1-17-9350/3 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 08.11.2017\nKrMS § 1269 lg-s 1 kasutatud mõiste „muudetud identiteet“ sisustamise raskuspunkt on mitte uue (välja mõeldud) identiteedi loomisel, vaid tegeliku identiteedi varjamisel. Kõnealune säte peab silmas olukordi, kus riigi agent tegutseb oma tegelikku tausta ja eesmärke varjates, jättes kuriteo kohta tõendusteavet kogudes suhtluspartnerile mulje, et temaga ei suhtle mitte kriminaalmenetlust toimetav riigivõim, vaid keegi teine. Mingi uue (välja mõeldud) identiteedi loomine on tavaliselt üksnes selle eesmärgi – tegeliku identiteedi varjamise – vahend. Politseiagendi kasutamine on jälitustoiming põhjusel, et seada piirangud kriminaalmenetluses tõendusteabe kogumisele sellise suhtlusega, mille puhul teine osapool ei tea, et ta suhtleb kuritegu uuriva riigivõimuga ega saa käitumisalternatiivide valikul selle faktiga arvestada. Isiku politseiagendiks kvalifitseerimisel ei ole määrava tähtsusega, kuivõrd põhjalik legend tema kohta välja mõeldakse, kas tema etendatavale fiktsioonile väljastatakse dokumendid ja kui suured on muud jõupingutused, mida kriminaalasja menetleja on teinud selleks, et luua isikule tema tegeliku identiteedi varjamiseks uus võltsidentiteet. Politseiagendina KrMS § 1269 lg 1 mõttes võib olla käsitatav ka isik, kelle jaoks ei ole välja mõeldud tõele mittevastavat elulugu või kellele pole väljastatud näiliku sisuga dokumente. Samuti pole obligatoorne, et konkreetse valenime all tegutseva politseiagendina esineks alati üks ja seesama isik või et see isik suhtleks kellegagi vahetult (n-ö näost näkku). Politseiagent võib oma ülesandeid täita ka üksnes virtuaalkeskkonnas, telefonitsi või kirja teel. KrMS § 1269 lg-s 1 nimetatud teabe kogumine KrMS § 1262 lg 1 p 4 alusel ei piirdu üksnes tõendusteabe vahetu fikseerimisega. Politseiagendi kasutamine võib seisneda ka kriminaalasja menetleja sellises enda identiteeti varju jätvas suhtluses, mille eesmärk on avada edasisi võimalusi tõendusteabe kogumiseks muude menetlustoimingutega. Oluline on see, et politseiagendi tegevuse lõpp-eesmärk peab olema kuriteo kohta tõendusteabe saamine. Seega võib isik olla käsitatav politseiagendina isegi juhul, kui ta ei suhtle vahetult kahtlustatava endaga, ei esita kellelegi küsimusi, mis puudutaksid otseselt tõendamiseseme asjaolusid, ega taotle vahetut juurdepääsu tõenduslikult olulistele dokumentidele või ruumidele. Politseiagendi kasutamisega võib olla tegemist ka juba siis, kui kriminaalmenetlust toimetav uurimisasutuse ametnik loob mõne sellise meiliteenuse pakkuja juures, kes ei tuvasta kliendi isikusamasust, välja mõeldud nime kasutades e-posti konto ja saadab sellelt kontolt e-kirja, mille lõpp-eesmärk on menetletava kuriteo kohta otseselt või kaudselt tõendusteavet hankida. Politseiagendi mõiste seisukohalt on esmatähtis just tegeliku identiteedi (kriminaalasja menetlejaga eksisteeriva seose) varjamine, mitte varjamiseks kasutatava võltsidentiteedi usutavaks muutmine. Käsitamaks isikut politseiagendina, pole määravat tähtsust sellel, kas tema suhtluspartner usub, et talle on esitatud õiged isikuandmed. Oluline on see, et suhtluspartner jäetakse teadmatusse sellest, et temaga suhtleb kriminaalmenetlust toimetava riigi esindaja.\nKriminaalmenetlust toimetades – nii nagu avalikus-õiguses üldiselt – tuleb lähtuda aluspõhimõttest „kõik, mis ei ole lubatud, on keelatud“. Seega ei tohi kriminaalmenetluse käigus koguda tõendeid viisil, mis ei vasta ühegi seaduses ette nähtud menetlustoimingu tunnustele. Üksikisiku õigused ei laiene kriminaalmenetlust toimetavale riigivõimule ja ametiisikud, kelle kaudu riik kriminaalmenetlust toimetab, ei saa neile kui eraisikutele seadusega antud õigusi kasutada selleks, et avardada oma ametialase pädevuse raame.\nOlukorras, kus uurimisasutuse ametnik eksib menetlustoimingut tehes kehtiva õiguse vastu, kuid tema eksimus põhineb prokuratuuri seadusetõlgendusel, on uurija õiguslik eksimus üldjuhul KarS § 39 lg 1 mõttes vältimatu. Tavaliselt – ehkki sellest reeglist on ka erandeid – võib uurimisasutuse ametnik usaldada prokuratuuri seadusetõlgendust ega pea seda järgides kartma, et kui prokuratuuri seisukoht hiljem kohtus kinnitust ei leia võib teda tabada kriminaalkaristus.\nOn väga kaheldav, kas põhiseadusega kooskõlas olevaks saab pidada olukorda, kus kriminaalasja menetlevat ametnikku, kes ei käitu pahauskselt, ähvardab kriminaalkaristus pelgalt selle eest, et ta tõlgendab n-ö mõistlikes piirides valesti tema toimetatavat menetlustoimingut reguleerivat normi. Paraku võib KarS § 315 teatud juhtudel sellise tulemuseni viia.\nKrMS § 208 ei anna ringkonnakohtule pädevust teha süüdistuskohustusmenetluses eelotsustus selle kohta, milline on (teises kriminaalasjas) isiku süüküsimuse lahendamisel lubatavate tõendite ring.\n1-16-9964/36 Riigikohtu kriminaalkolleegium 03.11.2017\nTurvaS § 32\nKarS § 31 lg 1\nHädakaitse kontekstis saab KarS § 31 lg 1 kohaldamisest rääkida juhul, kui isiku poolt ekslikult ettekujutatud asjaolude kogumist tuleneb hädakaitseseisund, s.o isiku ettekujutuse kohaselt on tegemist vahetu õigusvastase ründega. Kui isik kujutab ette hädakaitseseisundit loovaid asjaolusid ning on seega enda hinnangul õigustatud kaitsetegevuseks, tuleb ka KarS § 31 lg 1 kohaldamisel seejärel kontrollida, kas isiku kaitsetegevus on tema ettekujutatavate asjaolude valguses sobiv ründe lõpetamiseks, kuid samas ka säästvaim vahend selle eesmärgi saavutamiseks. See tähendab ühtlasi, et isiku kaitsetegevus peab jääma ettekujutatava hädakaitse piiridesse (KarS § 28 lg 2). Kui aga isik ületab ka tema poolt ettekujutatavate asjaolude valguses hädakaitse piire, ei välista ettekujutatud asjaolud teo õigusvastasust, mistõttu sellisel juhul KarS § 31 lg 1 ei kohaldu. Lisaks eeltoodule peab isiku kaitsetegevus olema kantud kaitsetahtest, st kaitsetegevus peab ettekujutatud asjaolude valguses olema suunatud ründe tõrjumisele. Seega kehtivad jätkuvalt hädakaitseõiguse teostamisele esitatavad üldnõuded. Viidatud põhimõte tuleneb sealjuures tõsiasjast, et ründe olemasolus eksiv isik ei saa olla õiguslikult paremas olukorras võrreldes isikuga, kes tõrjub tegelikkuses asetleidvat vahetut õigusvastast rünnet. (p 16)\nKarS § 31 lg 1 kohaldamiseks tuleb järelikult tuvastada, et isiku poolt ettekujutatud asjaolude tegelikkusele vastavuse korral esineks isiku käitumises mõni õigusvastasust välistav asjaolu. (p 15) KarS § 31 lg 1 teise lause kohaselt vastutab õigusvastasust välistava asjaolu suhtes eksimuses olnud isik seaduses sätestatud juhtudel ettevaatamatusest toimepandud süüteo eest. Seda mõistetavalt juhul, kui ta käitumine vastab ettevaatamatusdelikti koosseisule, on õigusvastane ja süüline (KarS § 2 lg 2). (p 17)\n3-1-1-33-16 Riigikohus 30.05.2016\nKarS § 259\nMatkimise korral on tegemist pelgalt süüteo toimepanemise jäljendamisega. Järelikult puudub matkijal soov, et tema poolt mõjutatav isik viiks kuriteo juriidiliselt, saati siis faktiliselt lõpuni: matkija tahtlus on vastupidiselt suunatud hoopis sellele, et kuriteo kahjulik tagajärg ei realiseeruks ja matkimisele allutatud isik peetakse kinni üldjuhul juba kuriteo katsestaadiumis. Kui sündmuste käik on jälitusasutuse kontrolli all ja teo toimepanija peetakse kinni alles pärast teo lõpule viimist, ei ole paljude kuritegude puhul võimalik koosseisuga kaitstavaid väärtusi sisulises tähenduses kahjustada. Seetõttu ei ole matkijal ka niisugusel juhul tahtlust koosseisuga kaitstavate väärtuste sisuliseks (materiaalseks) kahjustamiseks. Eelnevast ilmneb, et tahtluse seisukohalt ei ole tähtsust sellel, kas kuriteo matkijal on selle jälitustoimingu tegemise luba või mitte. Loa olemasolu või puudumine ei mõjuta matkija tahtlust hoida ära matkitava kuriteoga kaitstava õigushüve kahjustamine. (p-d 14-15)\nKui sündmusele annavad ebaõige juriidilise hinnangu suurte õigusteadmistega inimesed, kellel on võimalik juhtunut tagantjärele ilma ajalise surveta analüüsida, ei saa õiguslikku väärarusaama heita ette juriidilise hariduseta süüdistatavatele, kes pidid tegutsema suure ajalise surve all. Mida vähem intensiivne on keelueksimuses tegutsenud isiku käitumisega põhjustatud kahju või oht keelunormiga kaitstavale hüvele, seda vähem on alust eeldada, et isik oleks pidanud oma teo õiguspärasuses kahtlema. (p-d 22.1-22.2, vt ka punkti 21)\nriigipiiri ja ajutise kontrolljoonega seotud süüteod\nVälismaalase üle riigipiiri või praegusel juhul üle ajutise kontrolljoone toimetamiseks KarS § 259 lg 1 mõttes tuleb pidada ükskõik millist tegu, tänu millele jõuab väljaspool Eestit olev välismaalane ajutist kontrolljoont ületades Eesti territooriumile (või Eestis viibimise korral Eesti territooriumilt välja). Juhul kui välismaalane tuleb Eesti territooriumile ise (nt kõnnib), kujutab tema toimetamine üle ajutise kontrolljoone endast välismaalase Eestisse tulekule kaasaaitamist. Et lugeda mingi tegu välismaalase nt Eestisse tulekule kaasaaitamiseks, peab see välismaalase ebaseaduslikku piiri või kontrolljoone ületamist kuidagi soodustama. Kui isik on piiri või kontrolljoone ebaseaduslikult juba ületanud, ei saa selle toimepanemisele enam kaasa aidata, v.a kui toimepanija eesmärk on ühtlasi aidata kaasa ebaseaduslikule piiriületusele välismaalase Eestist lahkudes. (p-d 10-11)\nKui isiku tegu on juba kvalifitseeritav KarS § 259 järgi välismaalase ebaseadusliku üle piiri või kontrolljoone Eestisse toimetamisena, neelduvad selles varem kokkulepitud kaasaaitamisteod, mis on vahetult seotud piiri või kontrolljoone ületamisega, seisnedes nt abis piirist või kontrolljoonest eemaldumisel või majutuskohta toimetamisel. (p 11)\nKarS § 3001 lg 1 subjektiivne koosseis eeldab süüdistatava otsest tahtlust objektiivse koosseisu tunnuste osas, milleks on korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu rikkumine. KarS § 3001 ja KVS § 11 lg 1 koostoimest nähtub, et ametiisik peab olema teadlik nn huvide konfliktist, s.t sellest, et tema otsus või toiming võib mõjutada tema enda või temaga seotud isiku majanduslikke või muid huve ja sellest tulenevalt esineb korruptsioonioht, mille tõttu on otsuse või toimingu tegemine keelatud. Ametiseisundi kui normatiivse koosseisutunnuse puhul ei ole nõutav, et isik teaks selle tunnuse täpset juriidilist tähendust, vaid et ta mõistaks selle üldist sotsiaalset või üldkeelelist tähendust. (Vt nt RKKKo 3-1-1-96-06, p 19 ja 3-1-1-69-12, p 15.) (p-d 93-94)\nKVS eesmärk kõige üldisemalt on tagada, et nii avalikku võimu ja sellel põhinevat mõju ning teavet kui ka avalikke ressursse kasutataks üksnes avalikes huvides, s.t korruptsioonivabalt. (p 61)\nKorruptsioonivastane seadus reguleerib eeskätt selliseid kohustusi, mis ametiisikul on talle ametiseisundi andnud avaliku võimu kandja ees. (p 61)\nAvalik ülesanne KVS § 2 lg 1 mõttes hõlmab avaliku võimu kandja ülesandeid, olenemata sellest, kas ja kui, siis millisel viisil nende täitmine mõjutab kolmandaid (haldusväliseid) isikuid. KVS § 2 lg-s 1 nimetatud avalik ülesanne peab olema ette nähtud vahetult seadusega, seaduse alusel või tõlgendamise teel õigusnormist tuletatav. (p-d 61–62)\nRiigi osalusega äriühingus riigi osaluse valitseja valitud nõukogu liikme kogu ametitegevus, mis vastab KVS § 2 lg-s 2 nimetatud otsuse või toimingu tunnustele – sh nõukogu otsuste tegemisel osalemine –, on käsitatav avaliku ülesande täitmisena KVS § 2 lg 1 mõttes tulenevalt RVS § 80 lg 1 p-st 2 sätestatud riigi huvide järgimise kohustusest. Seejuures ei ole oluline, kas äriühingu üksiktegevus, millega seoses nõukogu liige oma ametipädevust kasutab, on vaadeldav avaliku ülesande täitmisena või mitte. (p 84)\nRVS § 80 lg 1 p-st 2 tulenevalt on riigi osaluse valitseja valitud riigi (osalusega) aktsiaseltsi nõukogu liikmel lisaks eraõiguslikule suhtele aktsiaseltsiga ka avalik-õiguslik õigussuhe riigiga. Viimati nimetatud õigussuhtest tuleneb nõukogu liikme kohustus kasutada talle äriseadustiku ja äriühingu põhikirjaga antud pädevust selleks, et tagada riigi kui aktsionäri huvide tõhus kaitse, rikkumata samas nõukogu liikme kohustusi aktsiaseltsi ees. Riigi