ehk t�isk�vas olekus, muul juhul pole mingit t�htsust selle funktsionaalsetes v�imetes v.a. rahul olekus ka pissimis-elastsusv�ime!\nRe: Peenise suurendamine 07. January 2011, kl 17.34\nn�us, aga kui on k�vana v�ike ei saa ju naist korralikult rahuldada v�i tegelt on see raskendatud, paljud poosid j��vad kahjuks �ra:(\nja 11 cm ei anna v�ga head enese-/ kindlustunnet nii naistega olles kui meestega saunas\nRe: Peenise suurendamine 07. January 2011, kl 22.22\nTundub v��rt,et proovida seda venitus aparaati.T�esti enesetunne on m�rksa parem kui poiss p�ksis on v�he suurem.Minu teada on naised keskmisega �ldiselt vist rahul(st vist 16cm oli),Kuid on teada t�siasi,et tegelikult nad ikkagi ihaldavad ikka suuremat ja pirakamat v�nta.Ja isegi tahan sellist:).\nOstan selle aparaadi ja lisan siia paari kuu p�rast oma tulemuse.\nRe: Peenise suurendamine 14. January 2011, kl 18.39\nT�nase seisuga kasutanud seda venitajat 3 kuud,8h p�evas ja tulemus on �ks suur null.\nAlla ei anna aga noh usk hakkab ikka v�ga kaduma,et mingit rahuldavat tulemust siit tuleb.\nArvan et see on �ks r�me m��gijutt mida te siin puhute,8h seda vidinat kanda on ikka jube nusssssss!!!!!Ma tahan n�ha,et sellest mingit kasu ka on...\nN�rvi ajab lihtsalt see,kui te oletegi mingid m��gimehed kes seda vidinat lihtsalt kiidavad,et plekki teenida ,m�ttetud pudru�rikad!\nRe: Peenise suurendamine 17. January 2011, kl 12.42\nAsi t��tab k�ll, kui �igesti peal on. Tuleb j�rgida kasutusjuhendit. Koed on t�iesti venitatavad. Nagu aafriklasedki kasutavad igasugu vidinaid kehaosade venitamiseks, t��tab ka peenise venitusaparaat samal p�him�ttel.\nMinule igatahes toimis k�ll.\nRe: Peenise suurendamine 21. January 2011, kl 18.41\nMina kasutan proextenderit, tabletid, harjutused, venitaja, k�ik �hes komplektis. Ja v�in �elda, et olen rahul praeguste tulemustega. [www.BetterSexMall.com]\nRe: Peenise suurendamine 30. May 2011, kl 17.53\nkas see on normaalne et mul on l�dvas olekus 5-6cm ja k�vas olekus 10cm ise olen 15\nRe: Peenise suurendamine 30. May 2011, kl 20.23\nnormis, ta kasvab sul veel, oota vaid.\nRe: Peenise suurendamine 06. August 2011, kl 01.06\nKas peaks hakkama suurendama kui erekteerunult on pikkust 15.5 cm ja �mberm��t 11,7 cm?\nRe: Peenise suurendamine 06. August 2011, kl 01.15\nIse olen 16 aastane\nRe: Peenise suurendamine 08. August 2011, kl 09.57\nNrtis tuhlates leisin �he kodu lehek�lje kus on v�imalik peenise suurust samuti muuta kuid ainus vahe selles on teistega,et selle eest ei pea tasuma ja harjutused on �ksipulgi �ra seletatud ning on ka treening kava olemas nii et t�itsa soovitan teile seda kes soovivad saada m�e sentimeetri juurde pikkusest kui ka paksusest.\nRe: Peenise suurendamine 13. August 2011, kl 21.37\nThanks, huvitava info eest, mul on just see mure. Nimelt sain �he tsikiga tuttavaks, k�ik sujus niikaua suurep�raselt, kuni asjaks l�ks. Tegin talle korralikult pikalt oraali, t�druk oli kuum ja erutunud ja k�ik, aga kui p�ksid alla lasin ja ta mu peenist n�gi, siis �ltes �sna konkrteeselt STOPP, ja et me peame �he asja n��d kohe selgeks r��kima. Sa oled kena, ok ja k�ik, aga selle asjaga sa mind n��d k�ll ei kepi. �ra valesti aru, ma ei tea millised on olnud sinu eelmised t�drukud aga minu jaoks on see liiga l�hike. Seda ei olegi!! Lapsenoku!\nMa olin j�rsust s�ndmuste muutusest v�ga pettunud. Aga ta �tles, et ei hakka ennast �ldse ahvatlema, et see on sama nagu alkohooli juues ainult huuled m�rjaks teha.\n�sna vihase ja pahurana hakkas ta riideid selga panema, proovisin veel teda m�istusele tuua, paluda ja puudutada, tema oli aga k�lm, kuri ja puikles vastu. Mina ei andnud aga j�rele ja asi l�ppes sellega, et sain tsikilt r�ge laksu jalaga munadesse. Tsikk pani riidesse ja karjus, et ma talle kunagi enam helistaks, et leidku ma keegi muu kellega nalja teha, m�ni 5 aastane ja k�ndis siis ukse paukudes minema...\nNo mida ma sellest arvata v�iks, mu peenis ei ole jah ilmselt sellina nagu pornofilmides, on kuskil 7-8 sentimeetrit, varem pole see kedagi h�irinud... Ma p��an ennast sellest juhtumist mitte h�irida lasta aga ikkagi on naistega suheldes n��d v�ikene ebakindlus sees. �kki peaksingi kuidagi pikendama vms on h�id n�uanded?? Mis on kiireim ja parim?\nRe: Peenise suurendamine 21. August 2011, kl 11.43\nKiirelt ei saavuta sa midagi. Peenise venitamine n�uab palju aega. Kasutades venitusaparaate, pead arvestama v�hemalt poole aastase j�rjepideva aparaadi kandmisega, ca 6h p�evas.\nRe: Peenise suurendamine 21. August 2011, kl 11.46\nLisasin katkise lingi, siin siis link uuesti\nRe: Peenise suurendamine 28. August 2011, kl 16.31\nkuda sa siukse mudalitsi otsa sattusid? Sellest v�hemalt tuhat munni �le k�inud. Otsi ikka keegi korralikum omale ja �ra siis kohe p�kse ka alla lase, et oma seitsmesendisega eputada ja parem v�ta t�druk alati peale.\nRe: Peenise suurendamine 15. September 2011, kl 22.24\nKiidan teemaalgatajat, ostsin, tellisin, kasutasin ja �le pika aja sattusin siia ja leidsin teema.\nSuper hea klienditugi ja aparaat on oma t�� h�sti teinud. Kusjuures mina k�ll seda 6h peal ei kandnud, need eestis m��davad suht jama kvaliteediga ka.\nRe: Peenise suurendamine 15. September 2011, kl 22.33\nSiit saaks poole hinnaga\nRe: Peenise suurendamine 26. September 2011, kl 11.17\nM��a peenise suuredamis aparaat Penis-PRO Extende. Lao �lej��k, ilma karbi ja paberiteta. Poe hind 110 euri.\nL�heb m��ki 60 euriga. 56374738\nRe: Peenise suurendamine 17. January 2012, kl 14.55\nSain 115 euriga saab ka p�ris korraliku aparaadi, endal siis selline soetatud, [tinyurl.com]\nainult harjutused ostsin juurde, mis maksid ka umbes 30 euri, aga asi on seda v��rt\nRe: Peenise suurendamine 17. January 2012, kl 19.56\nkuda teil siis nii pisikesed need noksid on, kohe p�riselt on v�i �ksnes gigantsetest unistate?\nRe: Peenise suurendamine 03. February 2012, kl 16.40\nkas 10 aastasele on normaalne 2-3cm,k�vas olekus4-5 cm?\nRe: Peenise suurendamine 03. February 2012, kl 18.16\n10 aastasel ei l�hegi k�vaks, see on midagi muud, sellist naljakat. �pi koolis hoolega, tee sporti, s�� korralikult ja ela rahulikult, ta kasvab sul kindlapeale. Saad kunagi t�itsa normaalse, praegu jagub pissimiseks.\nRe: Peenise suurendamine 11. February 2012, kl 18.34\nkule ma juba olen seda palju teind mul praegu 3 cm ja muide see ei saa ebanormaalne olla\nteine Br�nn ka veel\nRe: Peenise suurendamine 11. February 2012, kl 20.46\net siis muidugist ta on sul t�itsa OK, normaalne ja OK saad pissida �gedalt - aga �pi ikka hoolega!\nRe: Peenise suurendamine 13. February 2012, kl 05.53\nolen 16.a ja k�vana on siis pikkus 12cm ja �mberm��t on 10cm kas se on normaalne ? v�i peax hakkama m�tlema juba vaikselt suurendamise peale ?\nRe: Peenise suurendamine 15. February 2012, kl 21.16\nkle tee sporti, s�� putru hommikuti, liigu rohkem v�ljas, kasvab koos sinuga. �ra ennast paksuks ainult s��!