8. märts 2011(*)\nLiidu kodakondsus – ELTL artikkel 20 – Liidu õiguse alusel elamisõiguse andmine alaealisele lapsele liikmesriigi territooriumil, mille kodanik see laps on, sõltumata sellest, kas laps on eelnevalt kasutanud oma õigust vabalt liikuda liikmesriikide territooriumil – Samasuguses olukorras tuletatud elamisõiguse andmine ülenejale sugulasele, kes on kolmanda riigi kodanik ja peab last ülal – Alaealise lapse elamisõiguse tagajärjed tööõiguslikele nõuetele, mida peab täitma selle lapse üleneja sugulane, kes on kolmanda riigi kodanik\nmille ese on EÜ artikli 234 alusel Tribunal du travail de Bruxelles’i (Belgia) 19. detsembri 2008. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 26. jaanuaril 2009, menetluses\nkoosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues (ettekandja), K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, kohtunikud A. Rosas, M. Ilešič, J. Malenovský, U. Lõhmus, E. Levits, A. Ó Caoimh, L. Bay Larsen ja M. Berger,\narvestades kirjalikus menetluses ja 26. jaanuari 2010. aasta kohtuistungil esitatut,\n– Gerardo Ruiz Zambrano, esindaja: advokaat P. Robert,\n– Belgia valitsus, esindaja: C. Pochet, keda abistasid advokaadid F. Motulsky ja K. de Haes,\n– Saksamaa valitsus, esindajad: M. Lumma ja N. Graf Vitzthum,\n– Kreeka valitsus, esindajad: S. Vodina, T. Papadopoulou ja M. Michelogiannaki,\n– Prantsuse valitsus, esindaja: A. Czubinski,\n– Madalmaade valitsus, esindajad: C. Wissels, M. de Grave ja J. Langer,\n– Poola valitsus, esindaja: M. Dowgielewicz, hiljem M. Szpunar,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: D. Maidani ja M. Wilderspin,\nolles 30. septembri 2010. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab EÜ artiklite 12, 17 ja 18 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artiklite 21, 24 ja 34 tõlgendamist.\n2 See taotlus on esitatud Colombia kodaniku G. Ruiz Zambrano ja Office national de l’emploi (ONEm) vahelises kohtuvaidluses seoses viimati nimetatu keeldumisega töötuskindlustushüvitise määramisest Belgia õigusaktide alusel.\n3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (EÜT L 158, lk 77; parandused ELT 2004, L 229, lk 35, ja ELT 2005, L 197, lk 34; ELT eriväljaanne 05/05, lk 46), artikli 3 lõige 1 sätestab:\n4 Belgia kodakondsusseadustiku (code de la nationalité belge, Moniteur belge, 12.7.1984, lk 10095) põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal kehtinud redaktsiooni (edaspidi „Belgia kodakondsusseadustik”) artikli 10 lõige 1 sätestab:\n„Belgia kodanik on iga laps, kes on sündinud Belgias ja kes mis tahes ajahetkel enne 18-aastaseks saamist või teatud juhtudel täieliku teovõime omandamist enne seda osutuks kodakondsuseta isikuks, kui tal ei oleks Belgia kodakondsust.”\nKuninga 25. novembri 1991. aasta dekreet\n5 Tööpuudusega seotud eeskirju sisaldav kuninga 25. novembri 1991. aasta dekreet (Moniteur belge, 31.12.1991, lk 29888) sätestab artikli 30 lõikes 1:\n„Töötuskindlustushüvitise saamiseks peab täistööajaga töötaja olema töötanud järgmise arvu tööpäevi:\n2) 468 päeva 27 kuu jooksul hüvitise taotluse esitamisest, kui töötaja on üle 36 ja alla 50 aasta vana,\n6 Kuninga dekreedi artikli 43 lõige 1 sätestab:\n„Ilma et see piiraks eelnevate sätete kohaldamist, on välismaalasest või kodakondsuseta isikust töötajal õigus saada töötuskindlustushüvitist, kui ta täidab välismaalaste suhtes ning võõrtöötajate töö suhtes kehtivaid õigusnorme.\nBelgias tehtud tööd võetakse arvesse vaid siis, kui see vastab võõrtöötajate töö suhtes kehtivatele õigusnormidele.\n7 Kuninga dekreedi artikli 69 lõige 1 sätestab:\n„Töötuskindlustushüvitise saamiseks peab välismaalasest või kodakondsuseta isikust töötaja täitma välismaalaste suhtes ning võõrtöötajate töö suhtes kehtivaid õigusnorme.”\n28. detsembri 1944. aasta dekreetseadus\n8 28. detsembri 1944. aasta dekreetseaduse töötajate sotsiaalkindlustuse kohta (Moniteur belge, 30.12.1944) artikli 7 lõige 14, mis lisati 2. augusti 2002. aasta programmseadusega (Moniteur belge, 29.8.2002, lk 38408), on sõnastatud järgmiselt:\n„Välismaalasest või kodakondsuseta isikust töötajale määratakse töötuskindlustushüvitis ainult siis, kui ta hüvitise taotlemise ajal täidab elamisõiguse ja võõrtöötajate töö suhtes kehtivaid õigusnorme.\nVälismaalasest või kodakondsuseta isikust töötaja töötamist võetakse staažitingimuste täitmisena arvesse vaid siis, kui see on toimunud kooskõlas võõrtöötajate töö suhtes kehtivate õigusnormidega.\n30. aprilli 1999. aasta seadus\n9 Välismaalasest töötajate töölevõtmist käsitleva 30. aprilli 1999. aasta seaduse (Moniteur belge, 21.5.1999, lk 17800) artikli 4 lõige 1 sätestab:\n„Tööandja, kes soovib võtta tööle välismaalasest töötaja, peab eelnevalt saama pädevalt asutuselt töölevõtmise loa.\nTööandja võib seda töötajat kasutada üksnes sellise loaga ette nähtud piirides.\nKuningas võib teha lõikest 1 tema poolt kindlaks määratud juhtudel erandeid.”\n10 Selle seaduse artikkel 7 sätestab:\n„Kuningas võib ministrite nõukogus arutatud dekreediga vabastada tema määratud välismaalasest töötajate kategooriad tööloa saamise kohustusest.\nEelmises lõikes mainitud välismaalasest töötajate tööandjad on vabastatud töölevõtmise loa saamise kohustusest.”\nKuninga 9. juuni 1999. aasta dekreet\n11 Kuninga 9. juuni 1999. aasta dekreedi, millega rakendatakse välismaalasest töötajate töölevõtmist käsitlev 30. aprilli 1999. aasta seadus (Moniteur belge, 26.6.1999, lk 24162), artikli 2 lõige 2 sätestab:\n„Tööloa saamise kohustusest on vabastatud:\n2) Belgia kodaniku abikaasa, samuti järgmised isikud, tingimusel et nad on asunud või asuvad Belgia kodaniku või tema abikaasa juurde elama:\na) Belgia kodaniku või tema abikaasa alla 21-aastased või ülalpeetavad alanejad sugulased;\nb) Belgia kodaniku või tema abikaasa ülalpeetavad ülenejad sugulased;\nc) punktides a ja b mainitud isikute abikaasad;\n12 15. detsembri 1980. aasta seaduse välismaalaste riiki sisenemise, riigis viibimise ja sinna elama asumise ning riigist väljasaatmise kohta (Moniteur belge, 31.12.1980, lk 14584) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „15. detsembri 1980. aasta seadus”) artikkel 9 sätestab:\n„Artiklis 6 ette nähtud tähtajast kauem Belgias elamiseks peab välismaalasel, kes ei kuulu artiklis 10 loetletud juhtude alla, olema ministri või tema volitatud isiku luba.\nVälismaalane peab seda luba taotlema oma elukoha või välismaal viibimise koha pädevalt Belgia diplomaatiliselt või konsulaaresinduselt, välja arvatud rahvusvahelise lepingu, seaduse või kuninga dekreediga ette nähtud erandite korral.\nVälismaalane võib erandlikus olukorras taotleda seda luba oma elamiskoha vallavanemalt või linnapealt, kes edastab selle ministrile või tema volitatud isikule. Sellisel juhul väljastatakse luba Belgias.”\n13 Sama seaduse artikkel 40 sätestab:\n„1. Ilma et see piiraks [Euroopa Liidu] Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni määruste kohaldamist ning soodsamate sätete kohaldamist, millele võib tugineda EÜ kodanikust välismaalane, on tema suhtes kohaldatavad järgmised sätted.\n2. Käesoleva seaduse tähenduses on EÜ kodanikust välismaalane Euroopa ühenduste liikmesriigi kodanik, kes elab või reisib Belgia Kuningriiki ja kes:\n1) tegutseb või kavatseb tegutseda seal töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana;\n2) kasutab või kavatseb kasutada seal teenuseid;\n3) kasutab või kavatseb kasutada õigust sinna elama jääda;\n4) kasutab või kavatseb kasutada pärast ühenduses töötamise lõpetamist õigust seal elada;\n5) läbib või kavatseb läbida seal põhitegevusena kutseõppe akrediteeritud õppeasutuses; või\n6) ei kuulu ühtegi punktides 1−5 toodud kategooriasse.\n3. Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, samastatakse EÜ kodanikust välismaalasega lõike 2 punktide 1, 2 ja 3 tähenduses mis tahes kodakondsusega isik, kes on asunud või asub EÜ kodanikust välismaalase juurde elama ning kes on:\n2) tema enda või tema abikaasa alla 21-aastane või ülalpeetav alaneja sugulane;\n3) tema enda või tema abikaasa ülalpeetav üleneja sugulane;\n4) punktides 2 ja 3 mainitud isiku abikaasa.\n4. Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, samastatakse EÜ kodanikust välismaalasega lõike 2 punktide 4 ja 6 tähenduses mis tahes kodakondsusega isik, kes on asunud või asub EÜ kodanikust välismaalase juurde elama ning kes on:\n2) tema enda või tema abikaasa ülalpeetav alaneja sugulane;\n5. Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, samastatakse EÜ kodanikust välismaalasega lõike 2 punkti 5 tähenduses mis tahes kodakondsusega isik, kes on EÜ kodanikust välismaalase abikaasa või EÜ kodanikust välismaalase enda või tema abikaasa ülalpeetav laps ja kes on asunud või asub EÜ kodanikust välismaalase juurde elama.\n6. EÜ kodanikust välismaalasega samastatakse ka Belgia kodaniku abikaasa, kes on asunud või asub oma abikaasa juurde elama, samuti nende alla 21-aastased või ülalpeetavad alanejad sugulased, ülalpeetavad ülenejad sugulased ning nende alanejate või ülenejate sugulaste abikaasad, kes on asunud või asuvad nende juurde elama.”\n14 G. Ruiz Zambrano taotles 14. aprillil 1999 varjupaika Belgias, kuhu ta oli saabunud Belgia Bogotá (Colombia) saatkonnast antud viisa alusel. Tema abikaasa, kes on samuti Colombia kodanik, taotles selles liikmesriigis pagulasseisundit 2000. aasta veebruaris.\n15 Belgia ametiasutused keeldusid 11. septembri 2000. aasta otsusega nende taotlusi rahuldamast, lisades neile kättetoimetatud riigist lahkumise korraldusele klausli, et neid ei saadeta tagasi Colombiasse, arvestades nimetatud riigis valitsevat kodusõja olukorda.\n16 G. Ruiz Zambrano esitas 20. oktoobril 2000 taotluse riigis elamise seadustamiseks 15. detsembri 1980. aasta seaduse artikli 9 kolmanda lõigu alusel. Oma taotluses viitas ta Colombiasse tagasipöördumise täielikule võimatusele ja olukorra väga tõsisele halvenemisele selles riigis, rõhutades muu hulgas oma pingutusi Belgia ühiskonda integreerumisel, prantsuse keele õpinguid ja lapse õppimist eelkooliasutuses, samuti ohtu, et Colombiasse naasmisel kordub raske posttraumaatiline stressihäire, mille all ta kannatas 1999. aastal, pärast seda, kui nädalaks ajaks rööviti tema 3‑aastane poeg.\n17 Taotlus jäeti 8. augusti 2001. aasta otsusega rahuldamata. Otsuse peale esitati tühistamiskaebus ja täitmise peatamise taotlus Conseil d’État’le, kes jättis täitmise peatamise taotluse 22. mai 2003. aasta otsusega rahuldamata.\n18 Alates 18. aprillist 2001 on G. Ruiz Zambrano ja tema abikaasa elukohaks registreeritud Schaerbeeki kohaliku omavalitsuse üksus (Belgia). Põhikohtuasja kaebuse esitaja sõlmis tööluba omamata 2. oktoobril 2001 äriühinguga Plastoria tähtajatu töölepingu täistööajaga töötamiseks alates 1. oktoobrist 2001.\n19 G. Ruiz Zambrano abikaasal sündis 1. septembril 2003 teine laps Diego, kes sai Belgia kodakondsusseadustiku artikli 10 lõike 1 alusel Belgia kodakondsuse, kuna Colombia seaduste kohaselt ei saa väljaspool Colombia territooriumi sündinud lapsed Colombia kodakondsust, kui vanemad ei esitata Colombia kodakondsuse saamiseks sõnaselget avaldust.\n20 Veel nähtub eelotsusetaotlusest, et teise lapse sündimise ajal oli G. Ruiz Zambranol piisavalt elatusvahendeid, kuna ta töötas. Selle töötamise eest sai ta töötasu, mis vastas kohaldatavatele tasumääradele ja millest arvestati maha riiklikku sotsiaalkindlustusskeemi tehtavad maksed, samuti tasuti tema kanda olevate kohustuslike maksetena ette nähtud summad.\n21 G. Ruiz Zambrano ja tema abikaasa esitasid 9. aprillil 2004 uue taotluse riigis elamise seadustamiseks 15. detsembri 1980. aasta seaduse artikli 9 kolmanda lõigu alusel, tuues uue asjaoluna välja teise lapse sünni ning tuginedes inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 4 artiklile 3, mis ei luba nende last saata sunniviisiliselt välja riigist, mille kodanik ta on.\n22 Pärast seda, kui 26. augustil 2005 sündis nende kolmas laps Jessica, kes sai nagu ta vendki Belgia kodakondsuse, esitasid G. Ruiz Zambrano ja tema abikaasa 2. septembril 2005 elamisõiguse tunnustamise taotluse 15. detsembri 1980. aasta seaduse artikli 40 alusel kui Belgia kodaniku ülenejad sugulased. 13. septembril 2005 väljastati neile mõlemale elukoha registreerimistõend, mis esialgu hõlmas nende riigis viibimist kuni 13. veebruarini 2006.\n23 G. Ruiz Zambrano taotlus elamisõiguse tunnustamiseks jäeti 8. novembril 2005 rahuldamata põhjendusel, et ta „ei saa tugineda 15. detsembri 1980. aasta seaduse artiklile 40 seetõttu, et ta ei ole täitnud oma riigi seadusi ega ole registreerinud oma last diplomaatilises või konsulaaresinduses, vaid on selle asemel läbinud nõuetekohaselt menetluse, mille alusel on [laps] saanud Belgia kodakondsuse, ning püüdnud seejärel sellele tuginedes muuta seaduslikuks ka enda elamist Belgias”. Tema abikaasa taotlus elamisõiguse tunnustamiseks jäeti 26. jaanuaril 2006 rahuldamata samasuguse põhjendusega.\n24 Märtsis 2006, mil G. Ruiz Zambrano esitas elamisõiguse tunnustamise taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale kaebuse asja uueks läbivaatamiseks, väljastati talle n-ö erandlik elamisluba, mis on kehtiv kaebuse läbivaatamise aja vältel.\n25 G. Ruiz Zambrano tööleping peatati 10. oktoobril 2005 majanduslikel põhjustel, misjärel ta esitas esimese taotluse töötuskindlustushüvitise saamiseks, mille rahuldamata jätmise otsus tehti talle teatavaks 20. veebruaril 2006. Selle otsuse peale esitas ta 12. aprillil 2006 kaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtusse.\n26 Selle otsuse peale esitatud kaebuse menetlemise raames kinnitas Office des étrangers (välismaalaste amet), et „asjassepuutuv isik ja tema abikaasa ei või töötada, kuid nende suhtes ei saa rakendada riigist väljasaatmise meetmeid, kuna nende taotlus riigis elamise seadustamiseks on jätkuvalt menetluses”.\n27 Direction générale du contrôle des lois sociales’i (sotsiaalseaduste kontrolliasutus) poolt G. Ruiz Zambrano tööandja asukohas 11. oktoobril 2006 korraldatud uurimise käigus tuvastati, et asjassepuutuv isik oli tööl. Tal tuli töötamine viivitamatult lõpetada. G. Ruiz Zambrano tööandja lõpetas tema töölepingu järgmisel päeval sama kuupäeva seisuga ning ilma hüvitust maksmata.\n28 G. Ruiz Zambrano esitatud taotlus saada alates 12. oktoobrist 2006 täielikku töötuskindlustushüvitist jäeti rahuldamata ONEm’i otsusega, mis tehti teatavaks 20. novembril 2006. Sellegi otsuse kohta on eelotsustaotluse esitanud kohtus pooleli menetlus, mille algatamise aluseks olnud kaebus esitati 20. detsembril 2006.\n29 23. juulil 2007 tehti asjassepuutuvale isikule teatavaks välismaalaste ameti otsus, millega lükati vastuvõetamatuse tõttu tagasi tema 9. aprillil 2004 esitatud taotlus riigis viibimise seadustamiseks. Selle otsuse peale Conseil du Contentieux des Étrangers’ile (kõrgem halduskohus välismaalaste küsimustega seonduvates asjades) esitatud kaebus tunnistati 8. jaanuari 2008. aasta otsusega esemetuks, kuna välismaalaste amet oli selle otsuse tagasi võtnud.\n30 Välismaalaste amet teatas 25. oktoobri 2007. aasta kirjaga G. Ruiz Zambranole, et kaebus asja uueks läbivaatamiseks, mille ta esitas 2006. aasta märtsis otsuse peale, millega jäeti rahuldamata tema 2. septembri 2005. aasta taotlus elamisõiguse tunnustamiseks, tuleb 30 päeva jooksul kirja kättesaamisest esitada tühistamiskaebuse kujul uuesti Conseil du Contentieux des Étrangers’ile.\n31 G. Ruiz Zambrano esitas sellise tühistamiskaebuse 19. novembril 2007, eitades talle otsuses ette heidetud „õiguslike skeemide leiutamist” ja meenutades, et tema alaealised Belgias sündinud lapsed ei saanud Belgia kodakondsust mitte temapoolsete sammude tõttu, vaid Belgia seaduste kohaldamisest tulenevalt. Veel viitas G. Ruiz Zambrano direktiivi 2004/38 artiklite 2 ja 7 rikkumisele ning 4. novembril 1950 Roomas allkirjastatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK”) artikli 8 rikkumisele ja selle konventsiooni protokolli nr 4 artikli 3 lõike 1 rikkumisele.\n32 Euroopa Kohtule esitatud kirjalikes märkustes teatas Belgia valitsus, et alates 30. aprillist 2009 on G. Ruiz Zambranol ajutine elamisõigus, mis on pikendatav, kui ei ole ette nähtud teisiti, ning ta võib saada C-tüüpi tööloa vastavalt rände- ja varjupaigapoliitika ministri 26. märtsi 2009. aasta juhendile, mis käsitleb 15. detsembri 1980. aasta seaduse endise artikli 9 kolmanda lõigu ja artikli 9bis kohaldamist.\n33 Eelotsusetaotlusest nähtub, et kaks põhikohtuasjas kõne all olevat otsust, millega ONEm keeldus tunnustamast G. Ruiz Zambrano õigust saada töötuskindlustushüvitist kõigepealt ajutise töötuse perioodil alates 10. oktoobrist 2005 ja seejärel alates 12. oktoobrist 2006 pärast töö kaotust, põhinevad seisukohal, et tööpäevad, millele ta tugineb kui tema vanusekategooria töötajatelt nõutavale staažile, s.o 468 tööpäeva 27 kuu jooksul enne töötuskindlustushüvitise taotluse esitamist, ei ole läbitud kooskõlas välismaalaste elamisõigust ja võõrtöötajate tööd käsitlevate õigusnormidega.\n34 G. Ruiz Zambrano vaidlustas eelotsusetaotluse esitanud kohtus selle seisukoha, väites muu hulgas, et tal on elamisõigus vahetult EÜ asutamislepingu alusel või vähemalt tuletatud elamisõigus, mida on tunnustatud 19. oktoobri 2004. aasta otsuses kohtuasjas C‑200/02: Zhu ja Chen (EKL 2004, lk I‑9925) liikmesriigi kodanikust väikelapse ülenejate sugulaste puhul, ning seetõttu on ta vabastatud tööloa omamise kohustusest.\n35 Neil asjaoludel otsustas Tribunal du travail de Bruxelles menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas [EÜ] artiklid 12, 17 ja 18 – mõni neist eraldivõetuna või mitu sätet koos, kas eraldi või koosmõjus – annavad liidu kodanikule õiguse elada selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanik see isik on, sõltumata sellest, kas isik on eelnevalt kasutanud tal olevat õigust liikuda liikmesriikide territooriumil?\n2. Kas [EÜ] artikleid 12, 17 ja 18 koosmõjus põhiõiguste harta artiklitega 21, 24 ja 34 tuleb tõlgendada nii, et nendega igale liidu kodanikule ilma kodakondsuse alusel diskrimineerimiseta antud õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil tähendab, et juhul kui kodanikuks on väike alaealine laps, kes on kolmanda riigi kodanikust üleneja sugulase ülalpeetav, siis tuleb nimetatud lapsele tagada elamisõiguse kasutamine selle liikmesriigi territooriumil, kus ta elab ja mille kodanik ta on, sõltumata sellest, kas ta on ise või koos oma seadusliku esindajaga eelnevalt kasutanud õigust vabale liikumisele, ning ühtlasi tagada niisuguse elamisõiguse kasulik mõju, mille vajalikkust on tunnistanud ühenduse kohtupraktika [(eespool viidatud kohtuotsus Zhu ja Chen)], ning seda seeläbi, et kolmanda riigi kodanikust ülenejale sugulasele, kelle ülalpidamisel nimetatud laps on ja kellel on piisavalt elatusvahendeid ja ravikindlustus, antakse tuletatud elamisõigus, mis oleks selsamal kolmanda riigi kodanikul juhul, kui tema ülalpeetav alaealine laps oleks niisugune liidu kodanik, kes ei ole selle liikmesriigi kodanik, kus ta elab?\n3. Kas [EÜ] artikleid 12, 17 ja 18 koosmõjus põhiõiguste harta artiklitega 21, 24 ja 34 tuleb tõlgendada nii, et elukohaliikmesriigi kodanikust alaealise lapse elamisõigus peab kaasa tooma selle, et tööloa nõudest vabastatakse kolmanda riigi kodanikust üleneja sugulane, kelle ülalpeetav on nimetatud alaealine laps ning kelle puhul – v.a juhul, kui tööloa nõue tuleneb selle liikmesriigi õigusest, kus see isik elab – on nimetatud [liikmes]riigi sotsiaalkindlustussüsteemis arvestatava palgalise tööga täidetud piisavate elatusvahendite ja ravikindlustuse olemasolu tingimus, nii et nimetatud lapse elamisõigusega kaasneks kasulik mõju, mida ühenduse kohtupraktikas [(eespool viidatud kohtuotsus Zhu ja Chen)] on tunnustatud niisuguse liidu kodanikuks oleva alaealise lapse puhul, kes on mõne muu liikmesriigi, st mitte oma elukohaliikmesriigi kodanik, ja kes on kolmanda riigi kodanikust üleneja sugulase ülalpeetav?”\n36 Nende küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas liidu kodakondsust käsitlevaid EL toimimise lepingu sätteid tuleb tõlgendada nii, et need annavad kolmanda riigi kodanikust ülenejale sugulasele, kelle ülalpidamisel on tema alaealised lapsed, kes on liidu kodanikud, elamisõiguse liikmesriigis, mille kodanikud need lapsed on ja kus nad elavad, ning vabastavad ta selles liikmesriigis ka tööloa nõudest.\n37 Kõik Euroopa Kohtule märkusi esitanud valitsused ja Euroopa Komisjon väidavad, et niisugune olukord, milles on G. Ruiz Zambrano teine ja kolmas laps, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad on, olemata kunagi sellest liikmesriigist lahkunud, ei kuulu olukordade alla, mida puudutavad liidu õiguses tagatud liikumis- ja elamisvabadus. Järelikult ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohtu viidatud liidu õiguse sätted põhikohtuasjas kohaldatavad.\n38 G. Ruiz Zambrano väidab seevastu, et tema laste Diego ja Jessica tuginemine liidu kodakondsust käsitlevatele sätetele ei eelda nende lahkumist kõnesolevast liikmesriigist ning tema ise kui perekonnaliige võib nõuda selles liikmesriigis elamisõigust ja tööloa nõudest vabastamist.\n39 Kõigepealt olgu märgitud, et direktiivi 2004/38 artikli 3 „Soodustatud isikud” lõike 1 kohaselt kohaldatakse direktiivi kõikide liidu kodanike suhtes, kes „liiguvad liikmesriiki või elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, ja nende […] pereliikmete suhtes […]”. Järelikult ei ole see direktiiv kohaldatav niisuguses olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas.\n40 ELTL artikkel 20 annab igale isikule, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus, liidu kodaniku staatuse (vt eelkõige 11. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑224/98: D’Hoop, EKL 2002, lk I‑6191, punkt 27, ja 2. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑148/02: García Avello, EKL 2003, lk I‑11613, punkt 21). Kuna põhikohtuasja kaebuse esitaja teisel ja kolmandal lapsel on Belgia kodakondsus, mille saamise tingimused kuuluvad kõnesoleva liikmesriigi pädevusse (vt selle kohta eelkõige 2. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑135/08: Rottmann, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 39), on neil vaieldamatult liidu kodaniku staatus (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsused Garcia Avello, punkt 21, ning Zhu ja Chen, punkt 20).\n41 Euroopa Kohus on korduvalt märkinud, et liikmesriikide kodanike põhistaatus on olla liidu kodanik (vt eelkõige 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑184/99: Grzelczyk, EKL 2001, lk I‑6193, punkt 31, ning 17. septembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑413/99: Baumbast ja R, EKL 2002, lk I‑7091, punkt 82, ja eespool viidatud kohtuotsused Garcia Avello, punkt 22, Zhu ja Chen, punkt 25, ning Rottmann, punkt 43).\n42 Seetõttu on ELTL artikliga 20 vastuolus siseriiklikud meetmed, mille tagajärjel jäävad liidu kodanikud ilma reaalsest võimalusest kasutada põhilisi õigusi, mida liidu kodaniku staatus neile annab (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Rottmann, punkt 42).\n43 Sellise tagajärje toob kaasa keeldumine anda kolmanda riigi kodanikule elamisõigust liikmesriigis, kus elavad tema ülalpidamisel olevad alaealised lapsed, kes on selle liikmesriigi kodanikud, samuti keeldumine anda sellele isikule tööluba.\n44 Tuleb märkida, et elamisõiguse andmisest keeldumise tagajärjel peavad need liidu kodanikuks olevad lapsed lahkuma liidu territooriumilt, et olla koos oma vanematega. Samuti juhul, kui sellisele isikule ei anta tööluba, võib tal nappida vajalikke vahendeid iseenda ja oma perekonna ülalpidamiseks, mis tooks samuti tagajärjena kaasa selle, et liidu kodanikuks olevad lapsed peavad lahkuma liidu territooriumilt. Niisuguses olukorras on kõnesolevatel liidu kodanikel tegelikult võimatu kasutada põhilisi õigusi, mida liidu kodaniku staatus neile annab.\n45 Seetõttu tuleb esitatud küsimustele vastata, et ELTL artiklit 20 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik esiteks keeldub andmast kolmanda riigi kodanikule, kelle ülalpidamisel on tema alaealised lapsed, kes on liidu kodanikud, elamisõigust liikmesriigis, kus on laste elukoht ja mille kodanikud nad on, ning teiseks keeldub andmast sellele kolmanda riigi kodanikule tööluba, kui niisugused otsused jätaksid kõnesolevad lapsed ilma reaalsest võimalusest kasutada põhilisi liidu kodaniku staatusega seotud õigusi.\n46 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\nELTL artiklit 20 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik esiteks keeldub andmast kolmanda riigi kodanikule, kelle ülalpidamisel on tema alaealised lapsed, kes on liidu kodanikud, elamisõigust liikmesriigis, kus on laste elukoht ja mille kodanikud nad on, ning teiseks keeldub andmast sellele kolmanda riigi kodanikule tööluba, kui niisugused otsused jätaksid kõnesolevad lapsed ilma reaalsest võimalusest kasutada põhilisi liidu kodaniku staatusega seotud õigusi.