osaluse valitseja valitud nõukogu liige peab oma ametitegevuses järgima riigi kui aktsionäri huve niivõrd, kuivõrd see ei satu vastuollu tema kui juhtorgani liikme kohustustega ühingu ega TsÜS §-s 32 nimetatud isikute ees, eeskätt ei kahjusta lubamatult ühingut. (p-d 78–79)\nRiigi ja riigi osaluse valitseja valitud nõukogu liikme vahelise õigussuhte mõju ei ulatu kaugemale nõukogu liikme tegevusest ja äriühingule sellest mingeid kohustusi ei tulene. Muu hulgas ei mõjuta riigi osaluse valitseja valitud nõukogu liikme kohustused riigi ees nõukogu otsuste kehtivust ega äriühingu suhteid kolmandate isikutega. (p 80)\nÄriühingu staatus KonkS § 31 lg-s 31 nimetatud avaliku ettevõtjana võib anda alust käsitada tema nõukogu liikme ametipädevuse kasutamist avaliku ülesande täitmisena üksnes siis, kui see puudutab äriühingu sellist tegevust, mis on ka ise käsitatav avaliku ülesande täitmisena. Ainuüksi asjaolust, et äriühing on KonkS § 31 lg-s 31 nimetatud avalik ettevõtja, ei saa järeldada, et selle äriühingu nimel, ülesandel või järelevalve all otsuseid või toiminguid tegeva isiku kogu ametitegevus on vaadeldav avaliku ülesande täitmisena KVS § 2 lg 1 mõttes. (p-d 64–67)\nKarS § 3001 lg 1 näeb ette karistuse korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadva rikkumise eest suures ulatuses. KarS § 3001 lg 1 on blanketne norm, mida sisustab KVS § 11 lg-st 1 tulenev ametiisiku suhtes kehtiv keeld teha teatud asjaolude esinemisel toiming või otsus ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes. Toimingupiirangu rikkumine saab seisneda üksnes ametiisiku pädevusse kuuluva tegemises, sh kollektiivse otsustamise puhul otsuse tegemises osalemises. Sellest tulenevalt tuleb otsuse või toimingu tegemist KVS § 11 mõttes sisustada koosmõjus § 2 lg-ga 2. Seadusandja on välistanud ametiisiku osalemise otsuse vastuvõtmises või toimingu tegemises, sealhulgas selle sisulises suunamises, kui otsuse või toimingu tulemus mõjutab ametiisiku või temaga seotud isiku huve ehk kui tegemist on nn huvide konfliktiga. KVS § 11 lg-s 1 sisalduv keeld ja sellest tulenevalt ka KarS § 3001 lg-s 1 kirjeldatud koosseisu täitmine ei eelda otsuse tsiviilõiguslikku kehtivust või toiminguga kaasnevate mõjude reaalset avaldumist. Piisab sellest, et ametiisik osaleb otsuse tegemisel, mis on suunatud teisele isikule, sealhulgas asutusele või eraõiguslikule juriidilisele isikule, milles ametiisikul on ametiseisund, õiguste või kohustuste tekitamisele. Otsuse tegemisel osalemisena on käsitatav ka äriühingu nõukogu istungil otsuse hääletamisel osalemine. (p-d 90-92)\nKrMS § 336 ei näe ette võimalust esitada kohtukõne üksnes või ka osaliselt kirjalikus vormis. Kriminaalasja läbivaatamine suulises menetluses (KrMS § 331 lg 12) tähendab, et kogu kohtuvaidlus peab toimuma suulises vormis. Seega kannavad pooled ka oma kohtukõned suuliselt ette. KrMS § 336 lg-te 1 ja 2 mõtte kohaselt peab kohtumenetluse pooltel olema võimalus kohtuistungil täies mahus kuulda kõiki argumente, mis vastaspool kohtuvaidluses ringkonnakohtule viimase veenmiseks esitab, ja neid argumente ka kommenteerida. Repliigiõigus peab kindlustama, et kohut ei mõjutaks otsuse tegemisel ühe poole põhjendused, mille kohta teine pool pole saanud arvamust avaldada. Tulenevalt KrMS § 331 lg-st 1 ja § 300 lg-st 3 võivad kohtumenetluse pooled enne kohtu nõupidamistuppa lahkumist esitada oma kohtuistungil ette kantud kõne teksti selle lisamiseks kohtuistungi protokollile. Erandina võib mingis osas suuliselt ette kandmata kohtukõne teksti kohtuistungi protokollile lisada siis, kui teised apellatsioonimenetluse pooled saavad kõne kirjaliku tekstiga tutvuda ja nõustuvad sellega, et pool seda täies mahus ette ei kanna. (p-d 51-54)\n3-1-1-46-14 Riigikohus 10.10.2014\nSüü välistamine KarS § 39 lg 1 järgi nõuab seda, et täidetud oleks kaks eeldust. Esiteks peab teo toimepanija olema õiguslikus eksimuses, nt pidama seaduslikuks sellist tegu, mis tegelikult on keelatud. Teiseks peab eksimus olema eksija jaoks vältimatu, teisisõnu ei välista mitte kõik õiguslikud eksimused isiku süüd. Üldjuhul ei ole eksimus vältimatu. Seda juhul, kui isikult saab nõuda, et ta oleks pidanud ise või nt asjatundjaga konsulteerides tulema selle peale, et tema tegu võib olla õigusvastane (vt nt RKKKo 3-1-1-31-14, p 25; 3-1-1-91-13, p 15.1 ja 3-1-1-92-13, p 17.2). Kui isik tegutseb teatud spetsiifilises valdkonnas, peab ta endale seda valdkonda reguleeriva normistiku piisavalt selgeks tegema (vt nt RKKKo 3-1-1-44-02, p 6.1 ja 3-1-1-14-03, p 13).\nKuigi hankelepingu sõlmimist reguleerivast RHS §-st 69 otseselt nõudeid lepingu sisule ei tulene, saab sätet tõlgendada vaid viisil, et hankeleping tuleb sõlmida samadel tingimustel, mis olid välja toodud hankedokumentides. Vastasel juhul muutuks hankemenetlus mõttetuks, sest raske on põhjendada, miks on tarvis läbi viia sellist menetlust, mille lõppedes võivad hankija ja pakkuja sõlmida hankelepingu, mille sisu ei kattu hankedokumentides ja pakkumustes kajastatuga.\nTuvastanud riigihangete teostamise nõuete rikkumise, eeldab vastutus KarS § 300 järgi ka seda, et teoga on tekitatud oluline varaline kahju. Varalise kahju kindlaksmääramisel tuleb lähtuda nn saldopõhimõttest: kannatanu vara koguväärtust enne süüdistatavale ette heidetavat tegu tuleb võrrelda sellega, kui palju on kannatanu vara väärt pärast tegu. Käsutatud varaga vähemalt sama palju väärt olev vastusooritus kompenseerib käsutatud vara väärtuse ja sellisel juhul kannatanu vara koguväärtuse vähenemisest e varalisest kahjust kannatanule kõneleda ei saa (RKKKo 3-1-1-23-14, p 9).\nKarS § 300 koosseisutegu on selline riigihankemenetluse nõuete rikkumine, mille tagajärg on oluline varaline kahju.\nKarS § 15 lg 1 järgi on KarS § 300 objektiivsele koosseisule vastava teo toimepanemine karistatav juhul, kui süüdistatav tegutses tahtlikult kõigi objektiivse koosseisu asjaolude suhtes.\nKrMS § 268 lg 1 esimese lause kohaselt võib kohus kohtulikul uurimisel tuvastatud faktilistest asjaoludest lähtuvalt muuta kuriteo kvalifikatsiooni vaid juhul, kui süüdistataval on olnud küllaldane võimalus ennast sellise kvalifikatsiooni vastu kaitsta. KarS §-de 2172 ja § 201 koosseisuelemendid on osaliselt kattuvad, sest mõlema sätte puhul on teoobjekt teo toimepanijale mittekuuluv vara: usalduse kuritarvitamise korral teise isiku vara, omastamise puhul aga võõras vara. Seetõttu on süüdistataval võimalik end omastamise süüdistuse vastu kaitsta.\n3-1-1-11-14 Riigikohus 05.03.2014\nSüülise väärteo toimepanek ei too endaga kaasa vältimatut vajadust isiku karistamiseks. VTMS § 30 lg 1 p 1 kohaselt võib väärteomenetluse lõpetada otstarbekuse kaalutlusel. Seejuures saab menetluse sellisel alusel lõpetada ka Riigikohus, kes lahendab väärteoasja kohtuvälise menetleja kassatsiooni alusel. Väärteoasja otstarbekuse kaalutlusel lõpetades tuleb lähtuda kriminaalmenetlusõigusest, pidades eeskätt silmas kriminaalmenetluse seadustiku §-s 202 sätestatut. Tulenevalt eeltoodust on vajalik hinnata, kas menetlusaluse isiku süü on suur ja kas avalik menetlushuvi nõuab asja menetlemist (vt RKKKo 3-1-1-91-13, p 15).\nKarS § 15 lg 3 sätestab, et väärteona on karistatav nii tahtlik kui ka ettevaatamatu tegu. LS § 217 lg 1 subjektiivsed tunnused võivad seisneda nii tahtlikus kui ka ettevaatamatus käitumises.\nTegutsedes valdkonnas, mille kohta kehtib eriregulatsioon, oli menetlusalusel isikul kohustus tunda olemasolevat regulatsiooni ja see eksimus oli asjakohaste normide selgekstegemisega tema jaoks välditav.\nSõiduki kasutamise või mittekasutamisega seotud asjaolusid peab LS § 88 lg-s 10 ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 artiklis 15 sätestatud juhtudel ning ulatuses tõendama sõiduki juht, mis tähendab, et eelnevate nõuete puhul on tegemist pööratud tõendamiskoormisega. Sõiduki mittekasutamist konkreetse juhi poolt saab tõendada üksnes sellega, kui täita Euroopa komisjoni 14. detsembri 2009. a otsuse nr 2009/959/EÜ lisaks oleva tõendi vorm, milles tuleb kajastada asjakohased objektiivsed põhjused ja ajavahemik, mille jooksul juht sõidukit ei kasutanud. Sõiduki mittekasutamise tuvastamine muude tõendite alusel ei ole lubatav. Sellise järelduse võimaldab teha asjaolu, et sõidumeerikute kontrollimine peab olema tõhus. Kontrollimise tõhususe peab ühest küljest tagama pööratud tõendamiskoormise olemasolu ja teisalt kontrollimenetluse lihtsus. Ka Vabariigi Valitsuse 21. oktoobri 2010. a määruse nr 151 „Mootorsõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja järelevalve korralduslikud nõuded“ § 2 lg 1 p-des 1–3 toodud loetelu on ammendav, mis tähendab muu hulgas, et sõiduki kasutamise või mittekasutamisega seotud asjaolusid saab tuvastada üksnes selles sättes loetletud tõendite alusel.\nKuivõrd sõidumeerikute kasutamise kohustus tuleneb vajadusest kontrollida mootorsõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete järgimist, puudutab see kohustus eeskätt iga päev sõitjate- või kaubavedu tegevate mootorsõidukite juhte. Eelöeldu ei tähenda siiski seda, nagu oleks ülejäänud sõidumeeriku kasutamise kohustusega sõidukit ajutiselt juhtivad isikud kehtestatud nõuete täitmisest vabastatud. Sellel põhjusel tuleb neid nõudeid järgida ka isikul, kes juhib sõidumeeriku kasutamise kohustusega sõidukit ajutiselt või lühikest aega, täites muul ajal hoopis teisi ülesandeid.\nTõendi vormile kantavatest andmetest ei saa järeldada, et vormi kasutamine on välistatud siis, kui määruse (EÜ) nr 561/2006 või AETR-i kohaldamisalasse jäävat sõidukit juhib isik, kes ei ole ettevõttega töölepingulises või võlaõiguslikus suhtes. Kõnealuse tõendi sisuks on ettevõtte kinnitus selle kohta, et konkreetne juhina käsitatav isik ei ole tõendis toodud perioodil juhtinud sõidukit, mis kuulub määruse (EÜ) nr 561/2006 või AETR-i kohaldamisalasse.\n3-1-1-92-13 Riigikohus 11.12.2013\nKeelueksimuse vältimatust ei saa tuletada pelgalt asjaolust, et isik on asjatundjaga nõu pidanud. Kui asjatundja annab isikule õige juriidilise hinnangu, et teatud tegevus on seadusvastane, ja isik saab sellest hinnangust ka niimoodi aru, ei ole üldse põhjust kõneleda keelueksimusest. Kui asjatundja selgitustest ilmneb õige juriidiline hinnang teatud tegevuse seadusvastasuse kohta, isik aga saab sellest hinnangust mingil põhjusel valesti aru, ei tähenda ka see automaatselt, et isik tulenevalt KarS § 39 lg-st 1 ei vastuta. Väärarusaam välistab süü vaid juhul, kui see ei ole isikule etteheidetav. Etteheidetav on see näiteks isikule, kes on juba varem teinud otsuse tegu toime panna ja kõneleb asjatundjaga pelgalt „vormitäiteks", et saaks end hiljem kõnelusele viidates vabandada, ning väär ettekujutus teo lubatavuse kohta tekib asjatundja mingi üksiku lausekatke või kontekstivälise väite põhjal. (Vt ka RKKKo 3-1-1-91-13, p 15.1).\nKarS § 2172 lg 1 sisaldab kahte alternatiivi. Muude koosseisuelementide täidetuse korral on selle normi järgi karistatav esiteks seadusest või tehingust tuleneva teise isiku vara käsutamise või teisele isikule kohustuse võtmise õiguse ebaseaduslik ärakasutamine (nn ärakasutamiskoosseis), teiseks aga teise isiku varaliste huvide järgimise kohustuse rikkumine (nn usalduse murdmise koosseis) (vt RKKKo 3-1-1-4-08, p 25).\nKui premeerimisalus ATS § 79 lg 1 mõttes oli olemas, ei ole võimalik usalduse murdmise objektiivsest koosseisust kõneleda ka juhul, kui see alus ei olnud preemiat määravat ametnikku tegutsema ajendanud motiiviks.\nKarS § 201 lg 1 järgi on koosseisupärane tegu „enda või kolmanda isiku kasuks pööramine". Riigikohtu järjepideva praktika kohaselt sisustatakse seda tegu nn manifesteerimisteooria alusel (vt nt RKKKo 3-1-1-117-97, 12; 3-1-1-46-08, p 21 ja 3-1-1-109-12, p 9). Teise isiku kasuks pööramisena tuleb vaadelda tegu, mis annab alust järeldada, et teo toimepanija soovib edaspidi kas ise võõra objekti, s.o asja või vara omanikuna käituda või soovib lasta seda teha kolmandal isikul. See tähendab, et isik peab mingil objektiivselt avalduval viisil omastamistahte manifesteerima.