\nRe: Peenise suurendamine 15. February 2012, kl 17.35\nr��gi rahulikumalt(et Rohkem arusaaks)\nRe: Peenise suurendamine 18. March 2012, kl 11.11\nM��a t�iesti uus SizeGenetics peenise suurendamise seade. Karbis ning koos instruktsioon CD�ga.\nKellel on huvi andke siin samas foorumis teada.\nRe: Peenise suurendamine 18. March 2012, kl 17.08\nsa ei saand teisest siis �ldse abi et �rid �ra?\nRe: Peenise suurendamine 18. March 2012, kl 21.00\nMulle lihtsalt ei istu see.\nRe: Peenise suurendamine 25. March 2012, kl 16.01\nkui ma selle ostaks kus ma tean et see aitab\nRe: Peenise suurendamine 25. March 2012, kl 20.11\nkle 23a, sa pead kummi v�tma ja sinna midagi sobivat otsa panema, kohe suurem sul ja �ra liiga suurt pikendust ka v�ta!\nRe: Peenise suurendamine 26. March 2012, kl 12.49\nLoe eelnevaid kommentaare. Aitab k�ll aga asi ei k�i �le ��.\nRe: Peenise suurendamine 26. March 2012, kl 20.43\naitab vist jah aga juu, pead ikka pikalt kannatama, ilmatum ootamine ja sa j�uad ennem pinsile kui ta pikaks saad. Aga siis l�peks on ta sul pikk, kohe p�ris pikk ja j�lle h�da: mis n��d enam selle pikaga teha ja ei taha ta sul p�ksigi h�sti �ra mahtuda! Ei teakohe mis teha! Ja oled oma elu �raeland selle pisikesega! (Kas on siis niiii pisike kohe?)\nRe: Peenise suurendamine 29. March 2012, kl 17.21\nKas see on norm. Kui mul on l�dvas olekus 7cm ja k�vas 11cm? Ma 14a\nRe: Peenise suurendamine 29. March 2012, kl 21.30\nNormimast norm, saad suures kaares sellega pissida, vaata et p�ksi ei tule, pissi ja uudis on see, et ta kasvab koos sinuga!\nRe: Peenise suurendamine 27. January 2013, kl 10.28\nMina kasutasin viimase aja hitti: [track.impactfive.com] . Asi t��tab vee surve j�ul ja ei pea koguaeg peal olema, piisab kui kasutad seda dushi all olles. V�ga mugav kasutada.


Eesnäärme põletik 12.10.12 / Meestearst\nTere, minu probleemid algasid umbes 7 kuud tagasi. Üks öö tundsin kogu aeg vajadust urineerida. Järgmine hommik oli korras ning unustasin probleemi. Kuid probleem hakkas korduma ning asi läks lõpuks päris hulluks. Jaanipäeva paiku oli olukord nii hull, et kodust ei andnud isegi välja liikuda, kuna kartsin end täis lasta. Olukorda ühesõnaga ma väga kontrollida ei saanud. Tunne oli, nagu miski liiguks vaagna piirkonnas (nagu ussid oleks olnud), aga arvatavasti olid need veresooned, mis olid eesnäärme paisumisest tingitud. Samuti oli tugev tunne, nagu miski suruks tugevalt põiele. Lootsin, et olukord paraneb ning kasutasin perearsti poolt antud antibiootikume, kuni otsustasin minna erakorralisse. Seal diagnoositi mul prostatiit (tehti pärasoole kaudu katsudes kindlaks). Määrati 20 päeva antibiootikume. Nad tegid olukorra paremaks ning mõtlesin, et läheb üle. Peale ravikuuri tundus olukord hea, sain eemal käia kodust ja tundsin end paremini. Elu on totaalselt muutunud, probleemid on tõsised ning tahaksin enda tervist tagasi. Samuti on vaimselt see mu ära kurnanud, mille tagajärjel on tekkinud stress. Probleemideks on veel urineerimise alustamine, mitte kogu aeg, kuid vahel. Alkoholi tarbides läheb asi nii hulluks, et võin potil istuda 5min, enne kui midagi tuleb(eriti kodust väljas olles). Olen alkoholi võtmise hetkeks täiesti unustanud. Kui olen mugavalt, siis on enesetunne hea. Autoga sõites tekib kohe sama tunne kui siis, kui mul tehti see diagnoos kindlaks. Tekib tunne, et põis on täis ja raske on kinni hoida. Kui seisan ja liigun, siis läheb paremaks. Autoga nüüd saan juba sõita, aga pikka maad väga mitte, kuna hakkab pressima mingi aeg. Lasin perearstil kirjutada välja uuesti antibiootikumid ning 9.nov meestearsti aeg.\nÜhesõnaga probleemideks on:\nTunnen isegi, et veri nagu niriseks soontes kubeme juures (äkki, kuna ta on paistes ja vereringlus halb.)\nOn paremaid ja halvemaid päevi, tahaksin saada terveks.\nMida peaksin tegema ning kuidas käituma, sest olukord lõhub mu elu ja mind rängalt.\nSamuti teen suguhaiguste testi, aga eesnäärme probleem on hull.\nKas on mingeid abiks olevaid ravimeid peale antibiootikumide veel, mis aitaks mul elada normaalselt ja leevendaks sümptomeid, seni kuni saan arsti juurde aja?\nPimesi selliseid probleeme ei ravi.\nEduka ravi eelduseks on korralikud uuringud. Siin on vaja teha nii eesnäärme sekreedi kui ka sperma analüüs. Lisaks külvid mikroobidele.\nEhk ka ultraheliuuring. Kui vastused käes, saab määrata täpse ravi.\nEesnäärmepõletiku ravi kestab tavaliselt mitu kuud ja põletikuprotsessi dünaamikat peab sel ajal korrektselt jälgima. Kui on püsipartner, siis peaks ka tema käima oma arsti juures kontrollis.


TÜ Pärnu kolledž ja Soome suurim rakenduskõrgkool Haaga-Helia laiendavad koostööd | Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž\nTÜ Pärnu kolledž ja Soome suurim rakenduskõrgkool Haaga-Helia laiendavad koostööd\nSellel nädalal viibisid TÜ Pärnu kolledži direktor Garri Raagmaa, heaolu- ja spaateenuste disaini ja juhtimise programmijuht Liis Juust ning spaamajanduse assistent Inna Bentsalo koostöövisiidil Soome suurimas ja rahvusvahelisimas rakenduskõrgkoolis Haaga-Helia (Haaga-Helia University of Applied Sciences).\nHaaga-Helias õpib 10500 üliõpilast, kellest 1100 on välisüliõpilased ja 600 vahetusüliõpilased. Õppejõude on Haaga-Helias üle 600 ja rakenduskõrgharidust antakse ärijuhtimises, IT-s, turunduses, meediatöös, turismi-, hotelli- ja spordijuhtimises.\nTÜ Pärnu kolledži heaolu- ja spaateenuste disaini ja juhtimise programmijuhi Liis Juustu sõnul toimub oluline osa õppest Haaga-Helias inglise keeles, sh. bakalaureuse tasemel, sest üha enam on Soome ettevõtete rahvusvahelistumise tõttu ettevõtete töökeeleks inglise keel. Juust lisas, et Haaga-Helia on heaks näiteks, kuidas toimub edukas koostöö nii Soome tippfirmadega kui ka väikeettevõtetega. Viimastega tehakse palju koostööd just tudengeid kaasates. Igal aastal kasvab Haaga-Helia’st välja ka ca 50 uut idufirmat.\nTÜ Pärnu kolledži direktor Garri Raagmaa ütles, et Haaga-Helia profiil on küllaltki sarnane TÜ Pärnu kolledžis pakutavale ja omavaheline koostöö on väldanud ennekõike õppejõudude ja tudengivahetuse näol juba ligi 20 aastat. “Et nii TÜ Pärnu kolledžil kui Haaga-Helial on lähiajal kavas radikaalne õppekavade reform ja intensiivsem rahvusvahelistumine, on enam põhjust koostöö laiendamiseks”, sõnas Raagmaa.\nIntensiivse külastusprogrammi raames tutvuti Haaga ja Pasila kampustes tosinkonna õppejõu vahendusel uusimate TAI ja õppetehnoloogiatega ning arutati rahvusvahelistumise ja õppekavade reformimise väljakutseid.\nRaagmaa lisas, et Pärnu kolledžil on soomlastelt õppida ennekõike ettevõtluskoostöö tegemist, aga ka seda, kuidas rakendada õppetöös uusimaid tehnoloogiad.\nHaaga-Helia asepresidendi Jouni Ahoneniga lepiti kokku ka peatses vastuvisiidis Pärnusse.