Sony Xperia 5 II ülevaade: Xperia tootevaliku täht? - Telefonid\nSony Xperia 5 II ülevaade: Xperia rivistuse täht\n- Sony tegi sellega suure mängu Xperia 1 II aasta alguses, pakkides selle lipulaeva telefoni 4K ekraaniga ja kõrge hinnaga, et kajastada selle ainulaadset seisundit.\nXperia 5 II on kompaktsem lipulaev, mis on ka taskukohasem, kuid selle käigus tundub see väiksem telefonitoru tegelikult täielikum pakett. Tundub parem Xperia telefon.\nMõõdud: 158 x 68 x 8 mm / kaal: 163 g\nXperia 5 II näeb välja nagu mini Xperia 1 II, kuid arendab ka disaini varasem Xperia 5 . Pange kõik need telefonid kõrvuti ja näete selgelt, et need on omavahel seotud.\nSee on ka kenasti teostatud disain, millel on kõrge ehitus- ja ehituskvaliteet, IP65/68 kaitse, mis hoiab ära vee ja tolmu - nagu võiks oodata tippseadmelt - koos Gorilla Glass 6 -ga ees ja taga ning metallist südamik, mis seob kõik kokku.\nServad on pehmelt kumerad, nii et seda on mugav käes hoida, paremal küljel on nööbid laiali. Need nupud pakuvad helitugevuse reguleerimist, toitenupp on integreeritud sõrmejäljeskanneriga Google'i assistent nupp ja lõpuks spetsiaalne päästik.\nÜldiselt on see nuppude paigutus pisut räpane ja meid ei müüda Google'i assistendi nupul - assistendile on lihtne pühkimise või hääle kaudu juurde pääseda - ja on kahju, et te ei saa seda nuppu millegi muu tegemiseks keelata või ümber teha.\nKaameranupp on pikka aega olnud Xperia telefonide tunnusmärk, noogutus selle positsioneerimisele kaameratelefonina ja võimaldab pika vajutusega kaamerale otsest juurdepääsu. Saate seadistada toitenupu nii, et kaamera käivitatakse ka topeltvajutusega, nii et jällegi on see võib-olla lihtsalt segadus selle telefoni raamil.\nSony peab selle seadme puhul kinni ka kuvasuhtest 21: 9, nii et see on pikk, kuid ei ole liiga lai - ja see muudab suurte konkurentidega võrreldes ühe käega kasutamise üsna lihtsaks. Kuid ees ja kaameral on veel mõni raam, mis sisaldab esikaamerat, vältides Sony sälke ja augurauke. Oleme selle kujundusega rahul, kuid mõned võivad seda pisut aegununa näha. Selle eeliseks on mängimise või filmide vaatamise ajal telefoni haardumiseks ruumi pakkumine, mida Sony arvab, et saate selle telefoniga palju ära teha.\nSeal on ka 3,5 mm kõrvaklappide pesa, mis sobib suurepäraselt neile, kes ei soovi traadita ühendust kasutada, samas kui ka kõlarite seadistamine on suurepärane. Kõlarid üla- ja alaosas pakuvad stereoseadet, lülitiga Dolby Atmos, et seda heli veelgi rikastada. Samuti toetab see Sony dünaamilist vibratsioonisüsteemi, mis annab meediarakendustele heliribale vastavat füüsilist tagasisidet. Lülitasime selle välja, kuid mõnele võib see täiendus meeldida.\nTelefoni küljel on sõrmejäljeskanner ja ausalt öeldes pole see suurepärane. Kui sõrm on kergelt niiske või higine, keeldub see töötamast. Meil oli testimise ajal sageli teateid ebaõnnestumistest ja kasutasime suurema osa aja avamiseks selle asemel käsitsi PIN -koodi.\n21: 9 kuvasuhe\nSony räägib palju oma kuvaritest, kasutades oma teleriperekonna Bravia tehnoloogiat, X1 for Mobile pakub kiibi suurendamist, võimalust lülitada sisse loojarežiim, et muuta see loomulikumaks, ja palju muud. Nii on see olnud Sony telefonide puhul juba mitu aastat, kuid siin saate suurepäraseid tulemusi.\nSee on OLED -ekraan, nii et saate paneelilt värvi ja sügava musta värvi. Need võivad mõnikord filmides veidi puruneda, kui heledus langeb liiga kaugele, kuid see on kõikide seadmete puhul tavaline. Ekraani suurus on päris hea, samas kui eraldusvõime annab palju detaile. Kuigi loojarežiim võib rakendustes ja mängudes tunduda pisut uimane, saate selle seadistada automaatselt videorakendustesse haakuma ning see võib parema tulemuse saavutamiseks vähendada üleküllastumist.\nÜks Xperia 5 II tehnilistest edusammudest, mis on atraktiivsem kui Xperia 1 II, on see, et Sony on nüüd valinud 120 Hz paneeli, mis tähendab, et teil on juurdepääs sellele kiiremale värskendussagedusele, et teha mõningaid toiminguid, näiteks sisu sirvimine , visuaalselt sujuvam.\nCall of Duty mobiilivõistluste sponsorina pakub telefon seda režiimi ka mängus - kuigi see pole püha graal, mida võite arvata, peate mängu parima värskendussageduse saamiseks loobuma detail, mis on meie arvates kompromiss, mida ei tasu teha.\nKas saate PS4 -l tasuta Internetis mängida?\nSoovi korral saate ekraani käivitada sagedusel 60 Hz, mis võib pikendada aku kasutusaega ja seda tasub teha, kui teid ei häiri kiirem värskendamine või veedate suurema osa ajast filmide vaatamisel, kus see pole üldse oluline.\nQualcomm Snapdragon 865 5G protsessor\n8 GB muutmälu, 128 GB mälu, microSD -pesa\nAku: 4000 mAh, kiire laadimine\nSellesse telefoni on pakitud lipulaeva riistvara, mille toiteallikaks on Qualcomm Snapdragon 865. See annab juurdepääsu 5G -ühenduvusele - kui teie võrk on selleks valmis -, pakkudes samal ajal siidiselt sujuvat Androidi. Oleme 2020. aastal näinud palju Snapdragon 865 seadmeid ja Xperia 5 II liitub nende ridadega.\nEsitus on suurepärane, seda suurendab suurepärane ekraan. Kõige nõudlikumaid mänge käivitades pakub Xperia 5 II neid ülevaatlikult. See nimemäng Call of Duty Mobile pakub meeletu mängimist sellistes režiimides nagu 10 v 10 ilma kogelemiseta ja seadme liigse kuumutamiseta, andes parema jõudluse kui need Snapdragon 765 seadmed, mis on 2020. aastal pealkirjades domineerinud.\nSee suurepärane jõudlus pole juhus: Sony Mobile tegi selle turuletoomisel suure kõne selle telefoni mängutulemustest. Ja olles mänginud palju Call of Duty Mobile, see kõlab tõsi.\nÜks sisemisi elemente, mis on mõeldud jahutamiseks, on grafeenplekk, mis on ka üks põhjus, miks traadita laadimist pole saadaval. See on meie arvates väike asi, sest kiire juhtmega laadimine (karbis 18 W laadijaga) on endiselt olemas. Aku 4000 mAh mahutavus on samuti märkimisväärne tõus võrreldes 2019. aasta Xperia 5 -ga.\nSuurem aku tähendab loomulikult, et telefon peab kauem vastu. Kuid nii ekraanilt kui ka 5G -lt (kui teil on see) on suurenenud nõudmised. Üldiselt on see aga telefon, mis kestab enamiku päevade jooksul. See ei ole tähtede pikaealine jõudlus ja mõned sellised keskmise suurusega Snapdragon 765 seadmed kestavad kauem, kuid arvame, et enamik on õnnelikud.\nXperia 5 II pakub esmaklassilist jõudlust ja ainult ekraani kuvasuhe muudab selle enamiku ülejäänud turuga võrreldes pisut veidraks. Kuid samal ajal on see pisut kompaktsem telefon - ja sellel on endiselt palju atraktiivsust, kus vähesed teised sellist seadet pakuvad.\nÜlimalt lai (16 mm): 12 megapikslit, 1/2,55 tolli sensor, f/2,2 ava\nPõhiline (24 mm): 12 MP, 1/1,7 tolli (1,8 µm), f/1,7, optiline stabiliseerimine (OIS)\nTele (70 mm): 12 MP, 1/3,4 tolli, f/2,4, OIS\nEsikülg: 8MP, 1/4 tolli, f/2,0\nSony on üks suurimaid anduririistvara tarnijaid nutitelefonide tootjatele, seega on alati olnud huvitav, et Sony enda seadmed ei ole turul parimatega võrreldes eriti hästi toiminud. See kehtib taas Xperia 5 II kohta: me võtaksime Google Pixel 5 üle Xperia 5 II lihtsuse ja jõudluse poolest võtmevaldkondades, nagu hämaras pildistamine ja HDR (kõrge dünaamiline ulatus) jõudlus igal nädalapäeval.\nSony jääb Xperia 5 II-s kasutama 12-megapiksliseid kaameraid, öeldes, et suudab nendelt anduritelt teavet kiiremini lugeda, kui oleks võimalik mõnest kõrge eraldusvõimega pikslite eraldamise korraldusest, mida pakuvad paljud teised telefonid. Tõepoolest, nutitelefonide tegelikku jõudlust näib ajendavat arvutuslik fotograafia - tehisintellekt või tehisintellekt -, mitte ainult andurid ja optika.\nKuid mõned eelised on tõesed - Xperia 5 II jäädvustab fotosid kiirusega 20 kaadrit sekundis, mis tähendab, et saate mõned neist tegevusvõtetest teravate detailidega. See sobib suurepäraselt alati liikuvate objektide, näiteks loomade jaoks. Nende sarivõtetega saate häid tulemusi.\nPõhikaamera töötab heas valguses hästi, kuid vähese valguse tingimustes pole see nii põnev kui konkurendid, kes töötlevad neid pilte paremini, vähendades müra ja suurendades kontrasti. Sony tulemused võivad tunduda pisut tasased, kaotades valguse langemisel värvi ja teravuse.\nVäga lainurkobjektiiv on hea, pildid on üle kaadri üsna teravad, mida mõned väiksemad telefonid ei saa väita.\nTeleobjektiiv on märgatavalt pehmem kui põhikaamera, kuid selle olemasolu on hea. Siit saate 3 -kordse optilise suumi, lisaks veel 3 -kordse digitaalse suumi. Üks kummalisusi Sony kaamerasüsteemis on see, et iga objektiiv töötab eraldi - nii et näpistage põhikaamerat ja saate 3 -kordse digitaalse suumi, ei lülitu see telekaamerale ise üle.\nOsa sellest on sellest, et Sony paigutab need kolm objektiivi põhilisteks objektiivideks, mis fotograafil oma kaamerakotis oleksid - kuid me arvame, et see on lahtiühendamine. See on nutitelefon ja palju mugavam on näpistada kogu pakutavat valikut, selle asemel, et soovitud tulemuse saavutamiseks teisele kaamerale üle minna.\nMeil on Xperia 5 II kohta sama kriitika, mis meil teiste Sony telefonide kohta 2020. aastal ja varem. Kaamerate kasutuskogemus on pisut katki ja rakendus on keerulisem kui vaja. See on loodud fotograafidele meeldima ja tugineb kaamerate kogemustele, selle asemel et pakkuda lihtsust, mida nutitelefoni kasutajad tõenäoliselt soovivad.\nSiin kehtib tõesti sama, mis Xperia 1 II puhul. Kogemus oleks parem, kui Sony sihiks selliseid asju nagu rakenduste kasutatavus, loobudes erinevate „režiimide” vaevalisest paigutusest - igaüks küsib oma õiguste valikut - ja teeks lihtsalt korraliku rakenduse. Pidage meeles, et Sony pakub ka nende kaamerate jaoks eraldi rakendust CinemaPro ja PhotoPro, mis pakub täpsemaid valikuid. Ühesõnaga, see on jama.\nEsikaamera pakub üsna häid fotosid ja tasub see lihtsalt enda seadmetele jätta, sest portree -selfie režiim pole eriti hea. Servade tuvastamine on nõrk, nii et bokeh (hägune taust) efekt tundub tõesti võlts, samas kui paljud näokorrektsiooni funktsioonid on vaikimisi sisse lülitatud, nii et te ei näe esimese pildistamise ajal välja nagu teie.\nVideo esiküljel on Xperia 5 II palju tugevam. Seal on 4K HDR -video - seda on Sony juba mõnda aega pakkunud - nüüd on lisatud 120 kaadrit sekundis aegluubis 4K HDR -is. Stabiliseerimine on hea ka videote puhul, mida Sony on juba ammu osanud pakkuda.\nKuidas Sony tarkvara koguneb?\nAndroid 10 (käivitamisel)\nSony on viimastel aastatel Androidist tehtud muudatused tagasi võtnud, vähendades paisumist ja naastes palju loomulikuma tunde juurde. Mõningaid erinevusi on veel, kuid kanderaketist seadete menüüsse on asjad põhimõtteliselt piiramatud Google Android. On mõned rakendused, mida Sony soovib eelinstallida, kuid valdava enamuse saate seadistamisel mitte installida.\nPõhimõtteliselt, arvestades hiljutisi väljaandeid, on tarkvara tegelik negatiivne külg see, et see on endiselt Android 10, kuid kuna vähesed tootjad on veel Android 11 -le värskendanud, pole see suur probleem. Kuid võib juhtuda, et 2021. aasta saabub, kui Sony pole värskendamiseks midagi ette võtnud.\nOn ka mõningaid täiendusi, mis on ka lõbusad. Sony Game Enhancer on olnud varem saadaval ja siin on sellel mõned kasulikud funktsioonid, näiteks kõigi muude interaktsioonide lukustamine, et te mängimise ajal kogemata mängust välja ei pühiks.\nSony on lisanud ka ekraanisalvestuse, sealhulgas esikaamera heli ja video, kui soovite end tegevusele lisada. See võimaldab teil mängida ja jutustada nagu professionaalne striimija, kuigi telefoni disain ei aita neid, kes mängivad maastikul - pöidlad blokeerivad kaamera peaaegu alati mingil viisil - ja oleme leidnud, et hääl on summutatud läbi mikrofoni. Kuid omada 720p ekraanisalvesti on päris hea.\nMuidu on telefon üldiselt kiire ja kiire ning Sony loobub paljudest oma rakendustest Google'i rakenduste kasuks, luues suurepärase telefoni.\nSony Xperia 5 II -l on palju. See on võimas telefonitoru, mis pakub suurepärase ekraaniga kompaktset vormi - sealhulgas kiiremat värskendussagedust, mis on mõne jaoks soovitav - ja suurepärast heli.\nSee on päris hea telefon ka mängude jaoks, mis vastab kõrgetele nõudmistele, pakub mõistlikku aku kasutusaega ja pakub mõningaid toredaid lisafunktsioone, mis toetavad mängijaid (nt ekraanisalvestus).\nJällegi laseb kaamera külg allapoole. Saame aru, et Sony tahab seda võrrelda Sony Alpha mudelitega, kuid see on telefon ja telefonikeskne lähenemine muudaks selle paremaks. See tähendab, et see on endiselt võimeline, eriti põhikaamera, kuid see pole lihtsalt klassi parim.\nArvestades, et see on võimas, kuid kompaktne telefonitoru - ja saadaval odavamalt kui paljud lipulaevad -, säilitab Sony Xperia 5 II palju atraktiivset. Kindlasti on sellel rohkem atraktiivsust kui kulukas Xperia 1 II. Kuid see seisab taas silmitsi tugeva konkurentsiga.\nSamsungi telefon on sarnase hinnaga, tavapärasema kuvasuhtega, suurema ekraaniga ja tervikuna on see parem kaameraelamus. Mõlemad töötavad sama riistvaraga ja on väiksemaid erinevusi, kuid muidu on need üsna tihedalt kooskõlas.\nLugege täielikku Samsung Galaxy S20 FE ülevaadet\nOnePlus 8 on hinna ja kvaliteedi suhte poolest parem, pakkudes head ekraani, kuid ainult 90 Hz, pakkudes samas optimeeritud Oxygen OS kasutajaliidest, mida paljud naudivad. OnePlus-telefonide kaameratel on oma nõrgad küljed, kuid kiirlaadimise funktsioon on muljetavaldav.\nLugege täielikku OnePlus 8T ülevaadet\nkuidas iPhone'i sõidu ajal mitte häirida välja lülitada\ntaastada icloudi varukoopia iPhone 6\nahvide planeet frantsiis\nlülitage netflixis automaatne esitamine välja\nvideokõne aadressil & t