\nKahju ei ole KarS § 201 lg 1 koosseisu element. Nagu eelnevalt mainitud, on omastamise koosseis täidetud hetkel, mil isik manifesteerib omastamistahte. Manifesteerimistegu võib endaga kaasa tuua kahju (nt kui manifesteerimisteoks on võõra asja müümine heausksele kolmandale isikule), aga ei pruugi seda teha (nt praegusel juhul). See tähendab, et KarS § 201 lg 1 puhul ei välista isiku vastutust asjaolu, et teo objektiks olnud vara omaniku varaline seis teo tagajärjel ei halvene.\nKui õiguspäraselt tehtava jälitustoimingu käigus avastatakse mõnele muule kuriteole viitav teave, saab selle uue kuriteo menetlemisel tugineda seniste jälitustoimingutega kogutud tõenditele juhul, kui ka uue kuriteo puhul oleks jälitustoimingute tegemine lubatud (vt RKKKo 3-1-1-31-12, p 8.3 ja 3-1-1-10-11, p 19).\nJuhuleiu puhul on mõõtuandev eeldatava kuriteo aset leidmise fakt, mitte aga tõenäolise kurjategija isik. Juhuslikult võidakse jälitustoimingute käigus avastada nii seda, et isik, kes ei ole allutatud jälitustoimingule, on tõenäoliselt toime pannud kuriteo, mis ei ole seni uurimisasutusele teada, kui ka seda, et sellise kuriteo on toime pannud isik, kelle suhtes tehakse mõne teise kriminaalasja menetluse raames jälitustoiminguid. (Vt RKKKo 3-1-1-10-11, p 19 ja 3-1-1-31-12, p 8.3).\nEttenähtavus ei tähenda EIK praktikas seda, et isik peab konkreetse juhtumi puhul suutma ette näha, et tema kommunikatsioonivahendeid hakatakse jälgima (vt nt EIK 29. juuni 2006 a. otsus asjas Weber ja Saravia vs. Saksamaa, p 93). Niisuguse nõude esitamine oleks vastuolus salajase jälgimise olemusega, kuivõrd sellisel jälgimisel saab olla mõte vaid juhul, kui jälgitav ei ole jälgimisest teadlik ehk kui jälgimine on tõepoolest salajane. Ettenähtavus tähendab EIK jaoks seda, et salajast jälgimist reguleeriv normistik peab vastama teatud konkreetsusnõuetele, et seda lugedes oleks võimalik põhimõtteliselt aru saada, millal riik isikuid jälgida tohib ja millal mitte.\nTsiviilhagi esemeks saab kriminaalmenetluses olla nõue, mida on põhimõtteliselt võimalik läbi vaadata ka tsiviilkohtumenetluses. Teo toimepanemise ajal kehtinud avaliku teenistuse seaduses nähti ette, et kahjuhüvitisnõudeid süüliselt teenistuskohustusi rikkunud ametniku vastu lahendatakse halduskohtus. Sama näeb ette ka praegu kehtiv avaliku teenistuse seadus (vt kuni 31. märtsini 2013 kehtinud ATS § 892 lg 4 ja alates 1. aprillist 2013 kehtiv ATS § 81 lg 4). Seega pole kohus pädev lahendama selliseid nõudeid tsiviilkohtumenetluses ja kriminaalasja arutav kohus ei saanud praeguses asjas tsiviilhagi läbi vaadata.\n3-1-1-108-13 Riigikohus 06.12.2013\nKui isikut ei saa tulenevalt KarS § 31 lg 1 esimesest lausest võtta vastutusele tahtlikult toime pandud süüteo eest, ei tähenda see tingimata seda, et ta vabaneb vastutusest täielikult. Vastavalt KarS § 31 lg 1 teisele lausele vastutab õigusvastasust välistava asjaolu suhtes eksimuses olnud isik seaduses sätestatud juhtudel ettevaatamatusest toimepandud süüteo eest. See tähendab, et raske tervisekahjustuse tekitaja võib vastutada KarS § 119 lg 1 järgi. Kuivõrd viimati nimetatud sätte näol on tegemist ettevaatamatusdeliktiga, tuleb isiku vastutus selle normi järgi kõne alla juhul, kui saab kõneleda objektiivse hoolsuskohustuse rikkumisest (vt RKKKo 3-1-1-79-10, p 20). Kui isik on vabanenud vastutusest tahtliku süüteo eest KarS § 31 lg 1 esimese lause tõttu, on ka ettevaatamatusdelikti juures hoolsuskohustuse rikkumist analüüsides tarvis küsida eeskätt eksimusega seonduva kohta. Objektiivse hoolsuskohustuse rikkumist saab jaatada nt juhul, kui õigusvastasust välistava asjaolu mitteesinemine oleks käibes vajaliku hoole ülesnäitamise korral olnud isiku jaoks äratuntav ja oletatav kaitsetegu seega välditav. Nii võib õigusvastasust välistava asjaolu mitteesinemine olla hädakaitse puhul äratuntav situatsioonis, kus isikul on enne enda kaitsmist ajaliselt ja ruumiliselt võimalik veenduda, kas rünnet ikkagi on põhjust oodata või mitte. Kui aga isikul ei ole kaitsetegevusega enam võimalik viivitada või ei saa ta olukorda veel kord hinnata, nt ei saa ta teha ruumipuuduse tõttu sammu tagasi või kõrvale (on nurka surutud), ei saa kõneleda sellest, nagu olnuks õigusvastasust välistava asjaolu mitteesinemine olnud äratuntav ja oletatav kaitsetegu isiku jaoks välditav.\nNii nagu isiku süüdivuse eeldamine ei tähenda süütuse presumptsiooni riivet (vt RKKKo 3-1-1-99-12, p 6), ei tähenda seda ka teo õigusvastasuse eeldamine. Kui esinevad asjaolud, mis võivad teo õigusvastasuse välistada ehk kui teatud asjaolude tõttu saab kahelda selles, kas õigusvastasust on põhjust eeldada, tuleb õigusvastasuse esinemist kontrollida. Nii ongi kriminaalkolleegium õigusvastasust välistavatest asjaoludest kõneledes osutanud sellele, et tulenevalt KrMS § 211 lg-st 2 on prokuratuur kohustatud välja selgitama ka süüdistatavat õigustavad asjaolud (vt RKKKo 3-1-1-12-11, p 25.3).\nKui kohus leiab, et õigusvastasust välistava asjaolu esinemine ei ole tõenäoline, tähendab see, et sellise asjaolu esinemist ei saa välistada. Kui õigusvastase ründe esinemist ehk koosseisupärase teo õiguspärasust pole võimalik tõsikindlalt välistada, tuleb süüdistatav juhul, kui ta ei ületa oletatavat rünnet tõrjudes kavatsetult või otsese tahtlusega hädakaitse piiri, tulenevalt KrMS § 7 lg-s 3 sätestatud in dubio pro reo-põhimõttest tahtliku süüteo toimepanemises õigeks mõista.\nIsiku karistamiseks ei piisa üksnes sellest, et ta on täitnud süüteokoosseisu. Koosseisupärase teo tuvastanud menetleja peab järgnevalt hindama, kas tegu on õigusvastane (vt KarS § 2 lg 2). Kriminaalkolleegium on korduvalt märkinud, et koosseisupärase teo õigusvastasust eeldatakse (vt RKKKo 3-1-1-117-06, p 6; 3-1-1-9-08, p 15; 3-1-1-49-09, p 12). Selline eeldus tuleneb arusaamast, et seadusandja on süüteokoosseisu dispositsioonis kirjeldanud tegu, mida tuleb üldjuhul pidada ebaõigeks; üksnes erandjuhtudel saab öelda, et koosseisupärases teos ebaõigust ei sisaldu. Sellisteks erandjuhtudeks on olukorrad, kus esineb mõni õigusvastasust välistav asjaolu. Nii nagu isiku süüdivuse eeldamine ei tähenda süütuse presumptsiooni riivet (vt RKKKo 3-1-1-99-12, p 6), ei tähenda seda ka teo õigusvastasuse eeldamine. Kui esinevad asjaolud, mis võivad teo õigusvastasuse välistada ehk kui teatud asjaolude tõttu saab kahelda selles, kas õigusvastasust on põhjust eeldada, tuleb õigusvastasuse esinemist kontrollida. Nii ongi kriminaalkolleegium õigusvastasust välistavatest asjaoludest kõneledes osutanud sellele, et tulenevalt KrMS § 211 lg-st 2 on prokuratuur kohustatud välja selgitama ka süüdistatavat õigustavad asjaolud (vt RKKKo 3-1-1-12-11, p 25.3).\nKarS § 31 lg 1 esimene lause sätestab, et tahtlik tegu ei ole õigusvastane, kui isik seda toime pannes kujutab endale ekslikult ette asjaolusid, mis välistaksid teo õigusvastasuse. Tegemist on KarS § 17 lg-s 1 reguleeritud koosseisueksimusega sarnase eksimuse instituudiga, kuivõrd see puudutab sarnaselt koosseisueksimusele eksimust faktilises asjaolus. KarS § 17 lg 1 järgi on vastutus tahtliku süüteo eest välistatud juhul, kui isik eksib süüteo objektiivsesse koosseisu kuuluva asjaolu suhtes. Samamoodi määrab KarS § 31 lg 1 esimene lause, et vastutus tahtliku süüteo eest langeb ära juhul, kui isik hindab vääralt asjaolu, mida tuleb deliktistruktuuris analüüsida õigusvastasuse tasandil. Seega on seadusandja valinud ka õigusvastasuse tasandil n-ö eksijasõbraliku regulatsiooni. Erinevalt süü puhul asjakohasest KarS § 39 lg-s 1 sätestatud keelueksimuse instituudist, mille kohaselt on vastutus välistatud vaid juhul, kui eksimus oli eksija jaoks vältimatu, vabaneb õigusvastasuse tasandil eksimuses olev isik vastutusest hoolimata sellest, kas eksimus oli tema jaoks välditav või vältimatu.\nKarS § 21 lg 2 esimeses lauses sätestatud muude kaastäideviimise eelduste täidetuse korral moodustab röövimise kaastäideviimise ka olukord, kus ainult üks täideviijatest kasutab kannatanu kallal vägivalda ja teine hõivab kannatanule kuuluva asja. Otseselt peab röövimise sarnaseid mitmeaktilisi delikte silmas KarS § 21 lg 2 teine lause (vt RKKKo 3-1-1-100-06, p 9).\nVt p 18. (NB! Seisukoha muutus! Vt RKKKo 30.06.2014, nr 3-1-1-14-14, p 699-700)\n3-1-1-111-10 Riigikohus 17.02.2011\nKarS § 182\nKarS § 142\nKarS § 26\nLõpuleviidud kuriteo ümberkvalifitseerimine kuriteo kõlbmatuks katseks ei vähendaisiku süüd ega muuda karistuse eripreventiivset prognoosi sellisel määral, mis tingiks talle mõistetud karistuse muutmist.\nKui süüdlane kujutab endale ekslikult ette, et kannatanu magab alkoholijoobe tõttu raskelt ega saa aru nendega toimuvast (abitusseisund KarS § 142 lg 2 p 1 ja 2 mõttes), kuigi tegelikult kannatanu sellises seisundis ei ole, siis on tegemist eksimusega koosseisu asjaolus, st süüdlane arvas ekslikult, et objektid olid koosseisukõlblikud. Sellist olukorda tuleb vaadelda ebasoodsa eksimusena. Kuigi isik eksib koosseisu asjaolus, on tal siiski olemas kindel soov kahjustada õigushüve.\nsugulise kire vägivaldne rahuldamine\nKaristusseadustiku § 142 lg 2 p-de 1 ja 2 objektiivse koosseisu üks tunnus on abitusseisund, mis võib väljenduda selles, et kannatanu ei ole võimeline vastupanu osutama oma seisundi või olukorra tõttu või ka selles, et kannatanu ei saa aru tema suhtes toimepandavate tegude iseloomust või ei taju neid üldse. Riigikohus on varasemas praktikas selgitanud, et kannatanu võimetuse all vastupanu osutada mõeldakse olukorda, kus kannatanu ei suuda vastupanu osutada või loobub sellest objektiivselt esineva füüsilise allajäämuse või psüühilise takistuse (nt hirmu) tõttu. Seejuures piisab sellest, et väliste, objektiivse vaatleja jaoks nähtavate asjaolude tõttu on kannatanu vastupanu lootusetu ning kolmandatelt isikutelt pole võimalik abi saada (RKKKo nr 3-1-1-25-07). Sellises olukorras peab kannatanu ise tajuma oma abitust ja lootusetust olukorrast pääseda, mida omakorda süüdlane sugukire rahuldamise eesmärgil ära kasutab. Ei ole välistatud, et kannatanu võib alla abitusseisundis ka oma tervisliku seisundi tõttu - nt on ta liikumisvõimetu, teadvusetu, tugeva uinuti mõju all vms. Sellise seisundina võib olla vaadeldav ka alkoholijoove, kuid vaid selline, mille tõttu ei saa isik aru ümbritsevast olukorrast ega suuda mõista või takistada tema suhtes toimepandavaid tegusid.\nKuriteo toimepanemise aeg ei pea olema tuvastatud sekundi või minuti täpsusega ja asjaoludest lähtuvalt võib see olla määratletav ka mingi ajavahemikuna (RKKKo nr 3-1-1-45-07 p 10).\n3-1-1-18-10 Riigikohus 13.05.2010\nMootorsõidukijuhi eksamineerimise ja talle juhtimisõiguse andmise eeskiri ning juhiloa vormid\nLiiklusseadus § 44 lg 3\nMenetlusalune isik oli teadlik kõigist faktilistest asjaoludest, sh juhiloa kehtivuse lõppemisest, kuid andis neile ebaõige õigusliku hinnangu, järeldades, et mootorsõiduki juhtimisõigus on tal siiski säilinud. Selline eksimus ei ole aga koosseisueksimus, vaid keelueksimus KarS § 39 tähenduses, mis välistab isiku süü ja vastutuse vaid selle eksimuse vältimatuse korral.\nKuigi juhiloa füüsiline olemasolu sõiduki juhil ei ole tõepoolest samastatav mootorsõiduki juhtimise õiguse olemasoluga (vt ka RKKKo nr 3-1-1-76-06, p 5), võib seadusandja siiski teatud juhtudel siduda sõiduki juhtimise õiguse olemasolu juhiloa kehtivusega. Seda ongi tehtud LS § 44 lg-s 3 ja Majandus- ja kommunikatsiooniministri 29. juuli 2004. a määruse nr 169 �Mootorsõidukijuhi eksamineerimise ja talle juhtimisõiguse andmise eeskiri ning juhiloa vormid� (edaspidi Määrus) § 19 lg-s 1. Mõiste �juhtimisõiguse taastamine� kasutamisest võib järeldada, et kuigi liiklusseadus ei näe seda expressis verbis ette, tingib juhiloa kehtetus siiski juhtimisõiguse puudumise. Kuni juhiloa vahetamiseni puudub kehtivuse kaotanud juhiloaga isikul juhtimisõigus ja ta ei tohi seni mootorsõidukit juhtida. 12 kuu jooksul pärast juhiloa kehtivuse lõppemist võib juhiluba vahetada eksameid sooritamata. Nõuetekohase taotluse esitamisel Autoregistrikeskusele taastatakse isiku juhtimisõigus ja antakse välja uus juhiluba.