Paksude naiste klubi 2006 -- Raamatukoi raamatupood\nAndrea Bettridge, Hilary Gardener, Sarah Groves, Anette Jones ja Lyndsey Lawrence\nPaksude naiste klubi\nLugu viiest sõbrast, kellel seisab ees hirmutav esimene rasedus\nMiks peaks naispolitseinik rääkima raamatupidajaga oma tissidest? Ja miks meditsiiniõde arutama oma suguelu müügijuhiga? Sest nad kuuluvad Paksude naiste klubisse, mille kõik liikmed elavad läbi üheksat kuud, mis muudavad nende elu igaveseks.\nHilary, Andrea, Sarah, Annette ja Lyndsey kohtusid perekooli tundides ning said headeks sõpradeks. Selles raamatus on nende ühised kogemused esmakordsest rasedusest. Midagi pole välja jäetud, seega peab valmis olema nende emotsioonideks, hormoonitormideks ja kehamuutusteks – vahel naljakateks, vahel kohutavateks.


Külalistemaja mägedes, Tanah Rata\nComfort külaliskorter, suitsetamine keelatud, kööginurgaga - Rõdu. Pilt 1/76.\n1 / 76Comfort külaliskorter, suitsetamine keelatud, kööginurgaga - Rõdu\nBlock Carnation C9 & C10, Tanah Rata, 39000, Pahang, Malaisia\nThis is a lovely place to stay in tanah Rata. The house is clean and cool with a…\nCameron Highlandi golfiklubi – 3,9 km\nCameron Highlandi turg – 4 km\nOrang Aslide asustus – 4,2 km\nSamblamets – 4,4 km\nComfort külaliskorter, 3 magamistoaga, suitsetamine keelatud, vaade kõrgendikule\nComfort külaliskorter, suitsetamine keelatud, kööginurgaga\nSam Poh’ tempel – 5 km\nRaju Hilli maasikafarm – 8,9 km\nCameron Highlandi liblikafarm – 9,3 km\nIpoh (IPH-Sultan Azlan Shah) – 121 min transpordivahendiga\nSelles majutusasutuses ei ole vastuvõtulauda. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 48 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Sisseregistreerimise juhiste saamiseks tuleb ühendust võtta majutusasutusega. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Kõikidelt külastajatelt nõutakse kehtiva passi ettenäitamist. Teisi isikut tõendavaid dokumente ei aktsepteerita.\nHalal-eineid ei pakuta.\nMida võtab Gerard's Place ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Gerard's Place pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Gerard's Place lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Gerard's Place kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Travellers Bistro & Pub (6 min jalgsi), Restoran Bunga Suria (6 min jalgsi), Restoran Ferm Nyonya (7 min jalgsi).\nMida majutuskohas Gerard's Place ja selle ümbruses teha saab?\nGerard's Place pakub järgmisi võimalusi: piknikukoht ja aed.\n4 ööd, reis, 14. dets 2019\nAnne, 1 öö, reis perega, 4. dets 2019\nPeter, 1 öö, reis sõpradega , 5. sept 2019\n3 ööd, reis perega, 9. mai 2019\n2 ööd, romantikareis, 31. dets 2018\n2 ööd, reis, 19. dets 2018


Marje Josing: meie suurim vedaja on ehitus - ÄRILEHT\n11.juuli 2018 17:30\nEesti majandussektoritest tunneb ennast kõige kindlamini ehitussektor, selgub Eesti Konjunktuuriinstituudi uuringust.\nSuurima probleemina toovad ehitusfirmad välja tööjõupuuduse. Suurima takistusena tõid selle välja 44% küsitletud ettevõtetest, sealhulgas 57% elamute ehitajatest\nKuigi eratarbimine on hea ning inimeste sissetulekud suurenevad on kaubandusettevõtete kindlustunne madalam kui pikaajaline keskmine. Josingu hinnangul on suuremad probleemid kaubandusettevõtetel ilmselt hinnatõus ning kaubandusettevõtete omavaheline väga tugev konkurents. „Kui vaatame olemasolevaid ning üha lisanduvaid uusi kaubanduskeskusi, siis on selge, et keegi võidab ja keegi kaotab,“ lausus Josing. Lisaks liiguvad järjest suuremad summa e-kaubandusse.\nPikaajalisest keskmisest kehvem on ka teeninduse kindlustunne. Teenindussektori koosneb erinevatest valdkondadest ning ka languse põhjused on erinevad. Nii olid teeninduse eelmise aasta suur tõus seotud eesistumisega, mida sellel aastal ei ole ning ka majutuse kindlustunne on seetõttu madala. Transpordisektori sektori kindlustunde vähenemine on aga seotud maksutõusude (aktsiisitõusud) ning Poola logistikasektori probleemidega.\nMÄRKSÕNAD Eesti Konjunktuuriinstituut Marje Josing\nEhitajate puudus süveneb: üks lahendus on võõrtööjõud (79) 12.07.2018\nDanske rahapesujuurdlusse on otsapidi segatud ka mitu üleilmset suurpanka (14)


UH-s lapse suurus paar päeva rohkem - Perekooli Foorum\nEsileht › Lapse ootamine › UH-s lapse suurus paar päeva rohkem\nTeema: UH-s lapse suurus paar päeva rohkem\nMillest see vahe tuleb, et laps tegelikult suurem, kui päevade järgi?\nKui sa just IVF ei teinud, siis sa ju ei tea, millal tegelikult päeva pealt viljastumine toimus. See on see põhjus.\nJa isegi IVF puhul nt mul endal oli alguses paaripäevane vahe UH ja viljastumise võrdluses, aga ega need aparaadid mingid imemasinad pole ja mõõteviga ka eksisteerib eriti, kui rasedus veel algusjärgus.\nMinul ka iga rasedusega ees olnud. Esimesega oli päevade järgi ta 13.01,sündis 29.12 ja 39+1 nädalal, muutus päris palju raseduse jooksul. Teise pojaga oli päevade järgi ta 01.03,sündis 21.02 täpselt 40+0 :D, jälle muutus TA päris korralikult raseduse kulgedes. Nüüd peaks nov alguses sündima, eks kuu lõpus paistab, mis uh ajaks näitab.