HAWAII PURSKAB KILAUEA VULKAAN\nNASA satelliit Terra omandas selle pildi 6. mail 2018. Kilauea vulkaani massiivsed vääveldioksiidi heitmed on siin näidatud kollase ja rohelise värviga. Kilauea juurest võib näha väiksemat, kuid paksemat vääveldioksiidgaasi torustikku. Valitsevad kaubandustuuled puhuvad ookeani kohal edelasse. Pilt NASA / METI / AIST / Jaapani kosmosesüsteemide / Jaapani ASTERi teadusmeeskonna kaudu.\nUUENDUS 12. mai 2018 Hawaii vulkaanide vaatluskeskusest / USGS: vulkaanilised rahutused K? Lauea vulkaani idaosas asuvas Ida-Rifti vööndis jätkuvad. Ehkki alates 9. maist ei ole ühestki 15 lõheavaga eraldunud laavat, viitavad maavärina aktiivsus, maapinna deformeerumine ja vääveldioksiidi jätkuvad kõrged heitkogused tõenäoliselt täiendavatele laavapuhangutele. Tulevaste haiguspuhangute asukoht pole kindlalt teada, kuid see võib hõlmata nii olemasolevate lõhede ülespoole tõusu (edelasse) kui ka allavoolu (kirdesse) või tegevuse jätkamist olemasolevate lõhede korral. Selliste lõhede kogukondade langus võib olla seotud laava uputamisega.\nLaava ja vääveldioksiidgaas levivad jätkuvalt Kilauea vulkaanist Hawaii Suurel Saarel, kus laavavood üle maapiirkonna on põhjustanud evakueerimise. Teisipäeva hilja (8. mai 2018) oli laavaga kaetud umbes 104 aakrit. Hawaii tsiviilkaitse teatas, et 35 ehitist - sealhulgas vähemalt 26 kodu - on hävitatud.\nTeisipäeva lõpu seisuga oli moodustunud kokku 12 vulkaanilõhet. Elanikud väljendasid pettumust ja ärevust voolava laava ja ohtlike aurude taustal.\n4. mai 2018 Mime Kalberi kolmas Leilani purse Vimeol.\nVideograaf Mick Kalber viibis 5. mail Leilani mõistes kohapeal, kus ta rääkis, et jäädvustas ülaltoodud dramaatilise video ja rääkis selle loo:\nSee on tapja video! Ja see võib olla üks viimaseid maapealseid kaadreid, mille ma saan enne, kui pean evakueeruma ... Pärast Pu'u 'O'o ventilatsioonitorust välja lastud laavat (35 aastat kestva praeguse purske peamine ventilatsiooniava) ) eelmisel esmaspäeval [30. aprillil 2018] liikus sisu idapoolse lõhe tsooni, põhjustades sadu maavärinaid Kapoho lähedal, umbes 15 miili languses. Terve nädala oli ennustatud uut purset… Maantee paisumisel hakkasid maanteedele tekkima praod. Ja siis, neljapäeva pärastlõunal [3. mai 2018], esines Pele (vulkaani jumalanna) Leilani talude alarajooni alumises osas. Algul tulistasid laava purskkaevud õhku ... kuid mõne tunni jooksul oli ta asunud laavavoolu, mis ähvardab nüüd kümneid läheduses asuvaid kodusid, ja geotermilisest elektrijaamast, mis on vaid veerand miili languses. See vool on nüüd peatunud ... kuid veel mitu hüppab läheduses. Ma elan alajaotuses ja pidevalt kogeme maavärinaid ... see pole veel käes, kuni see on läbi!\nVahepeal näitab allpool olev video, ka Mick Kalberilt, eetris vaadet:\n6. mai 2018 Vimeo saarel Mick Kalberi SUUR lõhede purske.\nPurskeline tegevus algas 30. aprillil 2018, kui Kilauea kraatri põrand hakkas varisema. Järgnesid maavärinad, sealhulgas üks tugevat maavärinat, mille suurusjärk oli +6, 9. Kogu aeg suruti laavat uutesse maa-alustesse piirkondadesse, mis murdsid lõpuks maapinna läbi sellistes piirkondades nagu Leilani mõisad (rahvaarv 1 560 2010. aasta rahvaloendusel) Hahoi Pahoa linna lähedal.\nEvakuatsioonid Leilani mõistes algasid 4. mail.\nUSGS teeb Twitteris oleva vulkaani järel head tööd.\nJälgige Twitteris @UGSGVolcanoes.\nKohale K? Lauea vulkaani tippkohtumise laavajärv, nüüd ~ 700 jalga kraatri serva all. https://t.co/VQbW9in8jU pic.twitter.com/TmHLWcXRTl\n- USGSi vulkaanid? (@USGSVolcanoes) 7. mai 2018\nSelles Halema uma a 7. mai maist pärit laavajärve video näitab katkendlike kivide kukkumistest põhjustatud agiteeritud järve pinda. 6. mail oli järve tase kraatri servast allpool umbes 220 m (240 jardit) ja see jätkub langust. #KilaueaErupts #usgs #hvo #hawaiianvolcanoobservatory #kilauea pic.twitter.com/gcAIwQX0pg\n- USGSi vulkaanid? (@USGSVolcanoes) 8. mai 2018\nVeel üks @CivilDefenseHI värskendus: aktiivsuses ei muutu; laava on katnud 104 aakrit ja hävitanud 35 struktuuri. twitter.com/5UBkwD2YAF\nKilauea on üks maailma aktiivsemaid vulkaane ning see on Hawaii Suurel saarel noorim ja kagupoolseim vulkaan. Ida-Rifti vööndis on purskav tegevus olnud pidev alates 1983. aastast.\nAlumine rida: pildid Kilauea vulkaani purskest 2018. aasta mais Hawaii Suurel Saarel.\nLoe edasi NASA-st.\nEelmine Artikkel 60-sekundilised astrouudised: nädala nähtavad pildid\nSelle nädala taevas lühidalt, 16. - 24. august\n4 peamist võtit kuufaaside mõistmiseks\nKuidas Maa toidab vulkaanilisi superaurutusi\nKuu, Veenus, elavhõbe järgmisel paaril hommikul\nMatemaatik Maryam Mirzakhani sureb 40-aastaselt