\nLS § 44 lg 3 ei ole vastuolus põhiseadusega. Juhtimisõiguse taastamise nõude puhul on tegemist sobiva, vajaliku ja mõõduka abinõuga, mis tagab muuhulgas mootorsõiduki juhi tervisekontrolli, nagu ka selle, et enam kui 12 kuud mootorsõiduki juhtimisest eemal olnud isik läbiks teadmiste ja oskuste kontrolli enne uuesti mootorsõiduki juhtimisele asumist. Samuti ei kohtle seadus võrdselt isikuid, kellel on juhtimisõigus ära võetud lisakaristusena ja neid, kelle juhiloa kehtivuse tähtaeg on möödunud � viimased ei pea sooritama uusi eksameid, taotledes juhiloa vahetamist aasta jooksul pärast selle kehtivuse lõppemist.\n3-1-1-106-09 Riigikohus 28.12.2009\nKui isik arvab, et teise isiku poolt antud luba välistab tema teo õigusvastasuse, ei eksi ta faktilises asjaoludes, vaid õiguslikus olukorras. Sel juhul võib tegemist olla eksimusega teo keelatuses KarS § 39 tähenduses. Selline eksimus välistab isiku süü vaid juhul, kui see on vältimatu (KarS § 39 lg 1). Kui kohtuväline menetleja hoiatab enne väärteomenetluse alustamist isikut, et tegemist on rikkumisega ja nõudis selle kõrvaldamist, siis sellest pidanuks piisama isikul kahtluse tekkimiseks oma teo õiguspärasuses.\n3-1-1-56-08 Riigikohus 15.10.2008\nKui isik arvab ekslikult, nagu viibiks ta hädaseisundis, esineb tema käitumises KarS § 31 lg 1 alusel eksimus õigusvastasust välistava asjaolu esinemises. Niisuguse eksimuse korral on isiku tegu küll tahtlik, kuid selle õigusvastasus on välistatud. Seaduses sätestatud juhtudel võib isik sellisel juhul vastutada ettevaatamatusest toimepandud süüteo eest.\nKui jätta arvestamata teoobjektiks olev väheväärtuslik vara, on KarS § 202 ja § 218 lg 1 objektiivselt ja subjektiivselt koosseisult identsed. Seetõttu nii, nagu pole võimalik ettevaatamatusest toime panna KarS § 202 järgi kvalifitseeritavat kuritegu, ei ole võimalik ettevaatamatusest toime panna ka KarS § 218 lg 1 järgi kvalifitseeritavat süüteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamist (vt RKKKo nr 3-1-1-81-06, p 10).\nväheväärtuslik asi ja varaline õigus\nKarS § 218 lg 1 ei näe ette sellist iseseisvat süüteokoosseisu nagu varavastane süütegu väheväärtusliku asja või väheolulise varalise õiguse vastu, vaid sätestab vastutuse varguse, omastamise jm varavastase süüteo (v.a röövimine, väljapressimine ja asja omavoliline kasutamine vägivalla abil ning tulirelva, laskemoona, lõhkeaine, kiirgusallika, narkootilise või psühhotroopse aine või nende lähteaine, suure teadusliku, kultuuri- või ajalooväärtusega eseme vargus või süstemaatiline vargus) eest, mis on suunatud väheväärtusliku asja või väheolulise varalise õiguse vastu (vt RKKKo nr 3-1-1-81-06, p 9).\npuude ja põõsaste kahjustamine, hävitamine ja raie\nPuude ja põõsaste ebaseadusliku raiega keskkonnale tekitatud kahju hüvitamise nõude avalik-õiguslik iseloom ei välista aga veel iseenesest võimalust, et selline nõue võib olla tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §-st 1 tulenevalt tsiviil- või kriminaalasjas esitatava hagi esemeks. Käesoleval ajal reguleerib puude ja põõsaste ebaseadusliku raiega tekitatud keskkonnakahju sissenõudmist metsaseaduse § 67 lg 12 esimene lause, mis sätestab, et keskkonnakahju hüvitise nõuab sisse Keskkonnainspektsioon. Menetlusnormina tuleb seda sätet kohaldada ka enne 1. jaanuari 2007 tekitatud keskkonnakahju sissenõudmisel. Metsaseaduse § 67 lg 12 esimest lauset tuleb tõlgendada selliselt, et see sätestab Keskkonnainspektsiooni õiguse esitada tsiviil- või kriminaalmenetluses Eesti Vabariigi nimel hagi puude ja põõsaste ebaseadusliku raiega keskkonnale tekitatud kahju hüvitamiseks. Osutatud säte ei anna alust nõuda keskkonnakahju hüvitis sisse haldusaktiga, mis oleks täitedokument täitemenetluse seadustiku § 2 p 21 mõttes. Metsaseadus ei sätesta selgesõnaliselt, et keskkonnakahju hüvitise sissenõudmiseks võiks Keskkonnainspektsioon teha ettekirjutuse, milles märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral oleks Keskkonnainspektsioonil õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras (vrd nt keskkonnavastutuse seaduse § 27; keskkonnatasude seaduse § 38 lg 3; ravikindlustuse seaduse § 62 lg-d 3, 4 ja 6; rahvaraamatukogu seaduse § 17 lg 5; veterinaarkorralduse seaduse § 3511; välisteenistuse seaduse § 69 lg 4 jpt). Looduskaitseseaduse § 77 lg 2 sätestab, et Keskkonnainspektsioonil ja kaitstava loodusobjekti valitsejal on õigus esitada kohtule hagi kaitstavale loodusobjektile või liigi isendile tekitatud kahju sissenõudmiseks. Lisaks eelmärgitule on puude ja põõsaste kahjustamise, hävitamise või raiega keskkonnale tekitatud kahju KarS §-des 354-356 sätestatud kuritegude koosseisuline tunnus, mis samuti räägib selle kasuks, et keskkonnakahju hüvitise sissenõudmine toimuks hagimenetluses, sest see võimaldab keskkonnakahju hüvitise nõude esitada kriminaalmenetluse raames.\nMetsaseaduse alusel tekkiv keskkonnakahju hüvitamise nõue ei ole suunatud mitte metsa kui omandi eseme väärtuse vähenemise kompenseerimisele, vaid metsa kahjustamisega looduskeskkonnale kui sellisele (per se) tekitatud kahju heastamisele. Keskkond kui selline on omandiülene üldine õigushüve, mida kaitstakse avalikes huvides. Seetõttu on ka metsale kui keskkonnaväärtusele tekitatud kahju hüvitamise nõue avalik-õiguslik, mitte deliktiõiguslik. Toodud järeldust kinnitab ühemõtteliselt asjaolu, et sõltumata sellest, kes on kahjustatud metsa omanik, saab keskkonnakahju hüvitamist nõuda üksnes riik ja keskkonnakahju hüvitis kantakse riigieelarvesse. Puude ja põõsaste ebaseadusliku raiega keskkonnale tekitatud kahju hüvitamise nõude avalik-õiguslik iseloom ei välista aga veel iseenesest võimalust, et selline nõue võib olla tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §-st 1 tulenevalt tsiviil- või kriminaalasjas esitatava hagi esemeks. Käesoleval ajal reguleerib puude ja põõsaste ebaseadusliku raiega tekitatud keskkonnakahju sissenõudmist metsaseaduse § 67 lg 12 esimene lause, mis sätestab, et keskkonnakahju hüvitise nõuab sisse Keskkonnainspektsioon. Menetlusnormina tuleb seda sätet kohaldada ka enne 1. jaanuari 2007 tekitatud keskkonnakahju sissenõudmisel. Metsaseaduse § 67 lg 12 esimest lauset tuleb tõlgendada selliselt, et see sätestab Keskkonnainspektsiooni õiguse esitada tsiviil- või kriminaalmenetluses Eesti Vabariigi nimel hagi puude ja põõsaste ebaseadusliku raiega keskkonnale tekitatud kahju hüvitamiseks. Osutatud säte ei anna alust nõuda keskkonnakahju hüvitis sisse haldusaktiga, mis oleks täitedokument täitemenetluse seadustiku § 2 p 21 mõttes. Metsaseadus ei sätesta selgesõnaliselt, et keskkonnakahju hüvitise sissenõudmiseks võiks Keskkonnainspektsioon teha ettekirjutuse, milles märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral oleks Keskkonnainspektsioonil õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras (vrd nt keskkonnavastutuse seaduse § 27; keskkonnatasude seaduse § 38 lg 3; ravikindlustuse seaduse § 62 lg-d 3, 4 ja 6; rahvaraamatukogu seaduse § 17 lg 5; veterinaarkorralduse seaduse § 3511; välisteenistuse seaduse § 69 lg 4 jpt). Looduskaitseseaduse § 77 lg 2 sätestab, et Keskkonnainspektsioonil ja kaitstava loodusobjekti valitsejal on õigus esitada kohtule hagi kaitstavale loodusobjektile või liigi isendile tekitatud kahju sissenõudmiseks. Lisaks eelmärgitule on puude ja põõsaste kahjustamise, hävitamise või raiega keskkonnale tekitatud kahju KarS §-des 354-356 sätestatud kuritegude koosseisuline tunnus, mis samuti räägib selle kasuks, et keskkonnakahju hüvitise sissenõudmine toimuks hagimenetluses, sest see võimaldab keskkonnakahju hüvitise nõude esitada kriminaalmenetluse raames.\n3-1-1-55-06 Riigikohus 30.06.2006\nKaristusseadustikus tehakse vahet koosseisueksimusel (KarS § 17) ja keelueksimusel (KarS § 39) (vt RKKKo nr 3-1-1-95-05). Vastavalt Karistusseadustikus omaks võetud deliktistruktuurile välistab koosseisueksimus teo vastavuse tahtlust eeldavale süüteokoosseisule (mitte aga isiku süüd, mille olemasolu või puudumise kontrollimiseni koosseisueksimuse tuvastamisel ei jõutagi). Seevastu keelueksimus välistab - kuid seda üksnes vältimatuse korral - koosseisupärase ja õigusvastase teo süülisuse. Kui isik paneb teo toime koosseisueksimuses, s.t ta ei tea mingit süüteokoosseisule vastavat faktilist asjaolu ega pea seda isegi mitte võimalikuks ega mööna seda, ei kuulu kõnealune faktiline asjaolu isiku ettekujutusse enda teost ja ta ei saa aru selle tähendusest. Järelikult ei saa sellisel juhul olla juttu tahtlikust käitumisest.\nKaristusseadustikus tehakse vahet koosseisueksimusel (KarS § 17) ja keelueksimusel (KarS § 39) (vt RKKKo nr 3-1-1-95-05). Keelueksimus välistab - kuid seda üksnes vältimatuse korral - koosseisupärase ja õigusvastase teo süülisuse.\nKäibe- ja tuludeklaratsiooni maksuhaldurile esitamata jätmine on nii KrK § 1481 lg 2, 1. juunist 2000. a kehtinud KrK § 1481 lg 1 kui ka praegu kehtiva KarS § 390 lg 1 järgi kuriteona karistatav üksnes juhul, kui see toimus tahtlikult - s.o vähemalt kaudse tahtlusega. (KrK järgi oli küll kuriteona karistatav ka deklaratsiooni ettevaatamatu esitamata jätmine, kuid seda üksnes juhul, kui süüdlase suhtes oli samasuguse rikkumise eest kohaldatud halduskaristust). Alates 27. maist 2004. a ei ole osaühingu majandusaasta aruande maksuhaldurile esitamine enam nõutav, mistõttu ei saa tulenevalt KarS § 5 lg-st 2 sellise teo eest - isegi kui see on toime pandud enne 27. maid 2004 - isikut enam karistada (vt RKKKo nr 3-1-1-23-04).\nKaristusseadustikus tehakse vahet koosseisueksimusel (KarS § 17) ja keelueksimusel (KarS § 39) (vt lähemalt RKKKo nr 3-1-1-95-05, p 8). Vastavalt Karistusseadustikus omaks võetud deliktistruktuurile välistab koosseisueksimus teo vastavuse tahtlust eeldavale süüteokoosseisule (mitte aga isiku süüd, mille olemasolu või puudumise kontrollimiseni koosseisueksimuse tuvastamisel ei jõutagi). Seevastu keelueksimus välistab - kuid seda üksnes vältimatuse korral - koosseisupärase ja õigusvastase teo süülisuse.\nKohtuotsuse legitiimsuse tagamiseks peab see olema üheselt mõistetav ega tohi sisaldada vastuolusid. KrMS § 339 lg 1 p 8 loeb kriminaalmenetlusõiguse oluliseks rikkumiseks selle, kui kohtuotsuse resolutiivosa järeldused ei vasta tõendamiseseme tuvastatud asjaoludele. Teisisõnu on tegemist olukorraga, kus kohtuotsuse põhiosa ja resolutiivosa on omavahel vastuolus.\nKaristusseadustikus tehakse vahet koosseisueksimusel (KarS § 17) ja keelueksimusel (KarS § 39) (vt RKKKo nr 3-1-1-95-05). Vastavalt Karistusseadustikus omaks võetud deliktistruktuurile välistab koosseisueksimus teo vastavuse tahtlust eeldavale süüteokoosseisule (mitte aga isiku süüd, mille olemasolu või puudumise kontrollimiseni koosseisueksimuse tuvastamisel ei jõutagi). Seevastu keelueksimus välistab - kuid seda üksnes vältimatuse korral - koosseisupärase ja õigusvastase teo süülisuse.


Leping lekkis meediasse: Messi teenib PSG-s kolme aastaga üüratu summa - Delfi Sport\nLeping lekkis meediasse: Messi teenib PSG-s kolme aastaga üüratu summa\nPrantsusmaa ajaleht L'Equipe on avaldanud Pariisi Saint-Germaini suvise täienduse Lionel Messi lepingu mahlakamad detailid. Selgub, et argentiinlane teenib sama palju kui tema brasiillasest klubikaaslane Neymar, kuid rohkem kui Prantsumaa ründeäss Kylian Mbappe.\nEndise Barcelona pallivõluri kolme aasta palk on PSG-s 110 miljonit eurot. 30 miljonit sellest saab ta kätte sel hooajal, järgmisest aastast tõuseb aastapalk 40 miljonile.\nMessi on end PSG-ga sidunud 2024. aastani, mil ta on 37-aastane.\nPSG-ga liitudes lõi Messi käed ka krüptoraha veebisaidi Crypto.com-iga, mis toob talle kolme aasta jooksul sisse veel lisa 30 miljonit eurot. Ka osa Messi põhipalgast makstakse välja krüptorahas, eelmisel aastal loodud valuutas PSG Fan Token.\nHetkel on Messi palk võrdne Neymariga omaga, kuid järgmisel aastal liiguvad nende meeste sissetulekud vastupidises suunas. Kolmas PSG superstaar Mbappe teenib praegu aastas 25 miljonit eurot, kuid tema leping lõpeb järgmisel suvel ning läbirääkimistest uue lepingu osas on Prantsusmaa koondislane loobunud. 1. jaanuarist võib Mbappe juba vabalt kõnelusi alustada teiste klubidega. 22-aastast välejalga on viimasel ajal meedias seostatud Madridi Realiga.