PASCUCCI - Pascucci Eesti\nNB!Lahkudes sellelt kaasahaaravalt koolituselt, avanevad silmad uue ja huvitava maailma suunas!\nKoolitusel osalemiseks registreeru telefoni numbril: +372 5303 6652\nLisa info saamiseks võid alati pöörduda-\nHea kohvi sõltub kvaliteetsest toorainest ja heast masinast, kuid ennekõike ka oskuslikust valmistamisest ning serveerimisest.Selle kõik saad sa meie suurepärasest, harivast ja vahetust kohvikoolitusest- Kohv kui meie kirg!\n2,5-tunnine koolitus hõlmab:\nkohvi ajalugu ja levimine maailmas;\nkohvitaim ja vili;\nkohviubade korjamine ja töötlemine;\nerinevad jahvatused ja kohvi valmistusviisid;\nkohvi valmistamine erinevate meetoditega praktikas; erinevad kohvimasinad jne;\nÄra ei tohi unusta, et kohv on nagu vein, mille maitset kujundab kohvisort, kohvitöötlus, röst ja säilitusviis ning selle lõpp-produktist ammutab kohvimeister just selle kõige parema.\nMaailmas on üle 600 sordi kohvi ja üle 10 000 eripära\nSuuremad kohvitootmise piirkonnad Maailmas:\n•Kariibi mere rannik\nKõrgkvaliteet ja harmoonia\nTõenäoliselton iga ettevõtja unistus , saavutada oma ettevõttele tipptase. Mis on kokku kvaliteet-efektiivsus ja ulatuslikult saavutada võimatu. Firmasiseselt täielik harmoonia., külvata maailma oma tööseemnetega...\nPascucci moto edendada tasakaalustatud suhteid põllumajandustootjate ja ka tarnijate vahel..Töötamine suurepärase produkti kallal on just see õige kirg, mida viljenes juba Antonio Pascucci, kes alustas oma unistuse täide viimist aastast- 1883, kes oli kahe, kanguri poeg ta otsustas pühenduda kaubandusele ning hakkas väiketootjaks, Ta pühendus toidukultuuri ning toorkohvist sai tema kirg. 1935 Mario Pascucci, jätkas oma isa tööd ning, avati esimene pere pood Monte Cerignone. II maailmasõja järgsel perioodil avas Dino Pascucci, kes oli Mario vend, ja kes avas oma kohviku Monte Cerignones ja paigaldatakse esimese espresso kohvimasina. Nii said alguse Pascucci kohvikutel. Mis on praegusel hetkel ülemaailmselt ühed tuntumad kohvikud, pakkudes kõrgkvaliteetset teenindust ja produkti.Koos kindla välimuse ja standarditega.Pascucci tehas, mis asub Põhja-Itaalias Boloonias on on kõige uuenduslikumaid tehaseid Euroopas, kus tehakse iga aasta umbes üle 5,000 maitsetesti, et tagada enda kohvi õige ja kõige audentsem maitse, lõhn ja kvaliteet.\nPascucci kohvibränd ei ole ainult kohv vaid ka kõik muu kohviga seonduv- aksessuaarid, nõud tehnika ja ka baristade väljaõpped ja koolitused.\nPascucci korradab ka iga aasta oma erinevates kohvikutes ülemaailma konkursse ja muid kohviga seotud tegevusi kus siis inimesed saavad juba ise ennast kõrgkvaliteetselt proovile panna.Pascucci on erinevaid kohvivariatsioone- kohvisorte!\nPõhilisemad kohvisordid, mida toodetakse just ubakasutuseks on siis alltoodud tooted,Kuid Pascuccil on ka erinevad jahvatatud ja ka portsioniks mõeldud kohvisorte, mis on pärit erinavatest maailmajagusest.\nPascucci perefima põhimõte on, et kõik inimesed saaksid tunda ja maitsta erinevad, häid- tõelisi kohvi maitseid.Ning juba siis hiljem teha enda valik!


SLÕL: Viking Line'i reisilaeva Rosella turvamehed tõstsid sokkides pereisa rahatuna Soomes kaile\nÜlo Toomsalu • 24 jaanuar 2005\nReisilaeva Rosella turvamehed tõstsid perepiknikule tulnud mehe vastu ööd laevalt maha.\nÕhukeses riietuses perepea jäi rahatuna kaile ja sai kojusõiduks piletiraha pärast fotoaparaadi pantimist Eesti saatkonna töötajalt, kirjutab SL Õhtuleht.\n«Mul on üks küsimus: miks minuga nii tehti?» küsib kahe väikelapse isa Raimond, kes viimased kuud on vägikaigast vedanud Viking Line Eesti kontoriga. «Tegemist on laeva töötajate täieliku omavoli ja vägivallaga,» on Raimondi üks oletusi.\nMöödunud aastal otsustas Viimsis elav Raimond oma äsjasünnitanud naisele ning nelja-aastasele pojale üllatuse teha: viia nad reisilaevale Rosella perepiknikule. Kaasa tuli ka naise kuuendat kuud lapseootel sõbranna koos mehega.\nKui laev õhtul kell kaheksa Helsingisse jõudis, otsustati tekile õhtust linnavaadet vaatama minna. Laev oli selleks ajaks juba rahvast tühi ning ka pallimerre oli jäänud üksi mängima Raimondi nelja-aastane poeg Carl.\n«Kuna teisi lapsi ei olnud, mõtlesin, et teeks lapsest seal pilti. Võtsin kingad jalast, olin sokkides, nagu peab,» kirjeldab Raimond hetki vahetult enne dramaatilist pööret. Seltskonnal oli kaasas ka alkoholipudel, mida laeva turvamees kohe ka märkas ja ära käskis panna.\n«Okei, tal oli õigus, tõstsin pudeli lastetoaukse taha. Ja ma poleks vastu hakanud, kui ta oleks selle üldse ära võtnud,» nõustub Raimond turvamehe käitumisega. «Ma ei saa aru, kas ma ei tohi oma last pildistada?» keeldus ta aga lastetoast väljumast.\nEdasi tegid kaks turvameest Raimondile selgeks, et ta pole täitnud nende korraldusi, võtsid mehe endi vahele ning viisid ta laevast välja.\n«Kõik käis lihtsalt - isal tõsteti jalad maast õhku ja viidi minema. Laps oli hüsteerias. Laske siis kingadki jalga panna, ma olen inimene ju,» kirjeldab Raimond, kuidas ta sokkides Helsingis maabus. Õnneks võimaldati naisel mehele jope ja kingad järele viia, kuid suures ähmis ei jõudnud naine mehele anda rahakotti.\nEhkki Raimond saatis kompensatsiooninõude Viking LineŽi poole teele kohe pärast kojusaabumist, vaevus laevafirma vastama alles vana aasta viimastel päevadel. Lühikese kirja sisu on turvamehi õigustav. Pigem heidetakse Raimondile ette, et ta oli purjus ja kaasreisijate suhtes häiriv.Nüüd lubab ta laevafirmaga kohtusse minna.


Miski ei saa teid selleks transformatsiooniks ette valmistada. Eriti 4. pilt. WOW!\nKas teadsite, et iga kodutu kohta on viis kodutut koera, kes võitlevad ellujäämise nimel? Hämmastav ja südantlõhestav statistika. Pole ime, et allolevatel fotodel olev koer eksis tegelikult hunnik prügikastideks. See vaene väike tüüp läks mitu kuud ilma ......\nVabatahtlikud on iga organisatsiooni selgroog. Humaansed ühiskonnad ja päästjad sõltuvad aktiivse ja toimivana püsimisel suuresti vabatahtlike toetusest. Need ustavad inimesed abistavad koeri, korraldavad üritusi ja kirjutavad infolehti. Allpool on toodud mõned näited sellest, mis juhtub, kui kogukond ühineb teadlikkuse ja lootuse loomiseks ......\nRaamatu ülevaade: Ustavad sõbrad\nPole raskem teema kui holokaust. Miljonid kodudest kodukohast välja sunnitud, piinatud, katsetatud - õudused, millest on kellelgi raske rääkida, rääkimata sellest, millest kirjutada. Kuid aastate jooksul on inimesed sellest kirjutanud, sest me ei saa kunagi unustada. Täpselt nagu 11. septembril, Pearl Harboris ja…...