Tamm: Eesti kala on värske ja kvaliteetne\n14:06 18. September 2020\n15:43 25.09.2017 (Uuendatud 09:34 26.09.2017) lühendatud link\nKalanädalal osalemine juhatab noori inimesi kodumaise kala tarbimiseni, ütles maaeluminister Tarmo Tamm täna Jõgevamaa Gümnaasiumis Eesti toidu kuu raames toimuva kalanädala avamisel\nTALLINN, 25. sept — Sputnik. "Kalanädalal valmistavad õpilastele lõunasööke tippkokad. Loodetavasti aitab see tõsta noorte teadlikkust kala söömise kasulikkusest ning innustab neid kalatoite proovima ja sagedamini värsket kodumaist kala sööma," ütles Tamm, seisab ministeeriumi kodulehel.\n"Eesti kala on värske ja kvaliteetne ning see võiks jõuda sagedamini Eesti elanike toidulaudadele," lisas minister.\nKalanduse Teabekeskuse juhataja Toomas Armulik loodab, et kalanädal tekitab noortes kalanduse vastu suuremat huvi. "Loodan, et tänu kalanädalale tekib noortel side kodukandi kalakasvanduse ja seal kasvatatava kalaga," ütles Armulik. "Äkki sütitab üritus ka mõnes osalejas sügavama huvi kalanduse ja vesiviljeluse vastu ning järgmine kord pakutakse juba tema enda kasvanduse kala või saab õpilasest tulevikus kalakokk."\nViide kooli üle Eesti läheb igal kalanädala päeval külla tippkokk, kes valmistab söögivahetunniks õpilastele kohalikust kalakasvandusest pärit kalast maitsva roa. Kohal on ka kalakasvanduste esindajad, kes räägivad õpilastele kalandusest ja oma igapäevatööst.\nKalanädalat korraldab Kalanduse Teabekeskus koostöös Maaeluministeeriumiga ja korraldamist rahastatakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist 2014–2020.\nSeptembris kolmandat korda korraldatav Eesti toidu kuu ühendab üle 30 kodumaisele toidule pühendatud ürituse ja festivali. Toidukuu on osa müügiedenduskavast "Eesti toit 2015–2020", mille alla kuulub Eesti toidu kuu, Eesti toidutee, aasta toidupiirkonna valimine ja avatud toidutööstuste nädal.\nKalanädala ajakava Eesti toidu veebilehel.\nkodumaine, õpilased, toitumine, kala, kalanädal, Maaeluministeerium, Tarmo Tamm, Jõgevamaa, Eesti


Ülepakutud kleidid, hiigelkallis internet ja tohutult valearusaamu ehk 10 Oscari nädala hetke | Elu\nÜlepakutud kleidid, hiigelkallis internet ja tohutult valearusaamu ehk 10 Oscari nädala hetke (2)\nLiina Metsküla, Los Angeles, 24. veebruar 2015 17:27\n"Mõrd," teatas sõbranna Jess tuppa sisse astudes. Minu segaduses ilma peale lisas ta: "Joe rääkis, et sa lähed Los Angelesse Oscaritele. Mõrd, ma ütlen."\nInimeste reaktsioonid. Eelpool kirjeldatud situatsioon oli vaid üks paljudest sarnastest reaktsioonidest, mille osaliseks ma sain. Sest Oscar – olgem ausad, ka minu jaoks – oli midagi kauget, glamuurset ja staariderohket. Sinna lihtsalt ei pääse igaüks (kuigi minu ameeriklasest sõber Tom on käinud mõned aastad tagasi Oscareid kajastamas). Ma igaks juhuks klaarin ära paar valearusaama, mis kindlasti paljudel tekkinud on: ma ei tšillinud Leonardo DiCaprioga punasel vaibal, ma ei kandnud iga päev kontsakingi ja sädelevaid kleite ning tegelikult oli tööd väga palju.\nMEENUTUS 2015. AASTA OSCARI-GALALT: Lembit Ulfsak vastas alati küsimustele, kuid jäi pigem tagasihoidlikuks (1)\nKelle Oscarit hoiab Heti Tulve? (9)\n"Mis tunne on, et Eesti esimest korda Oscarile kandideerib?" Selline küsimus küsiti siis Venemaa filmi "Leviathan" režissöörilt. Mille peale nii režissöör kui tõlk naerma puhkesid ja ütlesid, et tegemist on Venemaa filmiga. Sealjuures ma veel kuulsin enne seda neid ajakirjanikke Eestist rääkimas – mõtlesin, et ohoh, nad isegi teavad, et Eesti siin osaleb. Sellest ma siiski esialgu aru ei saanud, et nad tahavad Venemaa pressinurgas Eesti kohta küsida. Kõigile ajakirjanikele anti ju lõppude lõpuks enne pressitelki sisenemist paberid, millel olid režissööride nimed, riigid ja pildid.\nMandariinid. Välja tuleb tuua, et terve Eesti ja Gruusia "Mandariinide" meeskond oli väga abivalmis ja sõbralik. Ühtegi intervjuud nii-öelda välja lunida ei tulnud. Aitäh teile, et olite nii koostöövalmid! Te olite tõeliselt tublid ja tegite kindlasti Eesti filminduses ajalugu!\nBussisõidud. Los Angeleses ühest kohast teise liiklemiseks kasutasin ma bussi. Kui rääkida ühistranspordist, siis olen üsna suur metroofänn, aga paraku Hollywoodist minule vajalikesse kohtadesse metrooga ei saanud. Juhiluba mul ka kaasas ei olnud ja taksot igal hetkel võtta ei raatsinud. Hotelli olin endale broneerinud selle loogika järgi, et liiga kaugele poleks minna ei Hollywoodi südamesse ega Eesti tiimi koju. Sellele vaatamata tuli aga ette võtta retki ühest otsast teise – ja need kestsid kohati kaks tundi! Kuigi elu lõunamaal on õpetanud mulle rohkelt kannatlikkust, jõudsin ikka korduvalt pabistada, et jään lihtsalt kuhugi hiljaks. Läks aga nii hästi, et minu ainus hilinemine oli kõigest viis minutit.\nPressikeskuse toiduvalik. Ajakirjanikule, kes jookseb (okei, sõidab) ühest Los Angelese otsast teise ning isegi bussis olles kirjutab lugusid ja kellel pole õieti aega korrakski söömiseks maha istuda, oli pressikeskuse rootsi laud jumalik. Oli pühapäev ja ühistransport liikles aeglasemalt kui tavaliselt, seega kartsin, et olen pressikeskusesse sisenemisel lootusetult hiljaks jäänud. Dolby teatri suunas tõtates lootsin, et mingi kiirtoidukoht jääb tee peale, kus saaks haarata kaasa võileiva ja kohvi. Ei jäänud. Kujutasin juba ette, kuidas jään Oscarite jagamisel nälga või pean hiigelhinna eest (mäletan, et Kopenhaagenis Eurovisionil pressitelgis olid hinnad päris krõbedad) süüa ostma. Aga ei! Rootsi laud oli tõeliselt rikkalik ja veel tasuta.\nPresidendiballi eelmäng. Ka Oscari gala ajal pressikeskuses olnud ajakirjanikud olid väga šikilt riides. Ei näinud mina meest, kellel poleks olnud ülikonda seljas. Pooltel naistel olid aga maani tualetid ja nendest omakorda pooled naised olid tõsiselt riietusega üle pakkunud. Roosa satsidega maani kleit? Pool selga paljas, mida katavad ainult pärlid? No kuulge, kuhu te enda arust lähete?\nKinnipidamine pani käed värisema. Suundudes pühapäeval pressikeskusesse, tegin tee peal rohkelt pilte. See aga äratas kahtlusi turvamehes, kes paistis üsnagi kuri. Ta lasi skännida mu kaelakaarti, mis oli originaal. Aga tema ei uskunud ikka, et ma olen päriselt meediaesindaja. Kutsus mind endaga kaasa. Kusjuures see oli tõeliselt hirmus – mul hakkasid käed värisema. Ma olen üsna kindel, et ta kahtlustas mind terrorismis. Õnneks pärast viite minutit lasti mul minna.\nTore hetk näha staare. Ei, tegelikult ei näinud ma eriti maailmakuulsaid tähti. Ainult neid, kes sel õhtul mõne Oscari said, tulid meie juurde pressikeskusesse küsimustele vastama. Väiksematele staaridele sai umbes kolm küsimust esitada, suurematele tähtedele kuni kümme. Minu lemmikhetk oli see, kui pressiruumi tuli J.K. Simmons (filmi "Whiplash" eest parima kõrvalosatäitja Oscari võitnud näitleja). Käisin seda filmi kinos vaatamas ja minu meelest tegi Simmons geniaalse õela rolli. Mul oli hea meel teda tavaolekus enda ees rääkimas näha.\nKui palju see internet maksab!? Teadsin ette, et Oscari gala ajal pressiruumis tasuta internetti ei ole ning see tuleb osta. Kuna veel samal hommikul ei teadnud kindlalt, kus Oscarite galat vaatan, siis selle ostmisega pead ei vaevanud. Kohapeal uurisin siis, kas ja kui palju maksab. Paarkümmend dollarit oleks olnud okei. Aga teatati, et see maksab 196 dollarit! Hiljem ütles Postimehe ajakirjanik, et see pidavat olema veel aeglane internet.. korralik maksaks 500 dollarit. Tule taevas appi!\nInglite linn paistab silma hoopis hullude inimeste poolest… (6)\nPildistada ei tohi! Intervjueerida ka mitte! Kui hakkasin tutvuma Mandariinide pressiinimese saadetud meediasündmuste kavaga, jäi seal silma, et ligi poolte ürituste juurde on kirjutatud, et absoluutselt mingi pildistamine ja intervjueerimine pole lubatud. Nende päevade jooksul Los Angeleses Oscari sündmusi väisates õppisin ära, et turvameetmed on ranged. Ja pildistada päriselt ka ei tohi! Üritused, mida fotografeerida ei tohtinud, olid näiteks Filmiakadeemia kokteiliõhtu, võõrkeelsete filmide sümpoosium ja loomulikult pressikeskus Oscari gala ajal. Viimases paistsid asjad nii karmid, et kui oleksin ühe süütu klõpsu inimestest teinud, siis ma ei imestaks, kui mind olekski välja visatud. Igaks juhuks ma siis ei klõpsutanud enam pilte.