Spritz – Vikipeedia\nSpritz serveerituna Itaalias Trento linnas\nSpritz (tuntud ka kui Spritz Veneziano või lihtsalt Veneziano) on veinil põhinev kokteil, mida serveeritakse Itaalia põhjaosas tavaliselt aperitiivina. Kokteili valmistamisel kasutatakse prosecco veini ja mõru likööri (nagu nt Aperol, Campari, Cynar või Select; viimast eriti Veneetsias). Seejärel täidetakse klaas gaseeritud mineraalveega. Kokteili serveeritakse reeglina madalast (viski)klaasist (või vahel ka martiiniklaasist või veiniklaasist) koos jääga ja joogi garneeringuks kasutatakse kas apelsiniviilu või sõltuvalt kasutatavast liköörist vahel ka oliivi. Joogi ühes variandis kasutatakse prosecco asemel šampanjat.\nJook on pärit Veneetsiast ja ajast, mil Veneetsia oli osa Austria keisririigist. Spritz põhineb Austria joogil Spritzer, mis sisaldab võrdses koguses valget veini ja gaseeritud vett. Teise teooria järgi saab joogi nime siduda Wachau piirkonnast pärineva traditsioonilise Austria veiniga.\n2.1 Spritz Veneziano\nSpritz tekkis 19. sajandil, mil Itaalia Veneto piirkonda valitsesid Habsburgid. Nii Veneto piirkonnas viibivad Habsburgide keisririigi sõdurid kui ka erinevad kaupmehed, diplomaadid ja töölised harjusid kiiresti tavernides kohaliku veini joomisega. Kuid nad ei olnud tuttavad Veneto piirkonna laia veinivalikuga ja ka veinide alkoholisisaldus, mis oli suurem kui veinidel, millega nad olid harjunud, oli nende jaoks uudne. Uustulnukad hakkasid seejärel paluma kohalikel võõrustajatel veinide "kergemaks" muutmiseks oma veini veidi vett pihustada (saksa keeles spritzen). Tegelik algne Spritz koosnes rangelt ainult kihisevast valgest või punasest veinist, mida oli mageda veega lahjendatud.\nSpritzi esimene arenguetapp saabus 20. sajandi alguses, mil Seltz-vee sifoonid muutusid laialdaselt kättesaadavaks: Seltz on oma määratluse järgi väga gaseeritud vesi, mis sobib väga hästi kokteilidesse. Tänu süsihappegaasirikka mineraalvee leiukohaks olevast Saksamaa Seltersi linnast pärit Seltzile oli sellest ajast alates võimalik kihisevat Spritzi valmistada ka tavalist veini kasutades. See areng tutvustas jooki uut sorti klientidele, nagu näiteks Austria aadlidaamid, kes võisid nüüd lubada karastusjooki, millele oli lisatud kübe glamuuri.\nAastate jooksul on jook arenenud edasi ja selles kasutatakse lõputult erinevaid võimalikke lisandeid, näiteks likööri (Aperol, Campari, Select) või bitterit (China Martini või Cynar) koos sidrunikoorega.\nSpritzi retsepti varjab salapärasuse loor ja seda ehk ei olegi kunagi olemas olnud. Kuna jook on igas linnas või väiksemas asulas erinev, ei ole olemas ka Spritzi ainsat õiget koostist; baarmenid tõlgendavad vabalt nii koostisosade koguseid kui ka kogu valmistuskäiku, seetõttu on ka kokteilide alkoholisisaldus väga erinev. Ent erinevate variatsioonide ühisosadeks on prosecco ja gaseeritud vesi või seltzer, mis peavad koguseliselt olema vähemalt 40% ja 30%; ülejäänud 30% saadakse kõige erinevamat tüüpi alkohoolsete jookide lisamisega (neid vahel ka segades), kuid jälgides sealjuures kokteili punase värvi säilitamise kirjutamata reeglit. Enne valmimist lisatakse kokteilile ka sidruni- või apelsiniviil või oliiv ja mõned jääkuubikud.\nProsecco (6 cl);\nAperol (4 cl);\nSorts gaseeritud vett.\nServeerida madalas (viski)klaasis jää ja garneeringuga. Aperoli võib asendada mõne teise bitteriga, näiteks Campari, Cynar, Gran Classico jne.\n↑ Storia dello Spritz.\n↑ Racconti nel calice.\n↑ Lo Spritz.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Spritz&oldid=4235652"\nLehekülje viimane muutmine: 25. juuli 2015, 20:43


Uudised - U18 noormehed kaotasid napilt ka Austriale\nStatistikast on raske põhjust leida ja ehk selgitab olukorda treeneri kommentaar. Teada ka see, et vigastuse tõttu lõppes EM enneaegselt meie põhimängujuhile Norman Käbinile.\nHomme kohtub Eesti niisiis 15. kohale. Kohtumine Rumeeniaga algab juba hommikul kell 11.30.\nPildil: Robert Valge - kaheksa mänguga keskmiselt 14 punkti 41 % tabavuse juures.


Maksa ultraheliuuring: tulemuste ettevalmistamine, läbiviimine ja transkriptsioon - Sümptomid\nMaks on suurim kõhuõõne parenhümaalne org. Tavaliselt paikneb see epigastrias, hõivates paremat hüpohoonia ja siseneb vasaku tiiviku lõualuudes. See võib asuda iseseisvalt vasakule või kõhuõõne tagurpidi; meie praktikas leiti 5 patsienti.\nMaksa kaks pinda: üles ja alla.\nÜlaosa - kumer, vastab diafragma kupli kuju.\nAlumine - vistseraalne, ebaühtlane, pisut nõgus pind ja vastab kõhuõõne külgnevate organite konfiguratsioonile. Alumises vistseraalses pinnas on kaks soonte ja põiki soonte, mis jagunevad selle pinna nelja osaga: paremale, vasakule, ruutu ja sabaga. Parema lüli vistseraalse pinna käärsoole-, neeru-, kaksteistsõrmiksoole ja neerupealiste süvendid. Vasaku lüli alumine pind kannab omentumi väljaheite, söögitoru ja ventrikulaarset jäljendust. Nurga ava asub parempoolse sapipõie fossa ja vasakpoolse ümara sideme pilu ees, selle piir on alumise äärega ja maksa värava taga. Maksa sabaosa on maksa värava taga, piiratud maksa värava põiksuuna ees, paremale - parema veeni soon, vasakpoolsesse venoosse sideme pilu ja tagapool - maksa tagumine pind. Maks on kaetud kõhukelmega kõikjal.\nMaksas eristatakse järgmisi segmente.\nI segmenteerin - maksa vistseraalse pinnaga asetsev kapulaart.\nÜlejäänud seitse segmenti kulgevad üksteise järel piki maksa kontuuri päripäeva vastassuunas.\nVasakpoolne osa sisaldab II - III, nelinurk - IV segment, paremalõug - V, VI ja VII segmendid.\nSegment VIII asub parempoolse diabeedi pinnal (seljaosas).\nMaksas eristatakse ka eesmist (alumist) marginaali - äge ja ümardatud tagaosa.\nParema väsi esiosa projitseeritakse maksa diafragmaalse pinna eesmisele ja ülemisele osale. Tagumine segment hõlmab diafragmaatilise pinna tagumist osa ja paremat laba vistseraalset pinda.\nKeskmised ja külgsuunalised segmendid on eraldatud vasaku pikisuunalise soonega. Ruut- ja sabavõru moodustavad keskmise segmendi ja vasak ava langeb kokku külgmise segmendiga. Kvadratu laba keskosas on kakskümnekoeline soolestiku depressioon. Quino järgi eristab maks maksimaalselt kaheksat kõige püsivamat segmenti, mis rühmitatakse raadiuse ümber maksa värava ja jagatakse portaalisüsteemiga. Süsteem, mis jagab maksa segmentideks vastavalt portaalisüsteemile, on anatoomiliselt mõistlikum ja seetõttu kasutatakse sagedamini kirurgilises praktikas.\nMaksa ehhograafiline jaotumine libadeks ja segmentideks on väga praktiline ja kliiniliselt tähtis, et selgitada massi kahjustuse asukohta punktsioon aspiratsiooni biopsia ajal diagnoosimise, ravi või kirurgilise sekkumise eesmärgil. Siiski tuleb märkida, et ehhograafia ei ole alati võimeline täpselt eristama, millises segmendis patoloogia esineb.\nMaksa parenhüüm koosneb näärmelistest epiteelirakkudest, mis moodustavad maksa talad ja plaadid, mis moodustavad sapis toodavad maksahaigused. Interlobulaarsetesse kanalitesse kogunemisel ühendatakse nad üksteisega, moodustades segmendilised ja hõreda (parema ja vasakpoolse) kanalid, ning seejärel läbivad maksa väravast tulevad tavalised maksahaigused. In-hepaatilist sapiteede kanalit juhib veresooned, mis hargnevad portaalveeni, maksa veenid ja maksaarter ise.\nVastsündinu maksa kaal on 135 g (4,5-5,5% kehamassist), kahe aasta võrra kahekordistub, kolme aasta võrra kolmekordistub. Mõnikord võib vasakpoolne osa ulatuda vasakusse alamperioodi ja katta põrna. Seitsme aasta jooksul on maksa piirid täiskasvanud ja puberteediaja pikkus jõuab keskmiselt 1350 grammi kehakaaluni 3%. Täiskasvanu maksa kaal on 1500 g.\nMaksa ultraheliuuring - meetod\nMaksa ekrograamiline uuring tehakse hommikul tühja kõhuga, kuid see on võimalik igal ajal ilma patsiendi spetsiaalse ettevalmistuseta. Tuleks meeles pidada, et gaasi moodustavate toodete väljajätmine toidus parandab märkimisväärselt maksa echolokatsiooni. Teatud raskused uuringu läbiviimisel ilmnevad, kui patsient on rasvunud, nahaaluse rasvakihi ja meteorismi eriti tihe struktuur. Sellistel juhtudel on soovitav pärast sobivat ettevalmistamist uuringu korrata. Optimaalseima informatsiooni saamiseks viiakse uuring läbi mitmesugustes skaneeringutes ja patsiendi asendis tagumikult - kõigepealt rahulikult hingamise taustal ja seejärel inhaleerimise kõrgusel. Need kaks maksu uuringu sätet on kohustuslikud.\nJuhul, kui maksa ülemist serva ei ole võimalik eristada, tuleb patsiendi uurida lamavas asendis ja seistes. Raske meteorismi, maksa kõrge positsiooni ja selle väikese suuruse korral uuritakse patsiendi vasakpoolsest asendist paremal käel, mis on 2,5-3,5 MHz sagedusega sektorisensoriga välja visatud pealülestes piirkondade vahelistes piirkondades. Ultraheliuuringute jaoks on kõige parem kasutada reaalajas toimivaid instrumente, mis on varustatud lineaarsete, kumerate ja sektoriandurite komplektiga 2,5 kuni 5 MHz. Väikeste patsientide ja laste uurimisel saadakse parimad tulemused 5 MHz sageduse kasutamisel. Kirjanduses on toodud erinevad lähenemised maksa skaneerimiseks. Kõige optimaalne on see, mis kindlal juhul võimaldab teil saada kõige rohkem teavet, st erinevate skaneerimismeetodite ühendamiseks.\nUuring peaks alustama kõhuõõnsuse ülemise korruse ristiülevaatega, xipoid-protsessist, andes aeglaselt anduri nabasse ja paremale. See võimaldab teil saada üldist teavet anatoomia, maksa asukoha, selle suhte teiste organite, kontuuride seisundi ja parenhüümi struktuuri kohta.\nKõige olulisem on kaldakaare ääres asuv kaldus skaneerimine, alustades aksilli keskjoone tasemest ja liikudes järk-järgult keskjoone suunas. Sellisel juhul on võimalik üksikasjalikult uurida maksa parema ja vasaku varre parenhüümi pindu, servi ja struktuuri, teha mõõtmisi, uurida venoosseid, arteriaalseid võrke ja sapijuha.\nReeglina suudab echographist hästi leida paremat ja vasakut labaluud, mis on eraldatud sirpikujulise sidemega kitsa ehho-positiivse riba kujul. Ruutu ja saba lobes on peaaegu harva eristatud.\nDiagnostiline tähtsus on maksa kuju ja kontuurid. Maksa kuju määrab tema anatoomiliste ebaregulaarsete suhete, st muhkete ja lobade suhe. Maksa ideaalne anatoomiline kuju ei ole.\nTavaliselt on maksa ekhoograafilised kontuurid ühtlased ja selged. Mõnikord on ülemine kontuur halvasti diferentseeritud, kus kopsu ja membraani kaja peegeldus on kihiline. See kontuur vastab diafragma kontuurile. Võimalike diagnostiliste vigade vältimiseks peaks ehhograaf meeles pidama, et maksa esiosas, ribide alt väljumisel, on mõnikord ristkatses võimalik eristama ka väljaheidet. Maksa tagumisel pinnal, alumise vena-kaave lähedal, pikisuunalisel ja põiksuunalisel lõigul paikneb kaelaspea turse, mis on määramata kujuga ja mõnevõrra väiksema ehhogenusega võrreldes teiste maksaosadega. Maksa ruudukujulise kumerus asub kõhu aordi ees. Maksa väravates on parema käe ülemise ja madalama vena-cava esiosa vahel mõnikord võimalik leida maksa kontuuride kokkutõmbed. Teised ebakorrapärasused ja fuzzy kontuurid üksikute eendite kujul, mille reeglina kaasnevad muutused ehhogeensuses, viitavad patoloogilise protsessi olemasolule (kasvaja, tsüst, abstsess, hematoom jne).\nKahjuks ei lase kaasaegsed ultraheli seadmed peaaegu nende koosmõjude nisoloogilist diferentseerumist.\nTeatud diagnostiline väärtus on nurk, mis moodustub maksa tagumise pinna ülemineku kohale ees, mis vasakul poolel tavaliselt vasakule ei ületa 750. Nurga mõõdetakse ristlõikega parema ja vasaku tiiva tasandil. Nurga suurenemine on iseloomulik hepatomegaalia jaoks, kus maksa alumine serv on ümardatud.\nSuur tähtsus on maksa suuruse kindlaksmääramisel kliinikus. Ehograafia võimaldab nende arengut dünaamiliselt jälgida. Kahjuks ei ole isegi ehhograafilises praktikas üksmeel maksa normaalse suuruse osas. Maksa suuruse määramisel on erinevaid lähenemisviise. Mõned autorid (Hagen-Ansert, 1976; Weill, 1978) soovitavad mõõta maksa tegelikku suurust; nende andmetel on ristlõike suurus 20-22,5 cm, parempoolse laba vertikaalne suurus on 15-17,5 cm ja parempoolse neeru ülemise nurga taseme mõõdetud anteroposteriori suurus on 10-12,5 cm.\nTuleb meeles pidada, et seda mõõtmist saab teha ainult õigete neerude normaalse asukoha korral, kui neerud langetatakse, kaotab see väärtuse. Uuring üle 1500 tervete indiviidide ühendust maksa saadi järgmised väärtused :. Clavicular line keskmiselt 10,5 ± 1,7 cm keskjoonest ja 8,2 ± 1,5 ristisuunas 19,0-21,5 cm Nagu selgub, need väärtused võivad olla vägagi ja ei saa pidada normatiivne. Praktilisel eesmärgil tuleks kõige informatiivsemaks näitajaks pidada parempoolse paksuse määratlust piki keskosakeste joont; kui maks asetatakse ümber, siis vastavalt meie andmetele on kõige kaugemal välimisel (ülemises ja alumises) punktis 11 ± 1,8 cm, sama mõõtmise meetodil vasaku tiiva paksus on 5 ± 1,5 cm. Vastavalt kirjandusele on maksa ultraheli suurus sama lahkamise andmed 80% juhtudest ja radioisotoopide skaneerimine - 93,4-95,6% juhtudest.\nEchographists peaks meeles pidama, et normaalne maksa suurus ei välista patoloogia esinemist, eriti funktsiooni muutuse tasemel. Samuti tuleks meeles pidada, et maksa suurus sõltub suurel määral patsiendi põhiseaduslikest tunnustest. Seega on isheemilise näo saanud indiviidil maksa tasane, kuid piklik ja kesknurka (14 cm) suurus on normaalses vahemikus. Piknikul on maks maksimaalselt paks, kuid lühike, 12 cm suurune näitaja näitab selle suurenemist. Maksa suuruse kindlaksmääramisel peaks andur olema risti põlve pinnaga ristsuunaline, kuna skannimise kaldenurga muutus põhjustab vigu.\nMõned autorid soovitavad maksu uurimiseks kasutada erinevaid anduriga manipuleerimise programme ja võtteid, kasutades kariloomade jaotust tavapäraste joontega sektorites: anteroposmuskujuline, midklavikulaarne parem- ja vasakpoolne, rinnakivi, xipoidprotsessi tasandil, nabavääd, naba. Kuid nende kasutamine praktikas on piiratud, kuna kõik ultraheliuuringute spetsialistid peavad lisaks üldtunnustatud tehnikate tundmisele töötama välja maksimaalse individuaalse käekirja skaneerimise, et saada kõige optimaalsemat teavet kõige vähem aega.\nSonograafia võimaldab kindlaks teha maksa piirkonna ja mahu.\nPraktilisel eesmärgil võib ala määramist teostada kogu maksa välispiirkondades või mõlemas lejas eraldi.