\nDogswell kuulutab välja riikliku konkursi koerte varjupaikade abistamiseks\nRiikliku lemmikloomakuu auks kuulutas Dogswell® välja riikliku võistluse loomade adopteerimise teadlikkuse tõstmiseks, võimaldades tarbijatel hääletada oma lemmikloomade varjupaigas, kus nad ei tapa tapmist, et võita oma lapsendatavatele koertele professionaalne fotosessioon. Aastas siseneb loomade varjupaikadesse umbes 3,9 miljonit koera. Tunnistades, et...\nDoggy DayCare: Kas te tõesti teate, kuidas teie lemmiklooma eest hoolitsetakse?\nVõite arvata, et koerte päevakodude ja ööbimiskohtade omanikud ja haldajad on kõvad koerasõbrad; kes on valmis pühendama oma elu teiste inimeste karusnaha hoolitsusele ja heaolule. Kahjuks on koerte päevakodude tulus maailm neid hüpiks igal pool, kus omanikud võivad olla…...\nEttevõtte siseselt: lihtsalt koertele mõeldud toit\nJust koertele mõeldud toidu idee sai alguse 2006. aastal, kui Shawn Buckley hakkas uudishimulik olema toidu osas, mida ta oma koertele Simonile ja Nalale söötis. Kui ta uuris nende kuiva kuubikut, oli ta šokeeritud ja mures selle pärast, mida ta leidis: Kõrvaltooted Säilitusained Mürgised kemikaalid Keetmisprotsessid kõrgel temperatuuril, mis vähendavad või kõrvaldavad…...\nKas saaksite muuta 10 dollarit 75 dollariks? Kuidas oleks umbes 450 dollariga? Need KIDS tegid!\nVõite küsida, mis pistmist selle “rikkaks saamisega” on koerasõprade saidiga. Ja ei, see pole nii, et võite endale lubada loomaarsti arveid või osta oma koerale rohkem mänguasju (muidugi, teie koer ei ütleks sellele, et olen kindel). Tegelikult on kaks nõbu Ulsterilt…...\n5 näpunäidet oma koeraga matkareisiks\nMälestuspäeva nädalavahetus on juba pikka aega olnud üks perede kämpingutest. Võtame telgid, paadid, haagissuvilad, ATV-d ja kutsikad ning asume Ameerika vanasse kõnnumaale hea, vanaaegse lõbutsemise jaoks. Järgige neid näpunäiteid ja veenduge, et teie reisist naudiksid kõik, sealhulgas teie neljajalgsed pereliikmed. 1. Plaanige pea ees Mitte kõik ......\nKuidas alustada koeraga seotud äri\nLemmikloomad kasvavad hoogsalt 55 miljardit dollarit aastas ja kasvavad tööstused. Piisab vaid numbri kuulmisest, et keegi kiirustaks välja ja avaks lemmikloomapood. Kuid kuigi tööstus kasvab kõikides segistides, on tuhandeid alustavaid ettevõtteid, mis ebaõnnestuvad, kuna inimestel oli unistus, kuid mitte…...\nIstudes põhjusel: uus äri säästab lemmikloomade eest hoolitsemist\nKui olete kunagi mõelnud, et te ei saa midagi muuta, kuna olete 'lihtsalt' üks inimene, siis peate kohtuma Ashley Jacobsiga, kes on Sitting for a Cause tegevjuht. Ta on elav tõestus sellest, et üks unistustega inimene saab midagi muuta. Ja nüüd annab ta teistele ......\nKuidas saate aidata koerte lahtiharutamist\nEelolev nädal on ette nähtud teadlikkuse suurendamiseks aheldatud koerte olukorrast. On lihtne tunda, nagu ei saaks üks inimene midagi muuta, kuid see pole tõsi. Tegelikult saavad enamik suuri liikumisi alguse vaid ühest inimesest. Kelly Peterson on…...\nBISSELL andis hiljuti välja uhiuue vaakumi, BOLT XRT PET 2-in1 kerge juhtmeta vaakumi. Mul on neli siseruumides asuvat Shetlandi lambakoera, nii et mõtlesin, kas see tõesti töötab. Mulle anti üks läbivaatamiseks ja siin on minu järeldused. Vaakumispetsifikatsioonid: uuenduslik edgeREACH tehnoloogia - ainulaadne tehnoloogia suunab imemise ......\nKuidas koer, kes peaaegu suri, asutas ettevõtte\nMe kõik tahame aidata oma majandust, ostelda nutikamalt ja hoida oma lemmikloomi turvaliselt, teades, kust tooted, mida me neile ostame, on pärit. Barker Kitsen on uus veebisait, mis aitab koeraomanikel leida parimaid kohapeal hangitud ja sotsiaalselt vastutustundlikke lemmikloomatooteid. Linna poolt korraldatud ja esikülge tutvustav…...\nToote ülevaade: UUS Dyson Cinetic Big Ball Animal + allergia\nMa ei usu, et keegi maailmas hindab head vaakumit nagu loomaomanik. Mul on neli sisekoera, ma elan viie aakri suuruses farmis ja neil on allergia. Õnneks pole koerad üks neist asjadest, mille vastu ma allergiline olen, kuid tolm, mustus, hallitus jms ajavad mind hulluks. Ma…...\nHollywoodi näitlejanna tõi meie loomade abistamiseks välja lemmikloomameistri\nLemmiklooma sobitaja käivitab tasuta iganädalaste netisaadete sarja, mis peaks algama teisipäeval, 17. veebruaril 2015. Podcasti võõrustab organisatsiooni asutaja Elaine Hendrix, keda tuntakse kõige paremini oma rollide eest Disney filmis „Vanemapüünis“, SNL-i Superstaaris ja kultusklassika Romy & Michele keskkooli kokkutulek. Ta tähistab kõrvuti ......\nGuy varastab koerte päevakodu kaubikuga 6 koera - selles on koerad ohutud\nVahetult enne kella 16.00 kolmapäeval, 18. veebruaril 2015, lähenesid kaks relvastatud meest märgistamata kaubikule Town & Country, mis sisaldas kuut koera Illinoisi osariigis Chicagos asuvas koerapoes. Nad käskisid juhil kaubikust välja pääseda ja sõitsid koos veel sees olevate koertega minema, teatab ABC News. Juht, kes…...\nKuulutati välja 2015. aasta usaldusväärseim lemmikloomatoidu kaubamärk - Hound & Gatos\nIgal aastal reastab lemmikloomatoidu nõustaja lemmikloomatoidu rangete kriteeriumide alusel, mis mõõdavad, kui turvaline toit on lemmikloomadele. Mainekat auhinda antakse igal aastal välja neile, kes vastavad lemmikloomade ohututele ja tervislikele teguritele või ületavad neid, näiteks koostisosade kvaliteedi, päritoluriigi…...\n13-aastane mees alustab mittetulundusliku koera päästmist\n13-aastane Claire Fraise tegeleb kodutute koerte abistamisega mitte ainult unistamisega - ta on ka ise tapnud koerte päästmise, et aidata päästa rohkem koeri. Me arvame, et tema eesmärk on üsna hea: “Minu unistus on rajada üks maailma suurimaid loomade varjupaika, nagu ka DogTown,” ütleb ta. Koerajälg…...\nFestivalid teie koerale, mida te ei soovi jätta\nVäsinud koeraga kodus istumisest; vaadates televiisorist koerte saateid, mõeldes: 'Koera jaoks peab olema midagi enamat kui näksimisringi ümber askeldamine.' Kas te pole kindel, kust leida lõbusaid ja põnevaid reise, mida koeraga ette võtta? On festivale, olid koerad…...\nKas soovite jalutuskäigul varjupaiga koera? Nüüd on selleks rakendus\nWalkzee, esimene veebiplatvorm, mis ühendab kõndimist vajavaid varjupaiku pakkuvaid koeri jalutavat sõpru otsivatele koerasõpradele, on Kickstarteril oma eesmärgi ületanud ja valmistub 2015. aasta juuni käivitamiseks! (ärge muretsege, saate siiski annetada!) Seal leidlik sait võimaldab varjupaiga koertel välja tulla ......