Ajaloo vastused - Kontrolltöö Test Ülesanne | Ajalugu - 20. sajandi euroopa ajalugu - Tallinna Tehnikaülikool\n1.Rahvasteliit - rahvusvaheline organisatsioon , mis loodi 1919a. Eesmärgiks oli rahu ja julgeoleku kindlustamine ja rahvaste vaheline koostöö. Selle tegevus ei olnud edukas, kuna ei hoindu ära II maailmasõda.\n2.Demokraatliku tee vahel- Nt: AÜ, Ingl, Prants . Diktatuuri tee vahel- Nt: Itaalia ja saksamaa.\n3.Rahul ei olnud- Saksamaa- ta polnud rahul versaille lepingu tingimustega, luges neid ebaõiglaseks. Sakslastega asutanud alad tuli loovutada naaberriikidele. * Ungari- pidi loovutama enamiku oma senistest territooriumitest. * Venemaa- ta tahtis maailma uuesti ümber jagada. * Itaalia ja Jaapan- nad jäeti ilma territootiumitest ja kolooniatest, mida nad enda omaks pidasid .\n4.Weimari vabariigiks nimetatakse Saksamaal perioodi alates 1919 kuni 1933. aastani. Seda hakati kutsuma nii, kuna Weimari linnas võeti vastu uus Saksamaa konstitutsioon ja kuulutati välja vabariik. Tegemist oli esimese demokraatliku riigiga Saksamaa ajaloos, mille eluiga jäi aga lühikeseks ja 1933. aasta jaanuaris pärast Adolf Hitleri võimuletulekut see lagunes .\n5.1923 valitses Saksamaal poliitiline kriis. Ameerika ühendriikide rahandusminister Dawesi ettepanekul kergendati sakslaste reparatsioonikoormat ning pikendati maksete tasumise tähtsaegu, Ameerika andis Saksamaale repatarsioonide maksmiseks ka laenu. Saksa majandusele mõjusid sellised sammud elustavalt, rahandus stabilisseerus, majandus pöörus ülesmäe kogu euroopas.\n6.Rapallo leping oli 16. aprillil 1922. aastal Itaalias vastu võetud Vene SFNV ja Saksamaa Weimari vabariigi vahel sõlmitud rahvusvaheline leping,millega taastati riikide vahel diplomaatilised suhted, loobuti sõjakahjude


Igemeravi Tallinnas, plastiline parodontoloogia - Meerhof Dental Kliinik\nParodontiidiks nimetatakse kudede kogumit, mis ümbritseb hambaid. Nende hulka kuuluvad: ige, luusomp, kuhu kinnitub hammas, juuretsemendid.\nPõletik, ebamugavustunne kudedes võib põhjustada rasket haigust. Seega planeerige kindlasti ravi parodontoloogi juures, kui märkate järgmisi sümptomeid:\nVeritsus hammaste harjamisel;\nEbamugavustunne selles piirkonnas;\nIgemete turse, punetus;\nStatistika kohaselt on rohkem kui 98% elanikkonnast vanuses 35-45 aastat kokku puutunud eelnimetatud sümptomitega ning vajavad arst-parodontoloogi konsultatsiooni.\nMeerhof Dental Kliiniku hambaarstid hoolitsevad iga patsiendi tervise eest, seega on tagatud asjakohasel tasemel:\nHinnakiri Parodontoloogia te saate leiate siit


Boeing lennuliinide Kontrollige õhusõidukite | DLL Suite\nHome › Google News › Boeing lennuliinide Kontrollige õhusõidukite\nBoeing lennuliinide Kontrollige õhusõidukite\nBoeing on andnud 68 lennukit 13 lennufirmad ja on 862 täitmata tellimusi.\nTa ütleb, et ta kavatseb suurendada tootmist 10 kuu lõpuni, kahekordne määr käesoleva aasta alguses.\n“Käesolevates kontrolle on koguda andmeid, et toetada võimalikke õigusloome reguleerijad.”\nLennuõnnetuste Uurimise Büroo ütles avariimajakaga (ELT) – mis kasutab oma aku saata üksikasjad lennuki asukohta avarii korral – on nüüd keskenduda oma uurimise.\n“Üksikasjalik läbivaatamine ELT näidanud mõningaid märke häireid aku rakud,” ütles Lennuõnnetuste Uurimise Büroo bülletäänis.\n“See ei ole siiski selge, kas põlemisel valdkonnas ELT algatas vabastamist energia sees patareid või välise mehhanism nagu elektri lühike.”\nVahepeal Boeing on silmitsi võimaliku USA $ 2.750.000 tsiviilkaristuse väidetavalt kasutades teatud osi 777 ehitus, mis ei vasta standarditele ja korduvalt puuduvad tähtajad kaasnevaid kvaliteedi kontroll.\nFAA ettepanek trahvi, öeldes Boeingu kommertslennukite divisjoni kulus rohkem kui kaks aastat, et täielikult lahendada probleeme pärast tundmaõppimisel kvaliteedikontrolli lüngad seotud kinnitusdetailide 777 ehitus.\n“Me viime selle tegevuse pärast UK Lennuõnnetuste Uurimise Büroo Special Bulletin, milles soovitati, et lennuk mudelid fikseeritud Honeywell avariimajakat kontrollida,” ütles ta.\nEelmisel nädalal USA Föderaalse Lennuameti (FAA) tegi lennuettevõtjaid 787 eemaldada või kontrollida Honeywell avariimajakat.\n“FAA valmistub väljastama lennukõlblikkuse direktiivi järgnevatel päevadel, mis muudaks nende kontrollide kohustuslik,” ütles FAA avalduse vabastati 20. juuli. “Federal Aviation määrused ei nõua suuremõõtmeliste kommertslennukite plaanipärase teenuse nendega varustatud.”\nUurimise tulla veidi rohkem kui kaks kuud alates Dreamliners lubati tagasi õhus pärast moderniseerimiseks määrata küsimus selle liitium-ioon akud.\nKlientide nõudlus super-efektiivne lennuk on endiselt tugev vaatamata madalikule käesoleva aasta alguses.\nOsana Boeingu jätkuvaid jõupingutusi, et lahendada Dreamliner probleemide reisilennuk tegija on välja pandud taotluse, et lennuettevõtjad kontrollida avarii majakas kasutada, et leida õhusõiduki avarii korral.\nTaotlus põhineb soovitusel Ühendkuningriigi lennuõnnetuste uurimise Branch (Lennuõnnetuste Uurimise Büroo) pärast tulekahju pardal Etioopia Airlines 787 Dreamliner pargitud Londoni Heathrow lennujaam on 12. juuli.\nTulekahju põhjustas ulatuslikku kahju tagumine lennuki.\nKeegi viga ei saanud, kuid vahejuhtum kinni radadel umbes tund enne alustatakse uuesti, lennujaama ütles.\nRandy Tinseth, asepresident turunduse Boeing Commercial Airplanes, ütles oma avalduses, et lisaks 787, ettevõte on palunud operaatorid 717, Next-Generation 737, 747-400, 767 ja 777 lennukeid kontrollida õhusõidukit.\nTags: Boeing lennuliinide Kontrollige õhusõidukite\n← Boeing til flyselskaberne Undersøg fly\nએરલાઈન્સ માટે બોઇંગ વિમાન તપાસ →


Osaajaga Sotsioloogia PhD Šotimaa - Doktorantuur 2017\nLiitu tasuta Parimad võimalused Osaajaga õpinguteks! Võta ülikoolidega Šotimaa otse ühendust! Alusta Sotsioloogia doktoriõpinguid sobivas ülikoolis!\nPhD on lühend filosoofiadoktor. See aste on kraadiõppe programmi esitatud kõrgel tasemel õpilane teadlane, kes on teinud sügaval teadustöö konkreetses valdkonnas või teemal.Sotsioloogia on õppevaldkonnas, mis kutsub huvides paljud noored spetsialistid erinevatest akadeemilise taustaga. Muidugi on saadaval kõigile neile, kes soovivad mõista, nii põhi-ja teadmisi kogukonna töötavad samuti tõhusaid suhteid isegi töökohal. Muidugi on teaduspõhine ja karjäärivõimalused on suur. Registreeru nüüd lühikese aja doktorikraadi muidugi kogu maailmas. Õpitud oskusi saab rakendada mitmetes tööstusharudes, maailmas.UK, Suurbritannia on rohkem kui 300 aastat vana ja sisaldab nelja komponendi rahvad: Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa. UK on õppekeskuses on viimase 1000 aasta jooksul ja omab palju vana ja väärikas ülikoolides. Välisüliõpilased moodustavad olulise osa üliõpilaskonna at UK ülikoolides.Šotimaa on põhja Suurbritannias ja on üle 790 saart. Kapitali Edinburgh, üks suurimaid finantskeskustes. Nende haridussüsteem on alati olnud erinevad ülejäänud Suurbritannias. Šotimaal on 15 ülikooli, millest mõned on maailma vanim.Osaajaga Sotsioloogia doktorantuur Šotimaa ja kogu info parimate õppeprogrammide kohta siit. Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nLink to and share "Osaajaga Sotsioloogia PhD Šotimaa - Doktorantuur 2017"


Teenused - Reklaamtrükk & spordiriided\nKuumpresstrükk on enamlevinud trükitehnikaid väiksemate koguste tarbeks, kus õhuke kile pressitakse toodetele. Väga palju kasutatakse just spordiriiete puhul toetajalogode, nimede ja numbrite lisamisel särkidele/pükstele/pusadele, samuti tööriided või näiteks vihmavarjudele.\nÄri- ja reklaamriideid saab kaunistada logode, sõnumite või piltidega, kasutades erinevaid tehnoloogiaid. Siiditrükk on trükitehnoloogia, kus soovitav disain kantakse edasisele pinnale läbi pingutatud kanga/võrgu, kus disainiosa on siidvõrgus avatud, ülejäänud augud aga kaetud.\nSublimatsioon trükkimine on trükitehnika, kus värvid on trükitud otse kanga pindmise kihi sisse. Seda tehnikat kasutatakse väga laialdaselt spordiriietele trükiste tegemiseks. Sublimatsioontrüki suurimaks eeliseks on ennekõike vastupidavus..\nToodame TEAMSHIELD kaubamärgi all erinevaid sublimatsiooni tooteid, alates buffidest ja jooksumütsidest kuni t-särkide ja polodeni. Meie tootevalikus on korv-, võrk- ja jalgpallivormid ehk rohkem kui 35 toodet, mida klientidele pakkuda. Sublimatsiooni toodete peamisteks eelisteks on OMANÄOLISUS ja vastupidavus.\nTikandi kasutusala on lai ja tikandi abil on võimalik kirjade/logode/kujutistega kaunistada väga mitmeid erinevaid tooteid- särgid, polod, jakid, vestid, tööriided, nokatsid, mütsid jne. Enamasti tikitakse otse toodetele, kuid võimalik on valmistada ka embleeme või nimesilte.\nOtse rõivastele trükkimine ehk DTG-printimine on protsess, mille käigus digitaalne pilt trükitakse otse teie rõivaesemele, kasutades tipptasemel trükitehnoloogiat ja tinti. Protsess võimaldab meil printida iga tellimuse väga detailselt ja täisvärviliselt taskukohase hinnaga.


Progesteroon 23.12.10 / Rasedus ja sünnitus\nKuna on pühade aeg ja arst enne järgmist nädalat vastu ei võta, siis selline küsimus. Mõned kuud tagasi mõõdetud progesterooni tase peale ovulatsiooni --oli 40. Sel kuul saadud Ovitrelle süst, ovulatsiooni testid positiivsed, alakõhus siiamaani raskustunne, kohati valud, nüüd 20.päeval tegin progesterooni testi, kuna tundsin, et rinnad nii valusaks ei lähe, nagu viimastel aastatel muidu...test oli 26,9....kas peaksin kohe võtma Duphastoni, pole seda varem tarvitanud, kas nii madala progesterooniga saab rasestuda ja kust seda retsepti pühade ajal saada?\nEelkõige vabandan vastuse hilinemise pärast, kuid tegemist oli tehnilise probleemiga ja minuni see küsimus ei jõudnud õigel ajal. Progesterooni väärtus pole madal ja seega ei pea võtma Duphastoni juurde. Rasestuda saate sellise väärtusega. Dr kadastik