\nMaksa maht määratakse valemiga V = d * n, kus V on ruumala (cm3),\nd on ühe viilu paksus, n on viilude arv, on ühe viilu pindala. Need arvutused on väga vaevatud ja neid kasutatakse praktikas peamiselt maksa siirdamiseks. Tõestatud on peaaegu täielik maksumäära kokkulangevus, mis on määratud ehograafiaga ja keerdudes.\nMaht üle 900 cm3 näitab selle kasvu.\nEhokistruktuur on normide ja patoloogia probleemide lahendamisel oluline.\nMaksa ehhistruktuuri moodustamiseks on mitmeid seletusi. Mõned autorid usuvad, et ultraheli lainete peegeldus väikeste veresoonte, sapijuhade ja sidemete pinnalt mängib peamist rolli ehhistruktuuri kujunemisel. Võib-olla selgitab see maksa kaelussõlme väiksemat ehhoogsust, mis sisaldab anatoomiliselt vähem veresooni ja sapiteede kanalit. Teised näitavad, et maksa ehostruktura moodustatud peegeldus ultrahelilaineteks alates vaheline piir maksa lobules läbimõõduga 1-2 mm, ja terminali veresoonte, eriti kui võtta arvesse andmete (Roca-Martinez F., Linhart P., 1982), mis ühendavad kude tavaliselt ei pea peegeldama ultraheli ja seetõttu ei mõjuta maksa ekoostruktuuri moodustumist.\nMaksa ehhokonstruktsiooni hindamisel tuleks arvesse võtta kaja signaalide mõõtmeid, nende intensiivsust, sagedust, jaotumist maksa pinnal ja helijuhtivust. Echo-signaalid võivad olla väikesed, keskmised ja suured, homogeensed (ligikaudu sama suurusega), mitte-homogeensed (eri suurusega), sagedusega - madal, keskmine ja kõrge. Tavaliselt on maksa parenhüümil peaaegu homogeenne granulaarne struktuur, kus üsna ühtlane jaotus intensiivsete väikeste ja keskmiste signaalidega on võrdselt kaetud veresoonte, sapijuhade ja sidemetega. Maksa parenhüümi iseloomustab hea helijuhtivus. Kõik ülaltoodud parameetrid, mis iseloomustavad normaalset maksa ehhistruktuuri, sõltuvad suurel määral ultraheli seadme korrigeerimisest, nimelt kujutise kontrasti ja heleduse reguleerimisega ning kasutatava anduri sagedusega.\nKui kontrastsus ja heledus vähenevad, väheneb ehhogensus ja parenhüüm muutub ähmasemaks, st see kaotab struktuuri spetsiifilisuse. Kontrasti ja heleduse suurenemisega suurendatakse struktuuri tihedust ja kaja struktuuri kunstlikult. Priobsledovanii maksakoes erinevat andurit (lineaarne, kumerad ja sektori isegi samal sagedusel, näiteks 3,5 MHz) võib näha kerget hälve suurusjärku signaale ja tiheduse ehostruktury et kogemusteta tehnik saab omistada patoloogiat. Skannimisel sensori kalle erinevates nurkades võivad parenhüümi tausta taustal esineda madalad ehhogenergia tsoonid, mida võib samuti pidada patoloogiaks.\nTuleb märkida, et maksa parenhüümi normaalse ehhokonstruktsiooni hindamisel on palju subjektiivsust. Maksa parenhüümi normaalse ehhistruktuuri korrektset tõlgendamist saab anda ainult spetsialist, kellel on laialdane kliiniline ja echographic kogemus. Samuti tuleb märkida, et isegi maksa parenhüümi klassikaliselt normaalne struktuur ei välista patoloogia esinemist rakutasandil.\nVeresooned ja intrahepaatilised sapiteed\nKõhupiirkonna valgejoone paremale jääb alumine vena-cava lindi moodustava echo-negatiivse koosseisu kujul, mille läbimõõt on kuni 15 mm, kergelt ehhogeniliste seintega ja luumeniga samaaegselt hingamistegevusega. Madala veenikaava luumenuse laiendamine on peamiselt õige südame rikete tagajärg. Valendiku kitsendamist jälgitakse maksa, sapipõie, pankrease pea, suurenenud lümfisõlmede, parema neerupõletiku ja difuusse parenhümaalsete seisundite kokkutõmbamisel. Intraepatilised veenid on tavaliselt nähtavad alles siis, kui nad sisenevad madalama vena-kaavaga.\nPärast selle moodustumist vertebriar- ja põrnenõeludest jõuab see maksa väravani, kus see on jagatud parem- ja vasakpoolseteks harudeks ja asub sensori põikisuunalise ja sagitaalse asendi korral.\nErinevalt vähenevatest vena-kaavidest ja intrahepaatilistest veenidest on portaalveenil ja selle oksadel ehhogenilised seinad, mis võimaldab neil jälgida maksa perifeersust ja eristada intrahepaatilistest veenidest.\nPortaalveeni diameeter on keskmiselt 8-12 mm. Ta ei reageeri südame tsüklile ega hingamisele. Mis tahes päritoluga portaalhüpertensioon laieneb ja läbimõõt ületab 12-14 mm.\nMaksaartereid (tavaline maks ja maksa korralik) võib mõnikord kujutada kitsaste (1-1,5 mm) pulsatsioonistruktuure maksa värava vahetus läheduses, paralleelselt portaalisüsteemiga, neid on Doppleriga hõlpsamini eristada. Vaskulaarne maks visualiseeritakse peamiselt õhukestel patsientidel. Intrahepaatilised sapiteede kanalid paiknevad paralleelselt ja ventrulaarselt portaalveeni oksadesse, millel puuduvad seinad ja mis tavaliselt ei ole nähtavad.\nMaksakahjustuse peamised ekograafilised kriteeriumid on selle suurenemine või vähenemine, muutused pinna kontuurides, muutused ehhistruktuuris, heli juhtivuse vähenemine, muutused maksa veresoontes ja intrahepaatilised sapiteed jne.\nAsukoha anomaalia - maksa paikneb väga harva vasaku hüpohondriumiga kõhuõõne teiste organite tavapärasel asukohal ja kõikide elundite tagasipööramist.\nHüpoplaasia - vähenenud üks võre või maks kui tervik, esineb sageli.\nIsolustatud hepatomegaalia muude patoloogiliste seisundite puudumisel. Lõplik järeldus võib olla objektiivne ainult siis, kui see anomaalia tuvastatakse varases lapsepõlves. Hüpoplasia esinemist täiskasvanutel võib vaidlustada ainult siis, kui maksa mass (maht) ja pindala ei ületa 1% kehamassist 2-3%. Harva esineb.\nTäiendavad osakesed on haruldased ja asuvad tavaliselt maksa lähedal ja on sellega seotud koe varrega. Mõnikord võib ebanormaalseid muutusi maksas teadustöö kogemuste puudumisel ekslikult omandatud patoloogia, mahumõõtmisprotsesside kohta.\nJaga "maksa ultraheliuuring"\nHeptsinaat LPMis on Heptsinaat LP Heptsinaat LP on ametlik üldnimi, st Ameerika ravimi Harvoni koopia.


Kalev Ermits: osad koroonapositiivsed on meie hotellist - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nLaupäeval Soomes Kontiolahtis algava laskesuusatamise MK-etapi eel on juba viies laskesuusakoondises tuvastatud koroonaviirus.\nRahvusvahelise Laskesuusaliidu (IBU) teatel on positiivse koroonaproovi on andnud Venemaa, Läti, Moldova, Rumeenia ja Prantsusmaa võistkonna liikmed. Mõistagi viibivad nakatunud sportlased ja abipersonali liikmed eneseisolatsioonis.\nEesti laskesuusakoondislane Kalev Ermits avaldas ERR-ile, et koroonajuhtumid on pärit samast hotellist, kus Eesti koondis elab. "Otseselt see mind häirinud ei ole, aga meie hotellist on need samad juhud ja selles mõttes tasub läbi küll rohkem mõelda, kas tasub läbi käia ja söömas oleme kõik lõppude lõpuks väga lähestikku. Loodame, et saame kontrolli alla selle asja," rääkis Ermits.\n"Praegu on küll nii, et hotellitoast käid ainult trenni tegemas ja söömas. Üleliigseid käimisi pole ja teistega saab põgusalt juttu ajada raja peal, aga hotellis küll keegi kuskile toppama ei jää ja koridoris teist ei oodata. Kõigil on oma kindel siht punktist A punkti B ja kähku oma tuppa tagasi. Meile on praegu tehtud siin kohal olles üks test, õhtul tuleb teine veel. Naised tegid teise hommikul ära."


Alicante - Kalmus\nOn aeg teha tutvust Alicante südamega!\nHommik oli täis mõnusat energiat ning põnevust. Sel päeval olime endale võtnud ette eesmärgiks tutvuda Alicante südamega ehk vanalinnaga. Tahtsime külastada peamisi tõmbenumbreid nagu promenaad ja kindlus.\nÜhistranspordi kasutamine on seal tehtud väga lihtsaks. Sõidsime trammiga, mis viis ilusti meie hosteli juurest otse kesklinna. Pileti sai osta trammis olevast automaadist ning pileti hinnaks oli 1,45 eur.\nAlicantes liiklemine oli üllataval kombel üsna lihtne. Teed jäid kiirelt meelde ning juba teadsid, kuidas kuhugi saab. Sealne vanalinn tundus suurem, kuna oli ümber kindluse rajatud. Mida rohkem eemale liikusid kindlusest, seda kõrgemaks ja kaasaegsemaks läksid hooned. Jalutasime mööda tänavaid ning nautisime lihtsalt keskkonda. Kuid kui peaksin otsustama, kumb vanalinn meeldib rohkem, siis Tallinna vanalinn on kindlasti mõnusam.\nSöögikoha leidmisega oli meil probleeme. Peamised toidud, mida pakuti olid ikka erinevad küpsetised, pitsad ja pastad. Lisaks veel Mc Donalds ja Burger King. Selle kuumuse käes tundsime puudust pigem värskest toidust ja puuviljadest. Kohvikuid jagus küllaga, kuid korralike söögikohti oli vähe.\nPromenaadi juures oli loomulikult kõike- nii turg kui ka erinevad söögikohad. Seal liikus ringi palju turiste ning igas söögikohas leidus kliente, kes parasjagu einestasid. Turistide rohkusest olenemata tasub kindlasti külastada promenaadi. Mind üllatas, et turu juures ei tulnud ükski müügimees peale suruma oma tooteid. Sai rahulikult käia ja vaadata ning kui müüja nägi su silmis huvi siis küsis, kas saab kuidagi aidata.\nVeetsimegi päeva esimese poole mööda vanalinna tänavaid jalutades, söögikohta otsides ning promenaadi turul ringi vaadates.\nPäeva teisel poolel plaanisime minna kindlusesse, kus …\nLoe edasi järgmises postituses.\nalicante hispaania oldtown spain vanalinn


Öösel Palm Springsi fotod Tom Blachfordilt keskööst Modernist\nFotograaf Tom Blachford pöörab kaasahaaravate tulemustega objektiivi kuuvalgel modernistlikul arhitektuuril\nKolme aasta jooksul loodud Austraalia fotograaf Tom Blachfordi uus raamat Kesköö moodne (Powerhouse Books, 65 dollarit), mis ilmub 14. veebruaril, on sürreaalne ood Palm Springsi California kõrbe oaasile ja selle põlise modernistliku arhitektuuri vahemälule. Täiesti öösel tulistatud, kiirgavas kuuvalguses mõeldud kodud, autod ja maastik peaksid ilmuma nagu 60 aastat tagasi. Projekti jaoks tegi Blachford tihedat koostööd kohaliku kogukonnaga, et pääseda juurde mitmetele kõige ikoonilisematele piirkonnas asuvad kinnistud: paljude seas Kaufmanni kõrbemaja, Idrise maja, Frank Sinatra kaksikpalmside maja teised. Siin, Blachford, "kelle filmiesteetika toimib ütlemata narratiivi etapina", räägib temaga PKr pikaajalise projekti kohta ja jagab raamatust pilte eksklusiivses eelvaates.\nArhitektuurne kokkuvõte: Kuidas ja millal kontseptsioon Kesköö moodne tekkida?\nTom Blachford: Kontseptsioon tekkis minu esimesel reisil Palm Springsis, 2013. aastal. Ma olin nii palju pilte Palm Springsist näinud päeval, kuid nii vähe öösel. Minu jaoks oli ahvatlev näidata päikesepaistega nii kuulsa linna tumedat külge. Juhuslikult juhtus olema täiskuu esimesel õhtul, kui julgesin katsetada. Ülejäänud on ajalugu.\nAD: Kuidas te raamatu jaoks maju valisite?\nTB: See oli karm protsess. Ma arvan, et viie pildistamiskõrbuse vahel olin kogunud umbes 120 pilti umbes 80 kodust. Tähtis oli näidata läbilõiget mitte ainult selles piirkonnas asuvatest kuulsatest tärklisehituse kujundatud kodudest, vaid ka ka Aleksandri [ehitusfirma] elamud, mis panid mind kõigepealt linna armuma koht. Ma otsin alati maju, mis on kas hästi restaureeritud või täiesti puutumata; Püüan vältida kõike, mis annaks ära piltide tegemise kuupäeva. Ideaalis soovin, et sari elaks ajavahemikus 1950–1968.\nAD: Millised modernistliku arhitektuuri ja Palm Springsi aspektid teid kõige rohkem huvitavad?\nTB: Arhitektuuriliselt tõmbasid mind puhtad graafilised jooned, rõhk sise-ja välistingimustes elustiilile ning ruumid, mis on ehitatud inimeste jaoks nautimiseks. Mulle meeldib ka ajaproovile nii hästi vastu pidanud traktorite koduarenduste teostamine. McMansionsi ajastul on nii värskendav näha, et massmajad on hästi tehtud.\nAD: Mis oli selle projekti kõige põnevam või üllatavam osa?\nTB: Kogukonnaga tutvumine ja ajastu kohta lisateave. Austraalias üles kasvanud Palm Springs jääb esteetiliselt ja geograafiliselt maailmast eemale. Mis algas minu jaoks projektina, kus ma sõna otseses mõttes üksi pimedas seisin, on kujunenud kogukonnaks kuulumise tunneks, mis on olnud nii uskumatult helde ja toetav.\nAD: Kuidas suutsite saada nendele kodudele enneolematu juurdepääsu? Kas on huvitavaid anekdoote?\nTB: Segu kogukonna visadusest, õnnest ja uskumatust suuremeelsusest. See on olnud suur au, kui suutsin näidata Palm Springsi inimestele oma linna külje, mida nad harva näha saavad. Kuuvalgus lisab asjadele mõõtme, mida meil on peaaegu võimatu oma meeltega kogeda. Ma arvan, et inimesed mõistsid juba varakult, et olen nende meeskonnas. Minu jaoks on uskumatult oluline proovida seda põlvkonda [Y] selle arhitektuuriperioodiga tutvustada, kuna peame haarama ohjad, et tagada selle säilimine ka järgmistel aastatel. See on liiga oluline kaotada.\nAD: Kas teil on raamatust lemmik pilt või maja?\nTB: Kaufmani maja basseini külgnurk. Mulle olid alati meeldinud Schulmani ja Slim Aaronsi lastud sirged nurgad. Jõudsin majja oodates nende jäljendamist, kuid leidsin, et küljenurk meeldis mulle palju rohkem. See on ideaalne segu mägedest, arhitektuurist ja kuuvalgusest. Ma küll soovin, et mul oleks võinud siiski auto sees olla! Suundun tagasi.\nAD: Kas oskate rääkida mõnest muust loomemõjust?\nTB: Minu suurim mõju sarjale on kahtlemata Gregory Crewdsoni teoses, eriti tema sarjas "Rooside all". Mind inspireerisid ka Austraalia fotograafi Bill Hensoni kinoteosed ja klassikalise film noir'i tootmistehnikad, nagu teede niisutamine ja kõvade varjude kasutamine draama loomiseks. Vastasel juhul püüan vaadata fotograafiat täielikult väljapoole - kino ja maal on inspiratsiooni saamiseks kaks lemmikülesannet.\nVaadake veel pilte Tom Blachfordi piltidest Kesköö moodne siin.\nFoto: Tom Blachford ja PowerHouse Books


Edward Eagan – Vikipeedia\nKuld 1920 Poolraskekaal\n2. ring 1924 Raskekaal\nKuld 1932 Neljabobi\nEagan võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.\nEagan võitis neljabobil 1932. aasta taliolümpiamängudel (Lake Placid, 1932) kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta oli esimene sportlane, kes on võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks nii suve- kui ka taliolümpiamängudel.\n↑ 6. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles\n↑ 7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles\nEdward (Eddie) Eagan lehel Sports-Reference. Inglise keeles\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Edward_Eagan&oldid=4482129"\nAmeerika Ühendriikide bobisõitjad\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:06, 14. september 2016.