Kuidas Exorcism Töötab - 2019 | Strange News\nKuidas Exorcism Töötab\nAvaldatud: Strange News • Vaatamisi: 27062\nExorcism on rituaal, mis peaks ravima deemonite omandit. Lugege, kes täidab eksoritsioone, eksoritsismi rituaali ja vastuolusid eksortsismiga.\nMis on eksoritsism?\nExorcism filmidesExorcist (1973)Amityville Horror (1979)Poltergeist...\nReaalset elu eksortsism\nEksorcism kasumi saamiseks\nPsühholoogia vs. religioon\nEnne viha vallandada kurat ja eksortsismi teistes religioonides\nKui olete näinud 1973. aasta filmi "Exorcist", siis on sul vähemalt mõningane ettekujutus sellest, mis eksoritsist on. See on seotud düsklikust valdust omava inimese vabastamisega, see on tavaliselt seotud roomakatoliku usunditega ja kui film on mis tahes viide, on see väga, väga hirmutav. Te võite meelde jätta, kui teismeline tüdruk, kelle pea keerutab ümber oma keha krampides, on tema hääl, mis näitab vihaseid unenägusid ja ebamugavusi, kui "Exorcist" peksnud preester võitleb kuradiga oma hinge päästmiseks.\nSee eksortsismi Hollywoodi versioon põhineb väidetavalt 1949. aastal Marylandi poissi reaalsel eksortsismil. Priestid teevad endiselt eksoritsioone tänapäeval.\nKas eksortsism on tõeline või on teema ja eksortsistsi alateadlikult tegutsevad rollid populaarse filmi järgi? Kas on muid seletusi, mida mõned inimesed nimetavad "omandiks"? Käesolevas artiklis keskendume meeleavaldusele romaani-katoliikliku eksortsismi riituse kaudu, kuna sellel on tohutult populaarne kultuur, tänu eksortsiistile ja selle järeltulijatele. Me õpiksime, miks preester võiks eksortsismi läbi viia, teada saada, mis rituaal on, vaadake reaalset eksortsismi ja arutlege praktika ümbritsevate vaidluste üle.\nKatoliku entsüklopeedia määratleb eksoritsismi kui "deemonite või kurjade vaimude väljapääsu või ärahoidmise käitumist inimestelt, kohtadelt või asjadelt, mida arvatakse, et nad on vallanud või nakatunud, või võivad langeda ohvrid või vahendid nende kurjust. " Lühidalt öeldes on katoliku preestri poolt rituaal välja saatma kurat inimese, koha või asjana.\nRooma-katoliku kirikus on mitu eksortsismi tüüpi:\nRistimine eksoritsism - õnnistades imet enne ristimist, et puhastada kurjast, mis tuleneb esialgsest patust\nLihtne eksortsism - õnnistamine koht või asi, et vabaneda sellest kurja mõjutamisest\nTõeline eksoritsism - Exorcismi riituse läbiviimine, et vabastada inimene, kellel on kuratlik valdus\n"Päris eksoritsism" on see, mida enamik meist mõtleb eksortsismist. Sellisel juhul tegeleb preester-eksortsistiga inimesega, keda kurat käes hoiab - kuradis elab selle inimese keha. Tõelise eksoritsismi Hollywoodi versioon näib olevat selline:\nStseen "Emily Rose eksoritsismist" (2005)\nKiriku sõnul on deemonliku valduse märgulood märke [ref]:\nKeelte rääkimine või mõistmine, mida inimene pole kunagi õppinud (erinevalt "keelt rääkimisest", mida peetakse religioosse ekstaasi märgiks, mitte valdusesse)\nTeades (ja paljastavad) asju, ei ole inimesel ühtki mainekuju teada saada\nFüüsiline tugevus väljaspool inimese looduslikku füüsilist meikku\nJumala vägivaldne vastumeelsus, Neitsi Maarja, risti ja teised katoliku usu pildid\nKui teete sõna "exorcism" Google'i otsingut, leiad reklaame eksortsistide jaoks - näiteks Wanda Pratnicka'il on "30-aastane kogemus 25 000 eksoritsismi edukalt läbinud". See muudab deemonliku valduse ilmselt üsna tavaliseks. Aga Rooma-katoliku kirikule on see haruldane: see leiab vaid tõelist deemonlikku valdust umbes viiendikut kõigist 5000 teatatud juhtumist [ref]. Mida tähendab see, et Kirik saadab eksoritsist?\n"Minu kuues popides" teatas kardinal Jacques Martin Paavst Johannes Paulus II tegi 1982. aastal naise kohta eksoritsismi. Samuti on teada, et Ema Teresa oli eksoritsism varsti enne oma surma aastal 1997, kuna Calcutta peapiiskop uskus, et tema poolt on rünnatud kuradit.\nKui keegi teatab Kirikule valduses olevast võimalikust juhtumist, algab uurimine. Isa Benedict Groeschel, frantsiskaani preester, kellel on doktorikraad. Columbia ülikooli psühholoogias oli New Yorki peapiiskool, kes kutsus üles uurima ilmset valdust, mis sattus oma lauale 70. ja 80. aastatel. "American Exorcism" kirjeldab ta oma kogemust nii (Cuneo 22):\n... kui juhtumeid saadeti mulle, otsisin tavaliselt abieluasjade abi arheoloogilises koguduses, kellel oli kinkimine vaimudele. Tema arvates ja minu ka ei olnud ükski inimest, kellele ma teda esitasin, olid valduse ohvrid; ükski neist, teisisõnu, ei vaja ametlikku eksoritsismi. Kuid see ei tähenda, et deemonlikud esinemised ei oleks neid erinevatel viisidel vaevatud ega rõhutatud. Demonoloogiline rõhumine on palju vähem tõsisem kui täismahuline omand, ja seda saab tavaliselt käsitleda kui lihtsalt lihtsa vabastamise palve.\nTüüpiline uurimine on põhiliselt likvideerimisprotsess: kas subjektil on deemonliku valduse signaalid? Kas lisaks deemonlikule omandamisele on ka muid võimalusi seletada subjekti käitumist?\nSageli konsulteerib preester psühhiaatri uurimisega, et teha kindlaks, kas "vallanud" isiku sümptomeid saab täielikult seletada vaimuhaigus. Michael Cuneo "American Exorcism" sõnul on Ameerika Ühendriikides umbes tosinat psühhiaatrit, kes hindavad katoliku kiriku potentsiaalselt valduses olevaid teemasid. Sellele isikule tehakse ka arstlik läbivaatus, et selgitada välja, kas sümptomid võivad olla seotud a füüsiline häire või haigus. Preester võib konsulteerida kiriku heakskiidetud eksperdiga paranormaalsel eesmärgil täiendavate sisendite jaoks.Teine võimalus, mida uurija peab arvestama, on tavaline vana pettus.\nKui preester on veendunud valduse kehtivuses ja eksoritsism on selle isiku abistamiseks sobiv viis, annab ta sellest oma juhendajale (enamasti piiskopi piiskop), et eksoritsism on korras. Kirik võib seejärel otsustada karistada ametlikku eksoritsismi ja määrata eksortsisti juhtumile.\nOmand ja eksoritsism pärinevad iidsetest aegadest, alustades tõenäoliselt varajastest shamaanistlikest tõekspidamistest, kus surnud vaimud võiksid elule kahjutuks teha. Shamaanid satuvad trance'i seisundisse, et leida häirivat hinge ja avastada sellest ohvri valu lõppemise viis. Iidse Egiptuse ja Babüloonia kultuuridest tingisid haigused ja muud vaesused korrapäraselt kurjadele vaimudele, mis tungisid inimkehasse, ja preester-ravitsejad viisid läbi keerukaid tseremooniaid, et kurjad vaimud lahkusid.\nKui Kirik otsustab, et tal on tõeliselt vallatu inimene oma kätes - see, mis nõuab eksoritsismi - järgmine samm on määrata juhtumit eksortsistile. See on sageli sama preester, kes uurimist läbi viis, kuid mitte alati.\nSaatja väljaheitmine ei kuulu tavapärase preestri päevakohustuste hulka. Enamik preestreid pole kunagi teinud eksortsismi. Kuid mõned on.\nAmetlikke numbreid on raske saada, kuid "American Exorcism" teatab, et 1996. aastal määrati katoliku kirik Ameerika Ühendriikides eksortsisti ametikohale 10 preestrit, tuues selle kokku 11-le. Cuneo hinnangul on koguarv maailmas 150 ja 300, samas kui teised aruanded väidavad, et Itaalias on ainult 300-400 ametlikku eksortsisti [ref]. On olemas ka preestreid, kes ei ole ametlikud eksortsidid, kuid väidavad, et neil on oma kohaliku piiskopilt loa teha oma eksortsismidele oma valikuvabadust. Eksoritsismi rituaal on peaaegu 20. sajandil peaaegu üldse kadunud.