Keha hapestumine. Kuidas leelistuda, Leeliseeritud toidu rasva kadu\nDieedi number 6. Urotiiaas koos uraatkivide täitmisega\nLeeliseeritud toidu rasva kadu. Mitme müeloomi toitumine\nAnorgaanilised ained ja kerge energiaga Ja klorofülli moodustavad orgaanilise aine. Harvardi ülikooli teadlased välistasid piimatooted nn "toidu püramiidist". Kui te seda reeglit järgite, ei saa te karda hüpokaltseemiat. On olemas suur krooniliste haiguste loetelu, mida võivad põhjustada parasiidid. Nendeks on kivisöel see on leeliseliste mineraalide kompleks , kuid seda saab täiendada, tugevdada ja kasutada muid leelistavate mineraalide aktiivne kaltsium, meresool, "Elus ja surnud vesi" abil.\nVitamiinid. Vitamiinid toitumise vitamiinides ja õige toitumises\nNeerukivide toitumine millised kivid on neerud\nTuleb meeles pidada, et mitte kõik pole happeline, muutub keha happes!\nKeha hapestumine. Kuidas leelistuda - Stenokardia May\nKadu massi rasvavaba jogurti Neerukivide toitumine millised kivid on neerud Uraani kivid moodustatakse väga happelise uriiniga inimestel. Millised kivid on urolitiaasiga neerud.\nVanemate jaoks on oluline terve lapse sünd ning lapse õigus on täisväärtuslik toitumine. Toitumine rikas puriinide- aineid leidub.\nKuidas toitumine mõjuta risk haigestuda neerukivid? Dieet hapestumist uriini kakao on efektiivne Dieet toitumine agibalova.\nKuidas lose kaal inimesed haiged neerud; Millised on kaks toodet ei võeta. Kaltsiumi kivid on tavaliselt valmistatud fosfaadist, maleaadist ja kaltsiumoksalaadist. Millised sümptomid viitavad neerukahjustusele? Lisaks riski kivilöögi ning hooajalisi neerud, mille kõrge tase kaltsiumoksalaadi meestel tähistas suvel ja naiste. Neerufunktsiooni kahjustab neerukivide teke.\nToit neeruhaiguste raviks. Põhilised toiduseeskirjad uriini sooladele\nNeed kivid on meditsiiniterminoloogias konkremendid ja ja oblikhappesooladest neerukivide puhul Mida kujutab endast tervislik toitumine ja miks see. Normaalne toitumine on mitmekülgne.\nRöntgenkiirguses ei ole need kivid nähtavad. Tervislik toitumine. Et teha kindlaks, millised tooted kivid neerudes, võib patsiendil olla, ja mida - ei saa, mida pead teadma, millist tüüpi Leeliseeritud toidu rasva kadu moodustuvad tema keha - see sõltub toitumissoovituste. Neeruhaiguste kõrval on tervislikum Leeliseeritud toidu rasva kadu mitmekesine, mis sisaldab toitainete tasakaalu.\nNeerud, kuseteed C 1, Th. Enamik operatsiooni neerukivide eemaldamiseks on mitteinvasiivsed. Mis põhjustab neerukivide? Sümptomid järgmised sümptomid: valu, neerud, rikkumise tooli, iiveldus, veri.\nMitme müeloomi toitumine - Fibroos May\nHape ja leelis - vastandite igavene võitlus. Leelis\nSee on leeliste üks tähtsamaid keemilisi omadusi.\nNeerukivimite haigus ja õige toitumine - Tsüstiit\nPõhjuseks kivide teke neerudes - metaboolse häire organismis, mis ilmnevad neerud ise. Kaltsium kivid on kõige levinum neerukivide ja esinevad kahe. Nad on kõige raskem koosseise võib olla tingitud ja omandatudkuum kliima, tasakaalustamata toitumine, vähene keskkond. Neeru kivi kirurgia.\nTõepoolest kõik kolm kavandatud mõistlik Kremli Dieet retseptid esimese kahe nädala jooksul lähenemine toitumine toitumine on piisav. Kõige levinum neeru kaltsiumoksalaadi kivid.\nSeega neerud võivad moodustada: 1. Millised on sinu loomupärased. Kevadise aja energiapommid ehk millised toidud- joogid on.\nVälimus viimistlus Naiste tasakaalustatud toitumine: menüü kaalukaotuse jaoks nädalas. Tasakaalustatud toitumine - kaalulanguse ja sihvakastuse pantimine tasakaalustatud toit nädala jooksul kaalulanguse jaoks Enne nädal menüüga tutvumist on vaja mõista kaalulanguse põhisuuniseid. Tasakaalustatud toitumine kaalulangus tähendab, et teie dieedis peaks olema piisav kogus valke ja rasvu, kuid süsivesikute kogus peaks olema mõõdukas. Vähendada kaalu, mehi ja naisi tuleb kasutada koos toiduga kaloreid vähem kui kulutatud. Näiteks veedate päeva kaloreid, see tähendab kaalu kaotamist - sa pead sööma kalorit päevas.\nDieet proteiin sisaldab lämmastikku, mille neerud peavad välja saama. Seetõttu on oluline süüa palju spinat, spargel ja petersell.\nSellepärast tuleks neerukivide kõige sobivam toitumine järk- järgult Kui neerud sisaldavad uraatkivisid, peaksite proovima jätta toidule delikatessid dieedist lõplikult välja.\nKivide eemaldamiseks lahustumisest on palju võimalusi. Ja teie toitumine mõjutab arengut kivid neerudes samuti möödumine neid.\nTraditsiooniliselt meditsiinis koolik rünnak nimetatakse akuutseks valulikuks kramplikku valu maksa koolikute, soole koolikud, mida põhjustab spasme silelihaseid. Neeru kivid on ilmselt kõige tavalisem aruandluskohustused inimeste hulgas neerud, uterer ja põit See on, sest paljud inimesed on see tõttu ebatervislik toitumine. Edasi tulevad maks ja neerud ning neid saab eriti hästi puhastada näiteks kaanidega või siis.\nNeil spetsialistidel juhib terapeut kõiki neid, kes on leidnud rikkumisi uriini analüüsis Rasva poletuslaager valu kaebustes nimmepiirkonnas, millel on positiivsed neerutalitluse sümptomid. On võimalus neerukivide ja probleeme. Enamasti on patsientidel neerud oksalaat. Seda haigust, nagu me juba ütlesime, peetakse kõige sagedasemaks kõigis suguelundite süsteemis.\nUuretist koosnev toit sisaldab toitu, mis on rikastatud puriiniühenditega kodulinnud, neerud, maks. Tervislik Toitumine.\nPikaaegse ühekülgse toitumise ja ainevahetushäirete tagajärjel on organismil kalduvus talle käepärastest ainetest kivisid kasvatada — neerudesse, sapipõide, hammastele. Esiteks tuleb märkida, et neerukivid on kristalne klastrite või üksused, millel on erinev koostis, pidades silmas erineva iseloomuga nende päritolu.\nMedical toitumine neerukivid hõlmab. Neerukivitõve laiem mõiste hõlmab kive kogu urotrakti neerud, kusejuha, kusepõis, kusiti ulatuses.\nBBQ kastme kaalulangus


28.08.2019 | Marek Roots | Rubriik: Mõte pühapäevaks\nTänapäeval näib, et inimesega tegeldakse rohkem kui kunagi varem. Nüüdisaegsed teadmised sellest, kuidas töötab meie keha või toimib meie psüühika, ületavad mäekõrguselt kõik varasema. Ja ometigi: mil määral teame, kes me tegelikult oleme, mille jaoks elame ja kuhu suundume?\nPiiblis kõlab üleskutse end Jumala ees läbi katsuda. See tähendab, et astume korraga teistsuguse mõõdupuu juurde või asetume teistsugusesse valgusesse. Taolise enese läbikatsumise juures öeldakse meile: „Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu“ (1Pt 5:5).\nKui inimese ülim mõõdupuu on inimene ise, siis juhtub kergesti, et muutume suureliseks – tähendab: uhkeks ja üleolevaks. Ikka on keegi, kellest oleme enda arvates paremad, targemad, vagamad jne. Jumalaga kohtudes muutume aga alandlikuks.\nNii nagu prohvet Jesaja, seistes Issanda auhiilguse ees, ütles: „Häda mulle, sest ma olen kadunud! Sellepärast et ma olen roojane mees huultelt ja elan roojaste huultega rahva keskel; sellepärast et mu silmad on näinud kuningat, vägede Issandat.“ (Js 6:5)\nAlandlik meel on suur Jumala kingitus. Vastupidiselt väärkujutlustele muudab tõeline alandlikkus inimese seesmiselt vabaks. Toob ellu sügava rahu ja kindlustunde. Alandlike jõuallikas on ju taeva ja maa Issand! Ja mis kõige tähtsam: alandlikud saavad osa Jumala armust. Armust, mille juurde teisigi kutsuda.


Austria valimistel võidutsesid konservatiivid - Tänane leht\nErakorralistel valimistel võttis valimisvõidu endise kantsleri Sebastian Kurzi juhitud Austria Rahvapartei (ÖVP). FOTO: Matthias Schrader/AP/Scanpix\nAustrias toimunud erakorralised parlamendivalimised tõid võidu endise kantsleri Sebastian Kurzi juhitud konservatiivsele Rahvaparteile (ÖVP) ja näitasid kõvasti kahanenud toetust skandaalidest muserdatud paremäärmuslikule Vabadusparteile (FPÖ).\n«Mitte elada järgmise põlvkonna arvelt, vähendada maksukoormust, võidelda ebaseadusliku migratsiooniga, lihtsalt öeldes tagada, et Austria püsiks mitte üksnes maailma kõige ilusama, aga ka kõige elamisväärsema riigina maailmas,» nimetas oma ülesannetena uuesti kantsleriks pürgiv 33-aastane Sebastian Kurz kuu alguses Burgenlandi liidumaa ajalehele BVZ antud intervjuus.\nKõigi eelduste kohaselt avaneb Kurzil võimalus neid eesmärke ellu viima hakata, sest tema juhitud Rahvapartei (ÖVP) saavutas pühapäevastel erakorralistel valimistel ülekaaluka võidu. 183-kohalise parlamendi uut koosseisu valinud austerlastest üle 37 protsenti andis hääle ÖVP poolt, seda on ligi kuue protsendi võrra rohkem kui eelmistel valimistel.


Kooli sisse saamine - lapsemure.ee\nKooli sisse saamine\n15 Mär 2019, 21:33\n#1 Postitas midahelli\nTere, alles olid sisseastumiskatsed ning olen üpriski kindel, et need läksid suhteliselt hästi ning ma peaks oma soovitud kooli, Tammesse sisse saama, kuid mul on üks mure.\nMure on, et ma kardan ma ei saa vestluselt edasi, sest mul oli esimeses trimestris kirjanduse trimestrihinne kaks, sest ma ei viitsinud raamatut lugeda, sain selle eest kaks ühte ning pandi trimester kaks, kõik teised hinded too trimester olid neljad, peale matemaatika, mis oli kolm. Ning üks põhjus veel, miks ma kardan, et ma ei saa vestluselt edasi on, et mul oli teises trimestris käitumine MR, sest sain käskkirja.\nKas keegi oskab öelda, on mul lootust Tammesse sisse saada, sest olen kuulnud, et koolid ei taha õpilasi kel on käitumine MR.\n15 Mär 2019, 21:41\nMine räägi esmalt oma kirjanduse õpetajaga oma trimestrihindest. Mina ise sain nii oma asjad korda. Võib-olla saad parandada selle raamatu vastamise. See on esialgu esmatähtis.\nKui käitumine oli mitterahuldav, pead sa nende küsimise korral oskama seda selgitada vestlustel. Pigem ürita rääkida neile sellest, miks nad peaksid su enda kooli võtma, mis teeb sinust Tamme-väärilise õpilise jne.\nJa noh, lootusega on nii, et ise peab ikka vaeva nägema,\nNo Tammel ju üsna suur konkurss (vähemalt 4a tagasi oli), seega ausaltöeldes jääd tõesti kõrvale selle kõige pärast. Soovitan ka hinde parandamist õpetajaga arutada, see ilmselt tuleks pigem kasuks. Ma muidu väga palju ei loodaks, vaevalt neid huvitab ka see põhjendus selle mitterahuldava käitumishinde taga.\n17 Mär 2019, 17:27\n#5 Postitas hlsy\nKes üldse teab, mida nad siin tammes enam tahavad. Paras segadus praegu selle õppealajuhataja teemaga jms, aga vast vestluste ajaks saavad korda aetud oma asjad.. Eks tean oma lennukaaslaste hulgas nii mõndagi, kes said päris nigelate tulemustega sisse. Hinnetega nii väga kursis ei ole, aga.. Sinu olukorras püüaksin õpetajaga hinde osas rääkida ja vestlusel ennast võimalikult heast küljest näidata. Minu silmis on tamme seda väärt. Peamiselt muidugi õhkkonna ja õpetajate poolest. Eks oma veidrusi ole kõigil, aga ei midagi sellist, millega hakkama ei saaks. Väga palju oleneb ka suunast, kuhu õppima tahad tulla. Meditsiiniklassis vast kõige suurem konkurss. Ja koolis pead kohal käima ja alkoholiga probleeme ei tohi tekkida. Need on kaks peamist asja, mille pärast viimasel ajal välja on visatud inimesi ja kui su käskkiri sarnase teemaga seotud on, siis on pahasti tõesti\nTänane kuupäev on 26 Aug 2019, 04:10


Vooremaa Eesti Muinsuskaitse Seltsi loomine\nEesti Muinsuskaitse Seltsi loomine\nTõelise üldrahvaliku muinsuskaitseliikumise üheks algatajaks oli Raamatuühingu juurde asutatud klubi ?Tõru?, mis asutati 1974. aastal, esimees algusest tänaseni Trivimi Velliste. Tema initsiatiivil koostati esimene projekt muinsuskaitselise ühenduse loomiseks. Sisuliselt esimene muinsuskaitseklubi oli ?Vare? (asutati 1981, esimene esimees Ott Sandrak). Üldrahvalikku muinsuskaitse-liikumist Eestis valmistas ette ka muinsuskaitsekuude organiseerimine. Muinsuskaitsekuu algab igal aastal rahvusvahelise muinsuskaitsepäevaga 18. aprillil ja lõpeb rahvusvahelisel muuseumipäeval 18. mail. Eestis ja Tallinnas viidi muinsuskaitsekuu esmakordselt läbi 1985. aastal. Ürituste ja sellele järgnenud tegevuse käigus tekkis 1986. a. kümmekond muinsuskaitse klubi, kes organiseerisid 1986. a 16. oktoobril Jüris mälestiste korrastustalgud-kokkutuleku. Samas moodustati ka Eesti Muinsuskaitseklubide Nõukogu, millesse kuulus 12 klubi (põhiliselt Tallinnast ja lähiümbrusest, aga ka Rakverest). Eriti aktiivseks muutus altpoolt tuleva initsiatiiviga klubide loomine 1987. aastal. Selle käigus tõusis nende arv 65-ni. Sellele aitasid oluliselt kaasa klubide kokkutulekud. Uue organisatsiooni tekkimise seisukohalt olid eriti tähtsad Kinomaja ja Keila kokkutulekud 1987. aasta kevadel. Klubide Nõukogu palvel ja kirjanikkonna volitusel pöördus ENSV Kirjanike Liit (esimees Vladimir Beekman) ENSV Ministrite Nõukogu poole seltsi asutamist toetava kirjaga, millele järgnes riikliku orgkomitee moodustamine. 1987. a. Hirvepargi sündmused eskaleerisid järsult pingeid muinsuskaitseliikumise ümber. Keelati ära Tarvastu kokkutulek ning keelduti andmast seltsi asutamiseks TRÜ aulat.\nEesti Muinsuskaitse Selts loodi 12. detsembril 1987 Ametiühingute Majas Tallinnas. Seltsi Asutavale Kogule olid 80 tegutsevat klubi valinud 239 saadikut, kes otsustasid asutada Eesti Muinsuskaitse Seltsi, võtta vastu selle põhikiri ja valida seltsi esimeheks kogu liikumise põhiinitsiaator Trivimi Velliste. Valiti 37-liikmeline volikogu ja 5-liikmeline keskrevisjoni toimkond. Seltsi auesimeheks valiti teenekas muinsuskaitseõpetlane Villem Raam. Volikogu esimesel istungil samal õhtul valiti oma koosseisust 15-liikmeline juhatus. Seltsi esimees nimetas oma asetäitjateks Jaan Tamme ja Heno Sarve.\nVastavalt põhikirjale oli seltsi aluseks omavalitsuslike õigustega algüksus, millest enamus olid moodustatud kas asukohajärgsel (Tallinnast näit Nõmme Heakorra Selts) või siis ühe asutuse või kooli baasil (Vabaõhumuuseumi Muinsuskaitse Klubi). Seltsi koosseisu ühines ka rida varem tegutsenud kollektiive (Tallinnast TA Meeskoori Muinsuskaitse, Klubi ?Lühike jalg 9?, Tallinna Rahvaspordiklubi ?Eston?, Tallinna English Club, Eesti Raamatu Klubi, Noorte Arhivistide Nõukogu jt). Seltsiga ühinesid või selle juurde tekkisid veel nn. seisuslikud algüksused (kirikuõpetajaid ühendav ?Portaal?, Eesti Seppade Ühendus, Eesti Restauraatorite Ühingu Muinsuskaitse Klubi) ja nn rahvuslikud algüksused ( Juudi Kultuuri Selts, H. Abovjani nim. Armeenia Kultuuri Selts, Tallinna Vene Muinsuskaitse Selts, Tatari Kultuuri Selts).\nSeltsi osakondade loomine toimus regionaalsel alusel, milleks tulid kokku antud piirkonnas tegutsevad muinsuskaitse algüksused. Esimene omaette osakond loodi Võrus 5. detsembril 1987 (Võrumaa Muinsuskaitse Selts). Sellele järgnesid Tartu Muinsuskaitse Ühendus, Järvamaa Muinsuskaitse Selts, EMS-i Virumaa Ühendus, Saaremaa Muinsuskaitse Selts, Pärnu Muinsuskaitse Selts (ühendas ka maakonnas tegutsevaid üksusi), Viljandimaa Muinsuskaitse Ühendus, Lõuna-Harju Muinsuskaitse Ühenduse Teabekeskus, Läänemaa Muinsuskaitse Ühendus, Lähi-Tartu Muinsuskaitse Ühendus, Maaläänlaste Muinsuskaitse Ühendus. 1990. aastaks oli osakondade võrguga kaetud pea terve Eesti. Neid ei tekkinud vaid Põhja-Tartumaal ja Jõgevamaal. 1988. aasta lõpuks oli asutatud 185 algüksust, mis ühendasid endas ca 6000 liiget. Lisaks neile tegutses ka Välis-Eesti Muinsuskaitse Selts, mis asutati 22. mail 1988. Selle esimeheks valiti Neeme Järvi, tegevesimeheks Lembit Soots. Tööd kohtadel (Toronto, Montreal, Vancouver, New- York, Los- Angeles, Stockholm, Göteborg, Adelaid, Leicester, Bradford, London jm) aitasid organiseerida Rein Taagepera, Matti ja Enno Klaar, Rain-Robert ja Hain Rebas, Rein Grabi jt. 1988. aasta detsembris asutati Soomes senini tegutsev Eesti Muinsuskaitse Seltsi Tugi.