Keskmine mees kaalulangus keto. Keto Guru – söö oma lemmik sööke ja kaota kaalu!\nKeskmine mees kaalulangus keto, Teaduspõhised toitumissoovitused ülekaalu ja diabeedi puhuks\nKui keha on jõudnud rohkem ketoone tootma hakata, hakkab sinu ainevahetussüsteem toimima viisil, mida nimetatakse ketoosiks. Andmed näitavad, et keskmine Ameerika mees, kes ületab aastaseid, tarbib 47, 4 protsenti tema igapäevasest kalorist süsivesikuid ja keskmine üle aastane naine tarbib 49, 6 protsenti oma süsivesiku päevasest kalorist. Kui oled ülekaaluline ning ei ole kindel, et sinu toit sisaldab piisavalt kõiki toitaineid, võid võtta ka multivitamiini.\nSee on ilmselt ka üks põhjus, miks peale suurt kaalulangetust on nad tagasi kogunud kümneid kilosid kehakaalu. Küsisin kord ühel konverentsil Mai Maserilt, kes on Figuurisõprade mentor ja oli omal ajal keskmine mees kaalulangus keto ka kaalujälgijate juures, kas ta teab, kui palju on neid endisi kaalujälgijaid ja figuurisõpru, kes ka mitu aastat peale rühmas käimist on samas kaalus.\nKaalu langetamise meetodid, mis eeldavad, et sa pead vaeva nägema, tühja kõhtu kannatama ja samas tohid süüa kõike, aga väiksemas koguses, ei tööta. Ma ei tea ka oma tutvusringkonnas mitte ühtegi inimest, kes olles figuurisõprade rühmas või kunagi kaalujälgijana kaalu langetanud, ei oleks täna paksud.\nMõni neist elab, muide, väga aktiivset elu, teeb kõvasti trenni ja on ikkagi oma paksuse tagasi saanud. Kurb, aga tõsi. Täpselt samamoodi ei pruugi kehakaalule püsivat kasu olla bariaatrilisest operatsioonist. Kui enda kehale ei toite kaalulangus söömisviisi ja toitu ei leita, tuleb paksus tagasi kõigil, kellel sellega probleem on olnud.\nMa näen neid inimesi pigem kui ohvreid. Siinkohal võiks näidata näpuga nii toiduainetetööstuse kui meditsiinisüsteemi peale. Kui annad oma kehale liiga palju glükoosi sööd palju süsivesikuidsalvestab hormoon nimega insuliin üleliigse glükoosi su kehasse rasvana.\nSee juhtub ka siis, kui su pankrease beeta-rakud ei suuda enam piisavalt töövõimelist insuliini toota ja pead diabeetikuna seda juurde süstima, et rakud saaksid toidetud ja veresuhkur püsiks normis. Insuliini liig, ükskõik kust see tuleb, hoiab kehas rasva kinni ja salvestab seda sinna juurde. Diabeetikutele on tuttav koidikufenomen dawn phenomenon.\nSee on kõrge veresuhkru tase hommikul peale ärkamist. Pankrease alfa-rakud toodavad glükagooni, see hormoon annab maksale teada, et nüüd on vaja inimesele energiat anda ja vallandab maksast glükogeeni, mis läheb glükoosina verre.\nSee protsess algab tavaliselt paar tundi enne ärkamist ja kestab veel mõni aeg peale seda, kui oled oma päevatoimetustega alustanud. Koidikufenomeni tõttu peab diabeetik, kes on harjunud hommikusööki sööma, jälgima, et süsivesikute hulk päeva esimeses toidus oleks võimalikult väike Dr Bernstein soovitab mitte rohkem kui 6 grammi, lõuna- ja õhtusöögis 12 grammi.\nMida rohkem insuliini on su pankrease beeta-rakud eelmisel päeval tootnud või mida rohkem oled seda süstina vajanud, seda aktiivsem on öine glükagooni tootmine ja seda kõrgema veresuhkru hommikuks saad.\nMida kõrgema veresuhkrunäidu hommikul mõõdad, seda rohkem insuliini vajad glükoositaseme kontrolli alla saamiseks. See on surnud ring seni, kuni sa ei hakka oma verele toiduga vähem glükoosi andma ehk et kuni ei piira süsivesikute tarbimist vähemalt 50 grammini päevas või veelgi madalamale. Kortisool omakorda stimuleerib insuliini tootmist ja kuidas insuliin mõjutab kehakaalu, seda juba kirjutasin.\nSee on üks põhjus, miks osadel inimestel stressis olles kehakaal tõusma hakkab.\nSa ei pea selles seisundis ennast isegi toiduga lohutama, kehakaal võib tõusta selletagi. Leptiini peetakse peamiseks kehakaalu reguleerivaks hormooniks. Jah, sa saad. Keto Guru parandab teie siseorganite toimimist, puhastab keha ja täidab selle vitamiinidega. Paljud inimesed jätkavad Keto Guru kasutamist pärast kehakaalu vähendamist, et parandada enda heaolu.\nKeskmiselt kulub selleks 10 minutit. Kas on olemas Keto Guruga sarnaseid tooteid? Praegu ei ole Keto Guruga sarnaseid tooteid. See on ainulaadne looduslik toode, mis on ohutu ja väga tõhus. Leia meid Instagramis läbi hashtagi ketoguru. Keto Guru kommentaare, arvamused Nicky99 Alusatsin Keto Guru võtmisega nädal tagasi ja kaotasin juba 15 kilo! Kas keegi on seda ravimeetodit proovinud?\nKeskmine mees kaalulangus keto tahan oma tulemustega kiidelda: miinus 42 kilo vaid kuu jooksul! Olin keto diiedi suhtes umbusklik, kuid saavutasin suurepärase tulemuse!\nMa olen väga õnnelik. Kaks Tallinn pärit ema katsetasid toodet ja kaotasid 40 kilo 4 nädalaga! Spetsiaalselt oma lugejate jaoks otsustasid toimetajad uurida kõiki uue Keto Guru toitumise üksikasju ja selgitada välja, kas see on tõesti nii efektiivne nagu räägitakse.\nAjakirjanik Alice Ema tervis. Viimase kolme kuu jooksul on meie lugejad hullunud uue Interneti sensatsiooni pärast, looduslik ravim, mida kutsutakse Keto Guru. See on aidanud tuhandetel naistel üle maailma oluliselt kaalu vähendada ja kõrvaldada rasv kõhult.\nIsegi paljud välismaised kuulsused, nagu Vicky Pattison, Jessica Simpson, Ricky Gervais ja Jonah Hill, suutsid kaalust alla võtta, kasutades ainult neid kihisevaid tablette.\nNende fantastiline efekt on kliiniliselt tõestatud.\nNeed mitte ainult ei põleta kiiresti kogu ladestunud rasva, vaid puhastavad keha ka toksiinidst, noorendavad seda ja kiirendavad oluliselt ainevahetust. Kõik see on kavandatud selleks, et vältida tulevikus rasvade ladestumist kehas. Nagu meie uuringutes, erinevate kaalukaotuse meetodite kohta, sageli tuvastatakse, on see protsess üldiselt väga raske ja tulemused on sageli väikesed või ajutised. Kuid pärast ulatuslikke uuringuid ja intervjuusid inimestega, kes kasutavad Keto Guru, saime aru, et see on tõeline läbimurre dietoloogias.\nRubriigiarhiiv: Kaalu- ja tervisejutud\nLugege edasi ja uurige, miks me pühendame selle meetodi jaoks spetsiaalse numbri. Mõned ütlevad, et peame sööma palju valku, teised rõhutavad süsivesikute tähtsust. Mõlemal juhul teete oma toitumisharjumustes üsna olulisi muudatusi. Selles eriväljaandes tutvustame üksikasjalikult seda võidukat kaalulangetussüsteemi, mis ei nõua dieeti või sportimist, ja mis veelgi tähtsam, ei kahjusta keha. Me usume, et see on tõeline revolutsioon kehakaalu langetamisel. Võib-olla olete juba kuulnud kuulsatest Keto Guru kihisevatest tablettidest telekas.\nNeed sisaldavad aminovõihapet, magneesiumi, l-glutamiini, B-grupi vitamiine ja kaaliumi. Kõik need koostisosad on mõeldud liigse rasva põletamiseks ja ainevahetuse kiirendamiseks. Probleem on aga selles, keskmine mees kaalulangus keto pärast Keto Guru edu ilmus turule palju võltsinguid, mis on originaaliga võrreldes täiesti ebaefektiivsed.\nKuid Keto Guru originaalid on oma tõhusust ja mitmel moel lausa meie kõige metsikumad ootused maksimaalne kaalulangus sooki. Isikud, kes kasutasid Keto Guru said oma kaalu oluliselt vähendada, muutusid energilisemaks ja aktiivsemaks. Aga kui te olete selle suhtes skeptiline, siis te ei ole ainsad. Me olime osa neist, kui me esimest korda kuulsime nendest sensatsioonilistest kaalu vähendajatest ja ei uskunud nende tõhusust kohe.\nMeid huvitas eriti asjaolu, et need inimesed ei muutnud oma eluviisi. Keto Guru dieedi tulemus: meie lugejad kaotasid vähemalt 14 kilo kõigest kuuga1 Üks meie lugejaid, Mari Part, ütleb, et ta kaotas rohkem kui 40 kilo 5 nädala jooksul koos kihisevate tablettidega Keto Guru.\nLõpuks leidsin vahendi, mis töötab! Teine kommentaar Juulialt Ükskord valiti mind proovima looduslikke kihisevaid tablette Keto Guru, sest olin otsustanud pulmadeks, mis olid planeeriud 3 kuu pärast, 20 kilo kaotada.\nNad saatsid mulle Keto Guru ravimid, ning sain need kätte paari päevaga. Ma olin Keto Guru suhtes kindel, sest selle tulemused olid kliinilistes uuringutes head ning seda kinnitasid laboratooriumid oma range tootekvaliteedi ja kontrolli nõuetega. Nagu ma teada sain, on see üks kõige kontsentreeritumaid ja puhtamaid tooteid kaalulanguseks, mis turul saada.\nOn teaduslikult tõestatud, et Keto Guru Normaliseerida hormonaalsed tasemed; Reguleerib ainevahetusprotsesse, tugevdab nahka, juukseid ja küüsi; Reguleerib ainevahetust, soodustab toitainete paremat imendumist; Vähendab kolesterooli taset, reguleerib seedetrakti tööd; Kõrvaldab toksiinid, põletab rasva ja aktiveerib rakkude parandamise protsessi. Ma võtsin Keto Guru kaks korda päevas, eelnevalt vees lahustatult, ubmes kuu aega.\nMinu tulemused :kaotasin enam kui 25 kilo kuuga, võttes alla peaaegu 3 numbri võrra. Ma olen valmis õnnest nutma — Esineme nädal: Pärast nädalast kihisevate tablettide kasutamist olin üllatunud, kui kiiresti need mõjuma hakkasid.\nMa muutusin ka energilisemaks ja peaaegu ei tahtnud süüa — Keto Guru vähendab söögiisu ja magusa iha. Tundsin end suurepäraselt. Aga mis kõige tähtsam, ma ei muutnud oma igapäevaelus ühtegi asja. Olin kaotanud 10 kilo!\nAga ma hoidsin ennast liigsest entusiasmist, sest mulle oli öeldud, et esimene asi, mida meetod kõrvaldab, on liigne kehavedelik. Ma otsustasin näha, mis juhtub minu kaaluga järgmiseks. Teine nädal: Pärast teist nädalat muutusin veelgi energilisemaks ja mu tuju paranes.\nTeine eelis oli see, et ma hakkasin hästi magama ja ma pole enam keset ööd ärganud. Lisaks veel 4 kilo oli haihtunud,kõigest kahe nädalaga kaotasin Pärast seda hakkasin mõistma, et Keto Guru ei ole lihtsalt reklaamimäng, vaid tõesti toimiv vahend.\nKolmas nädal: Pärast 3 nädalat olid kõik minu kahtlused kadunud. Ma kaotasin veel 4 kilo.\nMulle koitis, et olin kaotanud kõik, mida tahtsin! Teine hea tähelepanek: seedetrakti protsess paranes ja turse kadus. Tulemused on väga muljetavaldavad. Loomulikult ei olnud mul ühest küljest palju ülekaalu ja 30+ rasvapoleti küljest olin õnnelik, et ma märgatavalt salenesin ja energilisemaks muutusin.\nLoomulikult jätkan Keto Guru tarvitamist mõneks ajaks, kuna ravim sisaldab palju antioksüdante ja vitamiine, mis aeglustavad vananemist ja muudavad naha täiesti säravaks.\nOma uues õhukeses kehas tunnen end täiesti õnnelikuna. Kõhunääre, hambad, magu ja sisikond ainult tänavad selle eest, kui suu pidevalt ei käi.\nSee, et pidevalt midagi hambus oli, oli ka üks põhjusi, miks ma ise IF kasutama hakkasin, no nii nõme komme oli ja kehakaal ka ei tänanud muidugi kuigi kui nüüd aus olla, siis ega ma 25kg küll kaotanud pole, 10 oli üle ja sellest olen lahti saanud. Minu hinnangul on sellise IF proovimine huvitav ja arendav tegevus, peaks olema ka tervisele ohutu kui mitte väga kasulikkui teada elementaarseid asju, annab uut kogemust ja suhe toidusse natuke muutub.\nHommikul sööma hakates mõjub see madal veresuhkur jah nii, et kole saia- ja magusaisu on, eks ma siis söön natukene saia ka. Päeva peale üritan mitte jahu süüa, vaid liha-kala-köögiviljadele rõhku panna.