\nTraditsiooniliselt läbivad katoliiklikud eksortsistid väga väikest erikoolitust, et aidata neil oma töös. Kuigi nad õpivad palju kuradit ning kurja riske ja ilminguid, ei ole eksortsism ise seminaariakoolis spetsialiseerunud ala. Mida nad teavad, tunnevad nad preestri ja roomakatoliku rollist saadud kogemustest eksoritsismi riitus, mis on ametlik dokument, mis kirjeldab eksortsismi palveid ja samme. Kuid asjad hakkavad muutuma. Katoliku kiriku ametlikud eksortsistid moodustasid 1992. aastal oma organisatsiooni Rahvusvaheline eksortsistide ühendus viib läbi Rooma kaks korda aastas toimuvad koosolekud ja saadab oma liikmetele kvartali uudiskirja. Uuringute uudiskirjaga räägivad eksoritsijad eriti keerulistest või huvitavatest juhtudest ja vahetavad kaubanduse trikke (Cuneo, 266). Lisaks 2005. aastal Roomas Regina Apostolorum Pontifikaal Akadeemia (Vatikani ühendatud ülikool) alustas eksortsismi klassi pakkumist.\nKui kirik valib rituaali täitmiseks ühe oma ametlikest eksortsistidest, on järgmine samm saada kuradist inimese keha.\nKadunud hinged (2000)\nExorcist: algus (2004)\nEmily Rose eksoritsism (2005)\n"Isa Moore", mis on riietatud punase ja lilla värviga "Emily Rose eksoritsism"\n1999. aasta jaanuaris andis Vatikan välja katoliiklike preestrite poolt kasutusele võetud muudetud eksortsismi riituse. Eksoritsismi juhised koosnevad ühes jaotises Roman Ritual (Rituale Romanum), üks raamatuid, mis kirjeldavad katoliku kiriku ametlikke rituatsioone. Enne 1999. Aastat kanti ametlik anorhismikord 1614.\nRituumi tegemiseks röövisid end ekstsistsi kleidid oma riffu ja lillaka varrastega. Eksoritsismi rituaal on enamasti seeria palved, avaldused ja edasikaebused. Need palved on lahti pandud "impliringivalemisse", milles preester palub Jumalat vabastada subjekt kuradilt ("Jumal, kelle olemus on alati halastav ja andev, võtab vastu meie palve, et see teie sulane, patu teod võidakse armuandevalt armu anda ") ja" imperatiivne valem ", milles preester nõuab Jumala nimel, et kurat jätab subjekti keha (" Väljuge, siis läheb pahameele, lahkub, hukatakse üks, lahku kõik oma pettused, sest Jumal on tahtnud, et see mees oleks tema templi "). Et lugeda kogu 1999. aasta revideeritud riitu, vaata katoliku uste ministeeriumi: 1999. aasta eksortsiumi rituum.\nLisaks nendele retseptsioonidele võtab preester riituse ajal teatavaid tegevusi: ta purustab püha vesi kõigil toas, paneb tema käed sellel teemal teeb risti märk nii enda kui ka teema kohta ja puudutab seda teemat katoliiklikult reliikvia (tavaliselt pühakuga seotud objekt).\nMalahi Martin, endine jesuiitide preester ja ise kuulutanud (kuid mitte ametlik) eksoritsist, pakub lisateavet eksortsismi kohta - teavet, mida Kirik ei kinnita. Katoliikliku maailma vastuoluline näitaja tõi Martin välja raamatus "Kurja pantvangi", mida ta peab eksortsismi tüüpilisteks etappideks (Cuneo 19-20):\nPretensioon - deemon peidab oma tõelise identiteedi.\nBreak Point - deemon paljastab ennast ise.\nClash - exorcist ja deemon võitlevad vallanud hinge eest.\nVäljasaatmine - Kui eksoritsist võidab lahingu, jätab deemon oma valduses oleva keha.\n"Kurja pantvang" tekitas Kirikus päris segunemise.Raamatu detailid väidetavalt faktilised eksortsismid, mis Martin väidab, et on esitanud, abistanud või tunnistajaks. Exorcism Martin kirjeldab on tasemel koos "Exorcism" seoses tegevuse ja vägivalla. Seda on kritiseerinud usklikud, kes arvavad, et Martin on sensationaliseerinud ja seega kurjastanud väe võimu. Aga kui Martini elavat stseene ei röövita Kirikule ja tema toetajatele, siis mida näeb välja tõeline eksortsism?\n2005. aasta Gallupi uuring teatas, et 42 protsenti Ameerika Ühendriikide elanikest usub võimalust kuratlikuks valduseks [ref].\nUurides "Ameerika eksortismi: väljasaatmise deemonid Rootsimaal," teatas Fordhami ülikooli sotsioloogia professor Michael Cuneo, kes käis läbi igasuguste eksoritsismide. Üks ametnik, Kirik-sanktsioneeritud eksoritsism, mida Cuneo istus sisse, kaasas mees, kellele ta kutsub Warreni (vallaline) ja preester-eksortsisti, mida ta nimetab isaks Peetruseks. Warreni elu on talle valus - ta on raskelt joomaja, ta on regulaarselt seksis inimestega, keda just äsja kohtus ja kes on tavaliselt depressioonis. Ta on hiljuti hakanud kuulama hääli, nägema asju ja tundma öösel oma keha "talumatu survet". Lühidalt, Warren on piinatud. Tema kohalik pastor võttis ühendust isa Peetruse juhendajaga ja psühhiaatri nõusolekul korraldasid nad eksoritsismi. Järgnevad tegeliku elu, ametliku eksoritsismi üksikasjad on võetud "Ameerika eksortsismist" (243-245). Kuigi Cuneo ei anna kuupäeva, on see eksoritsism kõige tõenäolisem enne 1999. aasta revideerimist.\nIda-Midwest ehispetsiifilise hoone keldris asetseb isa Peter Peetruse ja tema lilli varastatud varal otse Warreni ees, kes istub juhatusel, kus tema pea on kummardunud ja tema rusikad kokku surutud. Cuneo istub külje poole. Isa Peter alustab rituaali:\n"Kõigeväeline Jumal, vabandage kõik oma vääriliseks teenija pattud. Anna mulle pidev usk ja vägi, nii et teie Püha Jõu jõu abil võideldes võin ma julgelt ja turvaliselt rünnata seda julma kurja vaimu..."\nNende esialgsete sõnu rääkides tõmbab preester Warreni, Michael Cuneo ja ise püha vett.\nIsa Peter läheneb Warrenile lähemale, teeb risti märgi ja paneb tema palm Warreni otsaesisele. Warren istub täiuslikult veel, samal ajal kui Isa Peetrus loetleb eksortsismi rituaali palveid. Isa Peetrus pöördub Kristuse, Neitsi Maarja ja pühade poole, et aidata teda Warreni hinge päästmisel. Warren jääb vaikseks.\n"Ma eksistan teid, kõige rüvedam Vaim, kõik vaimud! Igaüks teist! Meie Issanda Jeesuse Kristuse nimel: ärritu ja saatke sellest Jumala olendist välja..."\nIsa Peetrus teeb Warreni laubale risti märgi, surub reliikvia tema rinna vastu ja lõpetab lõpuks eksoritsismi:\n"Mine, Hävitaja! Kõrvas on sinu kodu, mao on sinu elukoht, olge alandatud ja visatud alla, sest kuigi sa oled petnud inimesi, ei saa te Jumalat meelevalla teha... Ta on teile ja teie inglitele põrgus valmistanud. "\nIsa Peetrus juhatab seejärel Warreni mõne sulgemise palve ja täiendavate lugemistega. Ta küsib Warrenilt, kuidas ta tunneb. Cuneo edastab Warreni vastuse: "Rahulik, väitis Warren, kuid ka natuke segaduses. Ta arvas, et ta tundis midagi eksortsismist lahkumist, kuid ta ei olnud kindel."\nSee pole täpselt "Eksoritsist", kuid siis on see päris karm tegevus. Kas Warrenil oli vőimalus? Kas Isa Püha võttis kurat järele Warreni kehast lahkuma? On neid, kes usuvad, ja on neid, kes seda ei tee. Kuid keegi ei saanud haiget ja võib juhtuda, et Warren on paremini eksoritsismi läbinud. Nii et mõned võiksid küsida, mis on probleem?\nKardinal Medina sõnul on "[talul] sensatsioonilised omadused, kus kurat võtab teataval määral vallanud isiku füüsilised võimed. Kuid kurat ei saa kontrollida subjekti vabat tahet ja seega ei saa teda pattu panna.", füüsiline vägivald, mida kurat teeb üle [vallanud] inimesele, on patu ajendiks ja seda tahab ta otsima "[ref].\nEksoritsismi ümbritsev lahing toimub peamiselt kahel samalaadsetel aladel: viimasel paaril aastakümnel üles kasvanud tohutu "kasumlikule eksoritsismile" ministeeriumidele; ja "psühholoogia vs religioon" arutelu, mis tulenes psühhiaatria tulekust 1800-ndatel.\nNiipea kui pilt siseneb, skeptikud võtavad mõnevõrra maha. Raha suurendamine "eksoritsismi ministeeriumid"kogu maailmas on paljud inimesed, kes võivad muidu kohtuotsust otseselt keelduda katoliku vaate omandamise ja eksoritsismi kehtivusest, kuigi nende mitteametlike eksortsistide eksoritsismid ei ole kuidagi seotud katoliku kirikuga.