, Uriini ja vere koostis\nNäiteks teatavad uriini komponendid — mis tavaliselt kristalliseeruvad ja sageli uhutakse välja — võivad mõnikord moodustada kristalle, mis aja jooksul muutuvad väikesteks kusepõie- või neerukivideks. Kui bakterid satuvad kuseteedesse, võib vere esinemise uriinis põhjustada alumiste kuseteede põletik. Töötamine Töötamise võimalus on kõikide inimeste jaoks oluline eneseväärikuse allikas. Kui kann on tühi, siis on Teie päevane vedelikogus tarbitud. Ka puhkus on oluline, sest see on aeg, mille saate veeta koos lähedastega igapäevakohustustest eemal.\nKivid võib eemaldada ka ultraheli abil, millega lõhutakse kivid väikesteks tükkideks ja seejärel uhutakse kusepõiest välja. Vere esinemine uriinis ja uriinipidamatus Nagu juba mainitud, veri meeste uriinis võib olla seletatav eesnäärme suurenemise probleemidega. Healoomulise eesnäärme suurenemise või eesnäärme põletiku korral ei ole veri uriini ja vere koostis kõige tavalisem sümptom — muude tüüpiliste sümptomite seas on pidev tung urineerida, või nii äkiline tung, et teie ei jõua õigeaegselt tualetti.\nNad aitavad menüüd muuta, et toiduga saadav kalorite hulk oleks piisav. Nädalas peab olema vähemalt kolm järjestikust alkoholivaba päeva. Leidke iga päev võimalusi kehaliseks aktiivsuseks. Jalutage, valu tera valu pärast urineerimist naistel kerge treening või tegelege aiatöödega.\nKuidas kohaneda kroonilise neeruhaigusega? Kui Uriini ja vere koostis diagnoositakse uriini ja vere koostis neeruhaigus, võib see alguses tekitada negatiivseid tundeid. Esialgu võib diagnoosi teadasaamine olla šokk ja tunduda uskumatu, võib tekkida ärevus mingi konkreetse olukorraga seotult nt uuring, protseduur või üldiselt kontrolli kaotamine oma elu üle, elukvaliteedi langus.


tantsupidu – Külauudised\nIII EESTI NAISTE TANTSUPIDU LÜKKUB JÄRGMISSE AASTASSE\nSeoses Covid-19 leviku ja selle tõttu seatud piirangutega on III Eesti Naiste Tantsupidu „PereLugu“ edasi lükatud järgmisesse aastasse – pidu toimub 12. juunil 2022 Jõgeval. Kehtima jäävad tantsurühmade registreeringud ning paikapandud repertuaar.\nLoe edasi: III EESTI NAISTE TANTSUPIDU LÜKKUB JÄRGMISSE AASTASSE\nPostitatud 05/03/2021 05/03/2021 Autor Urmas SaardRubriigid Jõgeva linn,JõgevamaaSildid COVID-19,tantsupidu\nLoe edasi: Pildigalerii: EKSTAATILINE TANTS SOLARISE KATUSEAIAS JÄTKUB KERNU MÕISAS\nAlates tänasest oodatakse kõiki rahvatantsuga tegelejaid vastama leheküljel www.errs.ee laiapõhjalisele küsitlusele. Ulatusliku kaasamisega soovitakse koguda tantsijate arvamusi tantsupeo korralduslikele aspektidele ning ühiselt mõtestada 80aastase peotraditsiooni rolli tänases kiirelt muutuvas ühiskonnas.\nKüsitluse eesmärk on hinnata seniste otsuste mõju rahvatantsuliikumisele ja tantsupeole ning analüüsida ja täpsustada tantsupeol osalejate erinevaid rolle ja korraldusmudelit. Vastama on oodatud kõik rahvatantsijad ja juhendajad, sh väliseesti tantsurühmad.\nEesti rahvatantsu ja rahvamuusika seltsi esimehe Kalev Järvela sõnul näitas 2013. aastal tehtud laulu- ja tantsupeo traditsiooni käsitlev sotsioloogline uuring selgelt, et eestlaste jaoks on see traditsioon väga oluline.\n“Põlvkondade vahetusega ei pruugi aga traditsioon olla ühetähenduslik ega enesestmõistetav,” selgitas Järvela. “Sestap küsimegi 2019. aastal toimuva 20. tantsupeo eel, milline on tantsurahva nägemus ja ootused rahvatantsuliikumise ja tantsupidude traditsiooni tulevaste arengusuundade kohta. Küsitluse tulemusel sõnastatakse tantsupeo protsessi olulisemad komponendid ja tunnusjooned, millest tantsupeo organiseerimisel lähtuda.”\nKüsitlus on avatud 14. aprillist kuni 1. maini 2016 ning tulemused selguvad selle aasta lõpuks.\nKüsitlust korraldab Eesti rahvatantsu ja rahvamuusika selts koostöös mõttekojaga Praxis ning toetab Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA.\nPostitatud 14/04/2016 14/04/2016 Autor Elina AllasRubriigid EestiSildid küsitlus,tantsupidu,uuring\nTartus tuleb talvine tantsupidu\nLaupäeval, 12. detsembril kell 13 peetakse Tartu raekoja platsil Tartu talvist tantsupidu.\nTantsupeol osaleb 21 rahvatantsurühma 380 tantsijaga. Esinevad nii lasterühmad kui ka täiskasvanuterühmad.\nKavas on tantsud, mis pärit Kihnu, Saaremaa, Ruhnu ja Pakri saartelt.\nPostitatud 09/12/2015 09/12/2015 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Tartu linn,TartumaaSildid Jõulud,talv,tantsupidu\nTartumaa tantsupeo kõige noorem osavõtja sai just 4. aastaseks\n13 aastat on möödunud suurejoonelisest Tartumaa tantsupeost. Nüüd saab ta toimuma 9. juunil 2013 Tartu Raadi mõisapargis algusega kell 17. Tartu Riikliku Ülikooli Rahvakunstiansambli vilistlasrühmas tantsivad Tartumaa peo kõige väiksemad rahvatantsijad.\nKoos Tartu Riikliku Ülikooli muutumisega Tartu Ülikooliks muutus ka Rahvatantsuansambli nimi, kuid on rida inimesi, kes oma kõrghariduse omandasid just Riiklikus ülikoolis samal ajal ka tantsides TRÜ RKA s (praegune nime lühend TÜRKA). Tantsijad on praeguseks jõudnud seeniorite segarahvatantsurühma ehk siis D-rahvatantsurühma ja neil on Tartumaa tantsupeol austav ülesanne tantsida oma endise tantsujuhi Helju Mikkeli loodud tantsu “Emakene – memmekene”. Algselt naisrühmadele loodud tants on ümber seatud segarühmale, kuhu kaasatakse ka lapsed. Enamus väikestest on vilistlasrühma liikmete lapselapsed või väikesed sugulased, kes kõik on veel lasteaialapsed. Kõige noorem, kes tantsib koos oma isa Vara vallavanem Väino Kivirüüdiga, sai 2. juunil 4-aastaseks.\nLoe edasi: Tartumaa tantsupeo kõige noorem osavõtja sai just 4. aastaseks\nPostitatud 03/06/2013 Autor Maris LestbergRubriigid Tartu linn,TartumaaSildid rahvatants,tantsupidu\nKalevi spordihallis tuleb pühapäeval mini-rahvatantsupidu\nPühapäeval, 28. aprillil toimub Tallinnas Kalevi spordihallis 600 noore tantsija osalusega sisetantsupidu, millega tähistatakse Leigarite lasterühmade 25. sünnipäeva.\nLaste ja noorte sisetantsupeost “Sõmeralt Sõrmikule” võtavad osa kaheksa rühmaliigi tantsijad – beebid, lasteaialapsed, algklassid I (2 gruppi), algklassid II, põhikool, C-rühmad ja täiskasvanud. Tantsijad on Tallinna, Tabasalu ja Rakvere rühmadest.\nJärvela sõnul on repertuaaris enamasti pärimuslikud tantsud, kuid esitatakse ka Leigarite tantsuõpetajate autoriloomingut. “Väikese rahvatantsupeo korraldamise idee sai alguse soovist tutvustada lastele meie tantsupidude traditsiooni. Osa lapsi on nii väikesed, et pole päris tantsupeol veel käinud. Mida kujutab endast olla väike osa suurest joonisest väljakul, ja mis asi see maagiline tantsupidu on, peaks selle kontserdi jooksul nii öelda omal nahal selgeks saama,” rääkis Järvela.\nPidu algab 28. aprillil kell 17 Tallinnas Kalevi Spordihallis (Juhkentali 12). Etendusele järgneb simman ansambliga Untsakad.\nPileti hind 8 on eurot. Piletite ostmiseks tuleb teha ülekanne Rahvakunstiselts Leigarid arvelduskontole nr 221050924698 (Swedbank) või 10220006968013 (SEB) ning saata e-kiri piletite arvu ja oma kontaktiga e-mailile info@leigarid.ee. Saadame 24 tunni jooksul vastu e-pileti. Trükkige see välja ja võtke kindlasti etendusele tulles kaasa!\nPostitatud 22/04/2013 23/04/2013 Autor Maris LestbergRubriigid Harjumaa,TallinnSildid Leigarid,rahvatants,tantsupidu\nTallinnas tuleb sisetantsupidu\nLeigarite lasteaiarühm Kalamiest tantsimas\nLaste ja noorte sisetantsupeost “Sõmeralt Sõrmikule” võtavad osa kaheksa rühmaliigi tantsijad – beebid, lasteaialapsed, erinevad algklasside rühmad, põhikoolide, C-rühmad ja täiskasvanud. Tantsijad on Tallinna, Tabasalu ja Rakvere rühmadest.\nJärvela sõnul on repertuaaris enamasti pärimuslikud tantsud, kuid esitatakse ka Leigarite tantsuõpetajate autoriloomingut. “Väikese rahvatantsupeo korraldamise idee sai alguse soovist tutvustada lastele meie tantsupidude traditsiooni. Osa lapsi on nii väikesed, et pole päris tantsupeol veel käinud. Mida kujutab endast olla väike osa suurest joonisest väljakul, ja mis asi see maagiline tantsupidu on, peaks selle kontserdi jooksul nii öelda omal nahal selgeks saama,” rääkis Järvela. Tantsijaid saadab ansambel Untsakad.\nPostitatud 16/04/2013 16/04/2013 Autor Kadri ValnerRubriigid Harjumaa,TallinnSildid rahvatants,tantsupidu\nTänasest reedeni on Võrumaal Rõuges 2014. aasta tantsupeo “Puudutus” eestvedajad. Koos õpitakse suure peo tantse, kuulatakse kohalike inimeste kogemusi ja mõtteid puudutuse teemadel. Kolme päeva jooksul käiakse Sänna kultuurimõisas, metsamatkal, ronitakse Suure-Munamäe tippu, kohtutakse kohaliku elu edendajatega. Sel moel püüavad peo üldjuhid ning mentorid püüavad koondada sõnumi, mis pooleteise aasta pärast tooks kokku 8000 tantsijat üle Eesti.\nXIX tantsupeo ideekavand “Puudutus” autoriks on Sten Weidebaum. Teema sündis igatsusest, soovist olla avatud märkama ja väärtustama seda mis on päris ega raiskaks oma väärtuslikku aega tühisusele ega sulgeks oma südant puudutustele. Tantsupeol osalevad 2-3 klassi ja 5-6 klassi lasterühmad, naisrühmad, noorte- ja täiskasvanute segarühmad ning neidude – ja naiste liikumisrühmad. Peo pealavastaja on Maido Saar, muusikajuht Toomas Lunge.\nXXVI laulu- ja XIX tantsupidu “Aja puudutus. Puudutuse aeg” toimub Tallinnas 4.-6. juulil 2014.\nPostitatud 08/02/2013 08/02/2013 Autor Kadri ValnerRubriigid Haanja vald,VõrumaaSildid tantsupidu\nRahvatantsijad saavad täna kokku talvisel tantsupeol\nTäna kell 13 toimub Tartu talvine tantsupidu, kuhu on tulemas üle neljasaja rahvatantsija.\nNeljandat korda toimuva tantsupeo avab traditsiooniliselt Tartu abilinnapea, kes annab Raekoja platsi rahvatantsijate valdusesse.\nTänavuse tantsupeoga soovime teha kummarduse meie tantsutaadile Ullo Toomile, kelle algatusel sündinud rahvatantsupeod on saavutanud suure\npopulaarsuse nii tantsijate kui ka pealtvaatajate hulgas. Ullo Toomi oli hinnatud rahvatantsupedagoog, koreograaf ja lavastaja.\nTantsupeole on tulemas Tartu linna 24 nais- ja segarahvatantsurühma ning külaliskollektiivid Reolast ja Luunjast. Peale rahvatantsude tulevad\nesitamisele ka vanad seltskonnatantsud ja laulumängud, kuhu on külma peletamiseks oodatud kaasa lööma ka linnarahvas. Tantsupäeva viib läbi\nmaamees Meelis Kongutast. Tantsupäeva korradab Tiigi Seltsimaja.\nPostitatud 15/12/2012 Autor Kadri ValnerRubriigid Tartu linn,TartumaaSildid tantsupidu\nTantsurahvas arutleb tantsupidude arenguloo üle\nHomsest laupäevani toimub Tallinnas Rahvusraamatukogu suures saalis tantsupidude arengule ja tantsutaat Ullo Toomi 110. sünniaastapäevale pühendatud konverents „Jalgratas viiuli vastu“.\nTegu on suursündmusega, mis ühendab ühisesse arutellu rahvatantsuliikumise oleviku ja tuleviku üle meie tantsu-uurijad, aktiivsed tantsuõpetajad, tudengid ja tantsijaid.\nKonverentsi esimene päev, 15. november, on nn persoonipäev, kus Ullo Toomit ja tema aega meenutavad ja analüüsivad tantsujuhid ja -teadlased Helju Mikkel, Ilma Adamson, Angela Arraste, Sille Kapper, Henn Tiivel, Ago Herkül jt.\n16. november on tantsupidude päev. Arutluse all on pidude arengulugu, tulevikuvisioon. Aastakümneid pidude korraldamise juures olnud juhid arutlevad koos noorte lavastajatega selle üle, kuidas hoida tantsupidusid elava ning areneva rahvuskultuuri loomuliku osana.\nArhitekt Irina Raud esitleb Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuuritudengite visioone ja kavandeid uuest tantsuväljakust ning arutletakse, kui kaugele on jõudnud idee selle rajamisest.\n17. novembril toimuvad lisaks ettekannetele ka Ullo Toomi õpilaste Henn Tiiveli ja Ilma Adamsoni näidistreeningtunnid.\nKonverents lõppeb Ullo Toomi auaadresside üleandmise ning kontserdiga. Esitamisele tulevad nii Toomi kui tema kaasaegsete tantsuõpetajate tantsud, aga ka tänaste tantsuautorite looming. Kontserdi lavastamise ja korraldamise on enda kanda võtnud Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm.\nKonverents on saanud pealkirja „Jalgratas viiuli vastu“ Ullo Toomi noorusajast, kui tulevane tantsupidude suurkuju vahetas jalgratta viiuli vastu, et hakata pillimängu õppima. Sealt algas ka tema teekond eesti tantsu juurde.\nKonverents toimub Eesti Rahvusraamatukogu konverentsisaalis ja selle korraldab Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts koostöös Tallinna Ülikooli, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse, Rahvakultuuri Keskuse ja TÜ Viljandi Kultuuriakadeemiaga.\nPostitatud 14/11/2012 13/11/2012 Autor Kadri ValnerRubriigid EestiSildid konverents,tantsupidu\nEsimene Kagu-Eesti tantsupidu juba täna\nTäna, 10.juunil, toimub Põlvas Intsikurmu vabaõhulaval tantsuetendus „Elu keset küla“, milles osaleb ligi 1700 tantsijat.\nEtenduse pealavastajaks ja ühtlasi ka peo kõikide tantsude autoriks on Kanepist pärit noor tantsuõpetaja Andre Laine. Tantsuetenduse pealkiri „Elu keset küla“ viitab arhailise külana kujundatud Intsikurmu vabaõhupargile, mille laval ja nõlvadel rullub publiku silme ees lahti üks päev külainimeste elust.\nTantsuetenduse „Elu keset küla“ piletid on müügil Piletilevis ja tund enne algust kohapeal.\nPostitatud 10/06/2012 10/06/2012 Autor Mart ValnerRubriigid Põlva linn,PõlvamaaSildid Kagu-Eesti tantsupidu,tantsupidu\nVastseliina segarahvatantsurühm Kullerid.\nPühapäeval, 10. juunil toimub Põlvas Intsikurmu vabaõhulaval tantsuetendus “Elu keset küla”, milles osaleb ligi 1700 tantsijat.\nEtenduse pealavastaja ja ühtlasi ka peo kõikide tantsude autor on Kanepist pärit noor tantsuõpetaja Andre Laine. Teda toetavad seitse noort assistenti-liigijuhti, kes on samuti Põlvamaalt pärit noored tantsuinimesed: Heleri Huuse, Joonas Tagel, Indrek Varik, Urmo Haidak, Kätlin Hoop, Mari Rüütli ja Timo Varik.\nPeol osalevad tantsijad Põlva-, Võru-, Valga- ja Tartumaalt. Näha saab nais- ja neiduderühmi, erinevas vanuses segarühmi, seenioride rühmi, laste- ning noorterühmi. Kõik peol tantsimisele tulevad tantsud on loodud viimase kolme aasta jooksul.\nTantsuetenduse pealkiri “Elu keset küla” viitab arhailise külana kujundatud Intsikurmu vabaõhupargile, mille laval ja nõlvadel rullub publiku silme ees lahti üks päev külainimeste elust.\nPidu algab kell 17 rongkäiguga Põlva järve äärest. Kaks tundi kestev etendus algab Intsikurmu vabaõhulaval kell 18.\nTantsuetenduse “Elu keset küla” piletid on müügil Piletilevis ja tund enne algust kohapeal.\nPostitatud 04/06/2012 Autor Elina AllasRubriigid Põlva linn,PõlvamaaSildid Kagu-Eesti,tantsupidu\nLaupäeval, 2. juunil 2012 .a. algusega kell 19 kogunevad Võrumaa lauljad, tantsijad, võimlejad ning pillimängijad taas Kubija vabaõhulavale Võrumaa laulu- ja tantsupeole „Suvekillud“.\n„Kui segada omavahel rohelist Võrumaa loodust koos matkamise ja otsingutega, kui sellele lisada näpuotsatäis punakat romantikat, kui puudu ei jää ka mängulustist ega vürtsikast suverokist, lisaks sisse põimida kollaseid päiksekiiri, siis saamegi kokku suve,“ selgitab peo muusikaline juht Maire Nirk laulu- ja tantsurepertuaari valikut.\nLaulurepertuaar sisaldab tuntud eesti autorite suve- ja noorteteemalisi teoseid seatuna kooridele, kavas on näiteks A. Oidi, H. Hindpere, P. Ripsi, J. Tätte jt. laulud. Mitmekesises rahvatantsukavas saab näha nii uusi Kagu-Eesti tantsupeo jaoks loodud tantse kui ka neid, millega astutakse üles Soome-Eesti tantsupeol Tamperes. „Võrumaa suvel on tuhat nägu, mida me tahame ka vaatajale näidata läbi laulu ja tantsu kaleidoskoobi. Kui kaunistuseks lisame ka killukese iseendast, siis võime teha imetegusid ja tunda end õnnelikuna selles kirevas maailmas,“ lisab peo kunstiline juht Maire Udras.\nPostitatud 28/05/2012 28/05/2012 Autor Maris LestbergRubriigid Võru linn,VõrumaaSildid laulupidu,tantsupidu