Hoolitsused beebiootel emadele Tallinn Viimsi Spa hotellis\nHoolitsused beebiootel emadele\nBeebiootus on imeline aeg naise elus, mil keha vajab erilist hoolt ja tähelepanu. Oleme siia koondanud valiku sobilikest hoolitsustest, mida on võimalik kohandada just Teie soovidele. Hoolitsused aitavad leevendada lihaspingeid ja turseid, pakkuda lõõgastust ning turgutada meeli. Massaaži ja kehahoolitsusi on võimalik teha, kui tulevase ema tervis on hea ja rasedus kulgeb normaalselt. Tervisehäirete korral soovitame eelnevalt konsulteerida arstiga.\nLõõgastav seljamassaaž 30 min 29€ / 26,10€\nVastavalt kliendi soovile toimub massaaž kas istuvas või lamavas asendis. Massaaži toimel paranevad vere- ja lümfiringe ning ainevahetus. Masseeritakse selja- ja õlapiirkonda ning soovi korral ka jalgu. Massaaž leevendab lihaspingeid ja aitab lõõgastuda.\nKehahoolitsus beebiootel emadele 40 - 60 min 55€ / 49,50€\nLõõgastav näohoolitsus massaažiga 30 min 34€ / 30,60€\nLõõgastava massaažiga näohoolitsus pakub kosutust igaühele, kes soovib taastada kauni, särava ja elastse naha. Näomassaaž parandab vere- ja lümfiringet, naha ainevahtust ning hapnikuga varustamist. Hoolitsus sisaldab näo puhastust ja toniseerimist, tõelist naudingut pakub massaaž näole, kaelale ja dekolteele. Lõpetuseks kantakse nahale sobilik näo- ja silmaümbruskreem.\nGuinot „Flash beauty“ näohoolitsus 40 min 43€ / 38,70€\nHoolitsus uuendab ja kirgastab aktiivselt naha pinda. Hellitav näo- ja dekolteemassaaž, ning sellele järgnev eeterlike õlidega efektmask toovad Teie näole noorusliku värskuse. Hoolitsuse mõjul aktiveeruvad naha loomulikud taastumisfunktsioonid, paraneb naha uuenemine ja kudede hapnikuvarustus. Tulemuseks on kirgas ja värskusest pakatav näojume!


Hullunud mees süütas vaguni ja pussitas reisijaid | Õhtuleht\nHullunud mees süütas vaguni ja pussitas reisijaid (4)\nÕhtuleht.ee, 15. august 2016, 04:00\nJaamatöötajad koristavad pärast põleva vaguni ja vigastatud inimestega jaama sõitnud rongi kõrvalteele viimist perrooni.Foto: Reuters / Scanpix\nLaupäeval kella 14.20 paiku kohaliku aja järgi viskas Šveitsis mees 34aastase naise peale kergesti süttivat vedelikku – seda siis, kui rong oli jõudmas Liechtensteini piiri lähedal Salezi jaama. Süüdanud vedeliku, pussitas mees vagunis olnud reisijaid.\nRündajaks osutus 27aastane Šveitsi kodanik, kes suri eile haiglas põletushaavadesse, nagu ka tema esimene ohver, 34aastane naine. Politsei hinnangul ei pruukinud mees seda naist ega ka kedagi teist selles vagunis tunda. Pussihoopide ja põlengu tõttu sai vigastusi veel viis inimest. Kaks neist – ka kuueaastane laps – on raskes seisundis. Üks vigastatuist on perroonil olnud mees, kes kiskus ründaja, kelle rõivad olid juba leekides, vagunist välja. Saksa ajaleht Welt am Sonntag kirjutab, et hullunud mees ründas inimesi liikuvas rongis. Vedurijuhi kabiinis hakkas küll põlengust teatav signaal tööle, kuid ta otsustas sõita jaama ja alles seal vaadata, mis juhtus.\nŠVEITSI MINISTER: Saksamaa on külalislahkusest migrantide vastu selgelt taganenud (33)\n22. august 2016, 12:32\nŠveitsi varjupaigataotlejate keskuses pussitati inimene surnuks (11)\nRündajat ei jõutud enne tema surma üle kuulata. Sündmuse kulg taastati vagunis olnud videokaamera lindistuse põhjal.\nPolitsei ei olnud eilseks suutnud veel rünnaku motiivi välja selgitada, kuid ilmselt ei olnud vaguni süüdanud ja reisijaid pussitanud mehel mingeid sidemeid terrorirühmadega. "Ta ei ole sisserännanu ega pole varem jäänud ühegi pahateoga silma," ütles kohaliku politsei esindaja.\nMehe kodu otsiti kohe läbi, kuid ei leitud midagi, mis oleks viidanud kallaletungi põhjustele, oletavad ajalehed. "Kuna ta ründas esimesena naist, siis võib kuriteo peamine põhjus peituda selles. Kuid see ei pruugi nii olla, sest videost ei jää sellist muljet, nagu ta oleks tahtnud rünnata just teatud inimest," ütles politsei esindaja eile pressikonverentsil.


Rasedus ja rahustid 12.07.03 / Rasedus ja sünnitus\nTere! Mind huvitab, milliseid rahusteid võib kasutada raseduse ajal. Probleemiks on aeg-ajalt esinevad ärevushäired, mille puhul tarvitan Xanaxit. Plaanin rasestuda ja seetõttu sooviksin teada, kuidas raseduse ajal ärevusega toime tulla.\nXanax on vastunäidustatud esimesed 3 kuud , edasi kui vajalik võite kasutada.\nSoovitav oleks ainult looduslikud preparaadid esimesed 3 kuud. Kui on ärevushäired, siis soovitaks ikkagi seda ravida ja alles siis rasestuda. Täpsema info saamiseks soovitaks pöörduda psühhiaatri poole, kes oskab teie seisundit täpselt hinnata. DR.Kadastik


Kuressaares kadunuks jäänud kaisuloom sattus Saksamaale - Saarte Hääl\nRÕÕMSAD MÕLEMAD: Kapten Mihhail Moltšanov ütles, et Triinu kaisulooma leidsid Kuressaare südalinnast kaks nende laeval töötavat noormeest. Foto: Raul Vinni\nSüdalinnas hiljuti kaduma läinud kaisulammas sattus puiduveolaevaga Saksamaale ning jõudis eile taas üliõnneliku omaniku, 8-aastase Kuressaare tüdruku juurde tagasi.\nSüdamlik taaskohtumine lamba ja lapse vahel toimus eile keskpäeval Roomassaare sadamas seisnud puiduveolaeval Vodla 2, kus korraliku mereseikluse läbi teinud kaisulammas ühes jõulupakikesega viimaks omanikule ulatati.\nSilmnähtavalt õnnelik Triinu Räim hoidis pea terve elu temaga koos olnud kaisulammast hellalt kaisus ja silitas ta pead ning vastuseks küsimusele, kas tal on ka hea meel, vaid noogutas häbelikult naeratades.\nÕnnelike juhuste jada\nTäpselt sama õnnelikuna tundunud laevakaptenil Mihhail Moltšanovil jätkus see-eest juttu küll ja veel. Tema sõnul leidsid kaisulooma Kuressaare südalinnast kaks nende laeval töötavat noormeest, kes ei raatsinud seda tänavale vedelema jätta. Noormehed võtsid lamba laeva kaasa ning nagu töögraafik ette nägi, suundus laev peagi Saksamaale Wismari sadamasse, kaisulammas kaptenisillal.\nLammas peab olema!\nLäinud reedel saadi laeva kapteni Moltšanoviga ühendust ning juba samal õhtul saatis viimane Räimele pildi kaptenisillal kommipakil istuvast kaisulambast. Riho Räim tõdes, et Triinul on kodus kaisulambaid veel, kuid just kõnealune on talle kõige südamelähedasem. Nimelt on see tüdrukust vaid napilt kaheksa kuud noorem.\n“Peaaegu sama vana, sest Triinu oli kaheksakuune, kui tema esimestel jõuludel jõuluvana talle selle tõi,” tähendas isa. Riho Räime sõnul on laps ja lammas sest ajast saati lahutamatud olnud. Päris väiksena rippus lammas tüdrukul isegi paelaga kaelas, et ta kaduma ei läheks. “Paljud asjad võivad tal kaasas olla, aga lammas peab alati olema!” tõdes tüdruku isa.\nKõige naljakam oli Riho Räime sõnul kogu loo juures see, et kui Triinu oli pärast lamba kaotust oma peatäied ära nutnud, tõdes ta rahunedes, et ju lammas läks lihtsalt ajutiselt seiklema. “Sellest, et lammas tõesti seiklemas oli, ei teadnud ta siis veel midagi.”\nLisatud: 28.11.2012 / 00:09\nArmas lugu…väike Jõuluime!\nLisatud: 28.11.2012 / 06:28\nNii tore,liigutav lugu, pisar tuli silma.\nLisatud: 28.11.2012 / 06:43\nTallinnas,Männikul elab mandariini värvi kass – see ta nimigi.\nSamas on ka suur pesumaja,kus muuhulgas pestakse ka ühe Helsingi hotelli pesu.Kord läks Mandariin huvi pärast autoga kaasa.Ja jäi kurvastuseks kaduma.\nKuid poole aasta pärast tuli ta musta pesu koorma otsas tagasi.Oli märtsikuu ja tal olid siin omad eesmärgid.\nArvame,et ta elas külma aja üle hotellis.\nLisatud: 28.11.2012 / 09:02\nNii armas lugu, pisar tuli silma. Tavaliselt\nkingitud asjad tulevad omaniku juurde tagasi.\nLisatud: 28.11.2012 / 09:27\nOi kui kena ja südantsoojendav lugu !Nüüd on mängulambal ka oma jutt rääkida ja see annab väärtust muudkui juurde.Õnne kogu perele ja ohutuid meresõite laevameestele!\nLisatud: 28.11.2012 / 11:29\nMul ükskord naine läks minu juurest ära, käis ja oli saksas ning tuli tagasi. Ma kahjuks ei rõõmustanud nii väga\nLisatud: 28.11.2012 / 12:39\nKuna nad aga eesti keelt ei valda? WTF?\nLisatud: 28.11.2012 / 15:56\nNii südantsoojendav lugu.Võtab pisara silma.\nLisatud: 28.11.2012 / 19:56\nMulle meenutab see laeva kapten hunt kriimsilma…\nLisatud: 29.11.2012 / 00:34\nVahva lugu ja toreda lõpuga. Pange memuaaridesse kirja, hea kunagi lastele ja lastelastele jutustada.\nSellest armsast ja südantsoojendavast loost võiks toreda lasteraamatu kirjutada:)


Tapvad menstruatsioonivalud – kas endometrioos? - Menstruatsiooni ajal haiged\nMenstruatsiooni ajal haiged\nFakt, et kõhulahtisus langes kokku menstruatsiooni algusega, võib olla lihtne kokkusattumus ja mõnel juhul ilmnevad nõrgestatud keha tõttu haigused kriitilistel päevadel. Postitustes olev informatsioon on ainult informeerimise eesmärgil ning autor ei vastuta informatsiooni õigsuse eest. Ohtlikud haigused Väga sageli näitavad lahtised väljaheited enne menstruatsiooni teatud haiguste esinemist kehas: soolepõletik, pimesoolepõletik, maohaavand. On leitud, et naised soovivad ise sümptomitega hakkama saada või põhjuseks on hoopis soov hoida raha kokku.\nGünekoloog Ivi Saar selgitab, mis võib tekitada vererohket menstruatsiooni Vererohkeks menstruatsiooniks loetakse seisundit, kus verehulk menstruatsiooni ajal on üle 80 milliliitri. See võib põhjustada aneemiat ehk hemoglobiinitaseme langust.\nFertiilses eas naistest esineb vererohket menstruatsiooni umbes protsendil, kuid igal kolmandal naisel võib teatud eluetapil seda ette tulla. Sageli on naisel endal verehulka raske hinnata ja vaid pooltel, kes pöörduvad selle kaebusega arsti poole, ületab see 80 milliliitrit. Selle määramise lihtsustamiseks on kasutusel erinevad küsimustikud.\nMääratlemata Menstruatsioon ja rauapuudus — nokk kinni, saba lahti Raud on inimese organismile tähtis mineraalaine.\nSul on tegemist vererohke menstruatsiooniga, kui: 1. Sul on madal hemoglobiin — sellele võivad viidata nõrkus, väsimus, peavalud, vähesel füüsilisel koormusel tekkiv hingeldus ja südame kloppimine. Lisaks ülaltoodule on arstiga soovitatav ühendust võtta, kui: 1.\nVererohke menstruatsiooni põhjused: 1. Samuti põletik, vaskspiraal või emaka pahaloomuline kasvaja; 2. Põhjuste selgitamiseks on kasutusel erinevaid teste ja uuringuid, mis sõltuvad naise vanusest, kaebustest ning individuaalsest seisundist, kuid reeglina pole neid kõiki vaja teha.\nTahaks karjuda ja nutta või hoopis sügavasse talveunne vajuda? Mitte miski enam ei aita! Valuvaigistitest oled end juba uimaseks manustanud ning ei tahaks jälle kiirabi kutsuda, et nad sulle ühe sutsaka valu vaigistavat imerohtu otse veeni tilgutaks.\nSagedasemateks uuringuteks on vereanalüüsid, tupekaudne uuring, vaginaalne ultraheli emaka ja munasarjade hindamiseks.\nRavi sõltub põhjusest ja sellest, kas oleks soov rasedust vältida või lähiajal rasestuda.\nOluline on põhjuse likvideerimine, mis võib tähendada süsteemse haiguse ravi, vaskspiraali eemaldamist, põletike ravi. Kasutatakse menstruatsiooni ajal haiged hormonaalseid vahendeid rasestumisvastaseid preparaadid, hormonaalne spiraal ja ravimeid, mis võivad veritsust aeglustada.\nÜsna sageli võib osutuda vajalikuks ka kirurgiline ravi. Günekoloog Ivi Saar Postitus ilmus menstruatsiooni ajal haiged Õhtune arsti vastuvõtt Tallinna südalinnas, Pärnu mnt.\nKuskil neli-viis päeva enne menstr. Lisaks aeg-ajalt kylmavärinad- no täiesti v6rreldav tundega, mis on gripi alguses.\nArtriidi agenemine olaosas\nArtriidi kate pohjused\nValutab sorme liigese kui vajutate\nSailitada valu artroosi\nMis on volatiilne liigesevalu\nKuunarnuki liigeste haigus bursit