\nAmeerika Ühendriikide eriti populaarse eksortsismi ministeerium, Bob Larsoni ministeerium, esitleb oma iganädalasi konverentse. Nendes massilistes eksoritsismides, mille jaoks suured rühmad saavad piletitel "perekonnakursuse", muudab härra Larson inimestega täispika auditooriumi deemonid. Piletite hinnale lisanduvad rahalised annetused ei ole tema teenistuste jaoks vajalikud, kuid nad on teretulnud.\nAlati on inimesi, kes näitavad kasumit, kui tõendeid selle kohta, et motiiv on lõpptulemusena, eriti siis, kui segate kasumit paranormaalsega.\nKui üks inimene näeb valdust ja tõmbab välja oma eksortsismi riituse, näeb teine psüühiline haigus ja tõmbab DSM IV välja. See on tõenäoliselt suurim arutlus, mis ümbritseb eksortsismi praktikat: kiriku puhul võib olla käitumise maine seletus, mis peab tunnistama kurikuulsust.\nMitmed psühholoogilised häired, kaasa arvatud Tourette'i sündroom ja skisofreenia, võivad tekitada "valduses" inimestel esinevaid mõjusuhteid. Epilepsiaga inimesed võivad krambihoogi ajal äkki minna krambidesse; Tourette'i sündroom põhjustab tahtmatuid liikumisi ja vokaalipurumeid; skisofreenia hõlmab kuulmis- ja visuaalseid hallutsinatsioone, paranoiat, moonutusi ja mõnikord vägivaldset käitumist. Psühholoogilised probleemid, nagu madal enesehinnang ja nartsism, võivad põhjustada inimese tähelepanu juhtimiseks "vallatu" rolli. Juhul, kui isik tegelikult kannatab vaimuhaiguste all, kannab kirik kahjulikku kannet, kui see takistab inimesel otsida meditsiinilist abi, mida ta vajab.\nKardinal Jorge Arturo Medina Estevez, kes tutvustas 1999. aastal ajakirjandusele uut riitt eksortsismide jaoks, vastab konfliktile sel viisil [ref]:\n... eksoritsism on üks asi ja psühhoanalüüs on teine. Kui eksoritsistil on kahtlusi valduses oleva vaimse tervise suhtes, peaks ta konsulteerima eksperdiga... Tihti juhtub, et lihtsad inimesed häbitavad somaatilisi probleeme kuratliku mõjuga, kuid mitte kõik ei saa omistada kurat.\nÜlim küsimus jääb: "Kas eksoritsism aitab inimesi või kahjustab inimesi?" Raske on tulla, dokumenteerides mis tahes ametliku katoliku eksoritsismi tulemusi, mis on kahjulikud või kasulikud. See on disain: ametlik rituaal väidab, et eksoritsismid peaksid olema vähese tähtsusega - mitte tingimata salajased, kuid mitte avalikult või pressiesindajate ees - nii et rituaal ei muutuks "näituseks". Tulemusi ei avaldata, kas eksoritsism on edukas või ebaõnnestunud.\nSiiski on märkimisväärne dokumentatsioon väljaspool Katoliku kirikut tehtud eksortsismide kahjulike tagajärgede kohta. Üks laialdaselt teatatud juhtum toimus 2005. aasta juunis Tanacul, Rumeenias. Rumeenia õigeusu kloostri preester ja mitmed nunnad uskusid, et vallutas Maricia Irina Cornici, 23-aastane nunn, kes elas kloostris. Nii nad viisid läbi eksortsismi rituaali: nad seostasid ta ristiga, tõmbasid rätiku oma suhu ja jättis ta üksi ilma toitu ja vett. Eesmärk oli demonteerida oma keha elama. Cornici suri kolme päeva möödudes. Ametnikud usuvad, et noorel naisel oli skisofreenia.\nSelle juhtumi kohta lisateabe saamiseks vaadake CBSNews.com: Nun sureb pärast konvendi eksoritsismi.\nLisateavet eksoritsismi ja sellega seotud teemade kohta leiate järgmisel lehel olevatest linkidest.\nAllikad teatavad, et Vatikani ametliku eksoritsisti isa Pater Davide moto on "otsima süüdi ennast" [ref].\nJudaism: Juudi folkloor ja Kabbalah õpetused räägivad pahatahtlikust vaimust, mida kutsutakse "a dybbuk. See vaim on surnud inimese hing, kes on pöördunud tagasi poolelioleva äri poole ja elab oma elusolendi kehas, et oma eesmärke saavutada. Dibbukit saab välja tõrjuda eksortsismi rituaalist ja jätab kehas läbi varba.\nIslam: Islami usk räägib a jinn - kurja vaim ja Saatana sulane -, mis võib inimkehale vastu võtta ja põhjustada haigusi, valu, piinamisi ja kurja mõtteid. Selle jinna võib vallandatud isik välja saata, kirjutades välja teatud Koraani lõigud.\nHinduism: Hinduismis Vedas Pühakirjad osutavad kurjuse vaimule, mis ei saa mitte ainult inimestele kahjustada, vaid võib samuti seista jumalate tahte poole. Traditsiooniline hindu eksoritsism sisaldab selliseid rituaale nagu põletusnähtude väljaheidetamine, palvete lugemine ja jumalatele maiustuste pakkumine.\nVideo Täiendada: Reiki master meets Jesus.\nKuidas Anesteesia Töötab\nBig, Red And Tasteless: Miks Tomatid Kaotasid Oma Maitse\nMiks Inimesed Oma Huve Hoiavad?\nMis Siis, Kui Oleme Valed? Ajalugu Soovitab, Et Kõik Oleks Tagasi Lükatud\nSealiha Makeover: New Push For Dark Meat\nMis On Närimiskummi Päritolu?\nMis See Spike Teeb Minu Ice Cube'Ile?\nKas Loomadel On Tunne?\nEra Lõpp: Maija "Apokalüpsis" Täna\nKas Tornado Lööb Õlgu Puusse?\nMio Fuse: Fitness Tracker Ülevaade\nTagasi Kellaaja Reisimine Loob Õudseid, Ennast Kahandavaid Kaksikuid\nTsiolkovski, Konstantin Eduardovitš\nKuidas Citadel Töötab\nSaladusliku Mere Elujõu Kangas Pesemasin Namiibias\nElusive Uus Pentakarku Osakese Avastati Pärast 50-Aastast Jahti\nKinnitatud: Poopi Korterid On Dirtier, Mis On Kaetud Poopiga\nYoutube'I "Füüsika Tüdruk" Pakub Lõbu Ja Teadust\nKuidas Ellu Jääda Zombie Apokalüpsis\nKeha Liikumine Genereerib Elektrit Väikeses Seadmes\n8-Suu-Long Bull Shark Purustatud Potomaci Jõest\nPõhjus: Tõeline Psühholoogiline Detektiiv\n"Jurassi Park" Võib Olla Võimatu, Kuid Dino Dna Kestab Kauem Kui Mõte


Kaugel tunnenigatsust! Tahaks maitsta Igatsus juukseid. Tahaks kuulda\nmeelaid huuli, kui õrn Kui olen kaugel sust, tunnenigatsust! Tahaks maitsta su meelaid huuli, kui õrn tuuleke sasib juukseid. Tahaks kuulda su südame lööke ning tunda su ihu lõhna. üle kõige tahan ma öelda, et kallis oled mul Igatsus Kui olen kaugel sust, tunnenigatsust! Tahaks maitsta su meelaid huuli, kui õrn tuuleke sasib juukseid. Tahaks kuulda su südame lööke ning tunda su ihu lõhna. üle kõige tahan ma öelda, et kallis oled mulle.\nIgatsus kokapoiss reedel, 15. sept. 2006., kell 19:32:25 Kui olen kaugel sust, tunnenigatsust! Tahaks maitsta su meelaid huuli, kui õrn tuuleke sasib juukseid. Tahaks kuulda su südame lööke ning tunda su ihu lõhna. üle kõige tahan ma öelda, et kallis oled mulle. Kaugel tunnenigatsust! Tahaks maitsta Igatsus juukseid. Tahaks kuulda Kirjatükki on kommenteeritud (2) korda — loe lähemalt Samast žanrist kokapoiss: Meri, Meri on sünge ja hall, liivast on saanud vall. tumedad pilved on taeva võlvil, kui rann..  Kristo: Harjutused hantlitega, Järjest rohkem koguvad populaarsust lühikesed ning kiired treeningud. Kun..  Eelmine Järgmine kokapoiss: Meri, Meri on sünge ja hall, liivast on saanud vall. tumedad pilved on taeva võlvil, kui rann..  kokapoiss: Armastus, ma olen armastanud ammu sind, see oleks nagu pind mu südames mida keegi välja võtta..  Samalt autorilt\nkokapoiss reedel, 15. sept. 2006., kell 19:32:25\nKui olen kaugel sust, tunnenigatsust!\nTahaks maitsta su meelaid huuli,\nkui õrn tuuleke sasib juukseid.\nTahaks kuulda su südame lööke\nning tunda su ihu lõhna.\nüle kõige tahan ma öelda,\net kallis oled mulle. Kaugel tunnenigatsust! Tahaks maitsta Igatsus juukseid. Tahaks kuulda\nkokapoiss: Meri, Meri on sünge ja hall, liivast on saanud vall. tumedad pilved on taeva võlvil, kui rann.. \nPühapäev, 17. jaan. 2021., kell 21:04 - parim aeg päevast