www.militaar.net • Vaata teemat - 1/72 lahingtehnika nurk\nTänane kuupäev 20 Jaan, 2022 13:53\n1/72 lahingtehnika nurk\nTeema pealkiri: Re: 1/72 lahingtehnika nurk\nPostitatud: 25 Aug, 2020 0:22\nOo, jee. Aga oodake veel seda aega, kui kommunism on sama suur kuritegu kui natsism.\nViisnurga asemel läheb ka jaapani püha päike mudeli peale...\nOlen tagasi. Võtsin vahepeal puhkuse mudelitest umbes kuuks ajaks. Lisaks ootasin oma valgustuskasti oma 2 ja pool kuud.\nVahepeal lõpetasin ka oma Sd.Kfz 222.\nIMG_20210106_113045.jpg [ 3.3 MB | Vaadatud 1366 korda ]\nIMG_20210106_113123.jpg [ 3.38 MB | Vaadatud 1366 korda ]\nIMG_20210106_113130.jpg [ 2.99 MB | Vaadatud 1366 korda ]\nLisan taaskord selle:\nÜtlen ka kohe ette ära, et mingeid probleeme ei soovi, see haakrist oli tehtud kunstilisel eesmärgil, mitte poliitilisel. Ma ei kasutanud seda poliitilisel eesmärgil või idee eesmärgi levitamiseks. Kui see kellegi arvamust solvab või riivab ja sooviks, et ma pildil haakristi ära hajutaks, siis palun kirjutage tsivileeritult paludes. Loodan mitte probleeme tekitada.\nJa palun mitte tekitada taaskord mingisugust diskussiooni natsiteemal. Kui soovite võite eraldi teema avada. Põhjuseks miks ma selle eelneva lõigu lisasin, on see, et igasususeid inimesi liigub ringi ja kuigi ma ei usu, et sattun kuhugile probleemidesse, proovin ma ikkagist ettevaatlik olla. Leian, et tänapäeval on palju kiiresti valmis ütlema ja hiljem mõtlema. Loodan, et mõistate.\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 14:08\nVäga kena pisike neljarattaline on.\nTankihall ja selle moduleerimine on selles mõõtkavas minu arvates väga õnnestunud ning markeeringud istuvad värvil peal samuti väga loomulikult - kas on ehk dekaalide asemel maskidega tehtud?\nSamuti annavad pesud ja muud efektid palju juurde ning toovad detailid kenasti esile. Lisaks sügisesed lehed siin ja seal, mis loovad hoolimata dioraami puudumisest edukalt konteksti ja meeleolu.\nKüsitavaks jääb pisut see sinine kanister - et kui siin on mõeldud RAL 7016 Blau-graud, siis selle jaoks on see selgelt liiga sinine. Samas kui sinine toon on valitud nimme aktsendiks, siis ma nõustun ja rohkem ei kobise. Mida veel kaaluda võiks, et mõne filtriga ämbrit või kanistrit pisut toonida, et nende värvid eristada ja lõhkuda muljet, nagu nad oleks ühest värvimistšehhist tulnud. Ämbri teeks seest mõne tumeda tooniga kah pisut "kasutatumaks".\nPS: Selle haakristi puhul ära põe - meie kultuuriruumis ja eriti siinses foorumis sellega vaevalt tõsisemaid probleeme tuleks.\nEi ole teine isegi disclaimer'i mõttes eraldi mainimisväärt.\nPostitatud: 18 Mai, 2021 12:07\nTervist. Eks kergitan seda teemat siin taaskord.\nVõin öelda, et peagi hakkan rohkem materjali ka postitama, kuna kool hakkab läbi saama ja uurimistöö sai kaitstud.\nIgatahes siis tegin korda vana schwimmwageni.\nVana värv, praktiliselt out of box.\nIMG_20191202_090017_761.jpg [ 1.71 MB | Vaadatud 1010 korda ]\nVärv maha võetud ja täiendatud\nIMG_20210106_003552.jpg [ 3.2 MB | Vaadatud 1006 korda ]\nIMG_20210106_003711.jpg [ 3.34 MB | Vaadatud 1006 korda ]\nPostitatud: 06 Juul, 2021 15:25\nRäägin lühidalt ka ehitusprotsessist ja värvimisest.\nNagu näha eelmise postituse piltidelt, siis sai uusi lisandeid tehtud. Tegin Green Stuff-ist uue volditava katuse, kuna plastikust katuse tugitalad on lihtsalt 1mm laiad stüreen jupid. Teisaks ehitasin ka erineva paksusega traadist uued tugijalad, mis näevad paremad välja ja lähedasemad reaalsele masinale.\nJärgmisena tegin ka masina sisemuse korda, süvendasin eesmised tuled, lisasin esiaknale ja ühele esitulele katte.\nViimaks ka üks modifikatsioon masina ninaosas, mida pole eriti näha.\nVärvimine oli kerge, sai veidi moduleeritud, siis õlivärvid, washid ja tolm. Proovisin ka uut tehnikat esituledega. Olin eelnevalt esituled ära puurinud, nüüd siis värvisin need seestpoolt kroomiga ja lisasin klaasi. Klaas sai tehtud, asetades tilga vaiku tasasele esemele, lasta sel kuivada ja siis hiljem see eemaldada ning PVA liimiga esitule klaasiks kinnitada.\nIMG_20210308_181822.jpg [ 2.84 MB | Vaadatud 820 korda ]\nIMG_20210308_181845.jpg [ 2.82 MB | Vaadatud 820 korda ]\nIMG_20210308_181858.jpg [ 2.63 MB | Vaadatud 820 korda ]\nPostitatud: 15 Juul, 2021 15:39\nNo ehk püüaks ikkagi mõistlikuks jääda ja ei võrdleks võrreldamatuid asju?\nRevell on äriettevõte, mis müüb oma tooteid üle maailma, sh neis riikides, kus svastika näitamise pärast oma toote karbil võib tõesti seletamist tekkida.\nMilitaar.net on meie kohalik militaarteemaline foorum, kus svastika esinemine ajalooteemalises kontekstis pole kunagi probleem olnud ja loodetavasti ei saa ka tulevikus probleemiks.\nRevell on eelkõige Saksa firma ja Saksamaal on natsimineviku valehäbi sisse taotud päris sügavalt.\nIse ma arvan, et küllap on see svastika kaotamine sama valehäbi teema, mitte teistel turgudel seletamise vajadus.\nImestan, et nad üldse Hitleri-aegseid mudeleid teha võtavad.\nNäiteks Iisrael on päris osavalt seda valehäbi teemat ekspluateerida suutnud, kui neil on Saksamaalt midagi vaja olnud.\nPostitatud: 15 Juul, 2021 16:59\nPostitatud: 15 Juul, 2021 17:42\nRevell on eelkõige Saksa firma ja Saksamaal on natsimineviku valehäbi sisse taotud jnejnejne...\nHead kaevurite päeva, Trumm!\nMuuhulgas ka vastuseks, et kõik sinu öeldu vististi väga ei muuda minu aastatagust põhiargumenti, et\nRevelli (või mistahes mudelitootja) tegemised ja kodumaises militaarfoorumis toimetamised on kaks täiesti võrreldamatut asja.\nPS. Vabandused teema-algatajale lõime solkimise pärast.\nPostitatud: 16 Juul, 2021 11:38\nSee swimmwagen näeb väga lahe välja. Selline korralikult äratrööbatud eksemplar. Selles mõõtkavas vast kannataks ka nii teha et tuleklaasi eraldi ei teegi vaid valadki tühjakspuuritud ja kroomivärviga ülekäidud laterna lihtsalt läbipaistvat vaiku täis.\n/teemavälise jutu algus : Trumm ja vaoinas, revellil on osadel turgudel swastikaga mudelid täitsa olemas.. ja mitte ainult soome omad ... aga see selleks /teemavälise jutu lõpp\nPostitatud: 18 Juul, 2021 22:06\nSellises suuruses asi ja nii detailne - kauakestvaid kiiduavaldusi väärt pingutus!\nPostitatud: 19 Juul, 2021 10:15\nOlen proovinud tuleklaasi niimodi valada, tulemus polnud hea. Olen proovinud nii äsjasegatud vaiguga kui ka 10h seisnud vaiguga. Mõlemad tulemused nägid väga lapikud välja. Põhjuseks see, et vaik vajub ise laiali. Teine asi mis ma märkasin oli see, et tuled jäid kuidagi tuhmimad seestpoolt ja nad nägid välja rohkem kui mänguasjad, kui esituled.