Haridusreformist Põltsamaal. Emotsionaalselt ja lasteaiaõpetajate poolelt vaadates : Õpetajate Leht\n18. juuni 2021 Tiina Vapper toimetaja - 2 kommentaari\nEt lastel oleks lasteaias hea kasvada, on ka õpetajatel vaja tunda, et neist hoolitakse ja nende tööd väärtustatakse. Kõige tähtsamad ongi inimesed. Pilt on illustreeriv. Foto: erakogu\nSelle loo ajendiks sai 9. mai Õpetajate Lehes ilmunud Põltsamaa abivallavanema Karro Külanurme artikkel „Millega arvestada haridusvõrgu korrastamisel?“. Ehkki artiklis nimetatakse vallas toimuvaid ümberkorraldusi edulooks, tõi see endaga kaasa hulga kriitilisi kommentaare, millest selgub, et kõik pole kaugeltki nii hästi, kui välja paistab. Muudatuste hammasrataste vahele on jäänud ka osa lasteaiaõpetajaid.\nPõltsamaa Tõrukese lasteaia direktor Helje Tamme kirjutab oma kommentaaris: „Rohkem kui 15 lasteaiaõpetajat jäävad oma tööst ilma, nad on sunnitud vastu võtma abiõpetaja koha, kus vähenevad palk ja puhkus ning suureneb töökoormus. Muidugi võib ka töölt lahkuda. Miks meiega nii tehakse?“\nÕpetajate Leht uuris, mis Põltsamaal toimub.\nHaldusreformi käigus ühinesid 2017. aastal Põltsamaa vald, Põltsamaa linn, Pajusi vald ja Puurmani vald, kus haridusvõrgu korraldus oli väga erinev. Nii ühinemislepingusse kui ka arengukavasse pandi kirja, et see tuleb ühtlustada. Muudatustega tehti algust juba mitu aastat tagasi.\n2020. aasta lõpus tehti otsus ühendada valla kõik lasteaiad üheks Põltsamaa valla lasteaiaks. Uus asutus alustab konkursiga ametisse valitud juhi eestvedamisel 1. septembril tööd seitsmes õppekohas. Kahe suurema, Põltsamaal asuva 11 rühmaga Tõrukese ja kuue rühmaga Mari lasteaia jaoks ehitatakse uus maja. Uue lasteaiahoone valmimiseni, veel vähemalt aasta aega, jätkub töö vanades majades, sest ehitustööd alles algasid. Need kaks lasteaeda on algusest peale töötanud kahe õpetajaga rühmas, vallavolikogu otsusega aga minnakse sügisest üle 1+1+1-mudelile, kus rühmas on ainult üks õpetaja ning lisaks abiõpetaja ja õpetaja abi. See on tekitanud palju erimeelsusi ja pingeid.\n„See on see juhtum, kus ühe õpetaja süsteemile minnakse üle sundkorras,“ ütleb Tõrukese lasteaia direktor Helje Tamme. „Ma ei ole põhimõtteliselt selle süsteemi vastu, aga see, kuidas seda tehakse ja inimestega käitutakse, on äärmiselt inetu. Pooled õpetajad peavad vastu võtma abiõpetaja koha ja kes sellega nõus ei ole, kaotab töö. Abiõpetajal aga on väiksem palk, lühem puhkus, rohkem töötunde nädalas, rääkimata staatuse muutumisest. Õpetajad on solvunud ja õnnetud.“\nVeebikoosolekuid, kus on osalenud ka praegused lasteaiajuhid, on Helje Tamme sõnul olnud palju. „Palusime teha nende kohta memogi, kuna protokolle ei kirjutatud. Kirjas on, et koosolek toimus, aga mida keegi rääkis või arvas, selle kohta ei ole sõnagi. Nüüd väidetakse, et kõik on meiega läbi arutatud.“\nTõrukese ja Mari lasteaia hoolekogud, pedagoogiline nõukogu ning Tõrukese direktor ise on korduvalt saatnud vallavalitsusele kirju ja pöördumisi ettepanekuga, et kuna kvalifitseeritud rühmaõpetajad on olemas, võiksid need kaks maja kahe õpetajaga rühmas jätkata. „1+1+1-mudeli eelisena tuuakse välja, et hommikupoolse aktiivse õppetegevuse ajal on rühmas rohkem inimesi. Meie oleme 20 aastat nii töötanud, et sel ajal on mõlemad õpetajad ja õpetaja abi korraga tööl.“\nStaažikas lasteaiajuht usub, et töökorraldusse, kus pikki aastaid koos töötanud kahest õpetajast jätkab üks õpetaja ja teine abiõpetaja ametis, on konflikt juba sisse kirjutatud. „Kui mõlemad on ühesuguse hariduse ja kogemusega tublid inimesed, miks peab üks neist madalama palgaga töö vastu võtma? Kuidas sel juhul koostöö toimib? Miks lõhutakse ära hästi toiminud süsteem?“\nKolm Tõrukese lasteaia õpetajat, kellel kõigil on nii vanemõpetaja järk kui ka aasta õpetaja tiitel, ei olnud nõus madalama palga ja staatusega ametikohta vastu võtma ning lasid end koondada. Kaks õpetajat otsustasid jääda pensionile. Koha ütles üles ka õpetaja abi, kellele pakuti tööd seitsme kilomeetri kaugusel asuvas majas. Lahkuma peavad füsioterapeut, robootikaõpetaja ja inglise keele õpetaja, kellel uues struktuuris enam kohta ei ole. Neljast Tõrukese ja kuuest Mari lasteaia õpetajast saavad sügisest abiõpetajad. „Vallast öeldakse, et kõigile on kohta pakutud ja inimesed on ise selle valiku teinud. Nii see ei ole!“\nMuudatused said alguse juba eelmisel suvel, kui Mari ja Tõrukese lasteaia direktorid viidi üle poolele ametikohale. Seda põhjendati majandustegevuse äraviimisega lasteaiast, sest köögid suleti ja laste toitlustamine anti Põltsamaa Halduse korraldada. Et sellega seoses on toidu kvaliteedi ja tervisekaitse nõuetele vastavusega probleeme, on omaette teema.\nHelje Tamme räägib, et on pöördunud nõu ja abi saamiseks ka juristide poole ning saanud vastuseks, et personaliga seotud otsused ongi omavalitsuse pädevuses ja vallajuhtidel on õigus selliseid otsuseid teha. Teisisõnu on kõik JOKK ja seaduse piirides. Küll aga on eetilises ja inimlikus plaanis asjad valesti. „Oleme vastu sellele, kuidas asju tehakse. Jah, ka Tõrukese lasteaias töötasid sügisest kaks rühma ühe õpetajaga, sest uusi inimesi polnud kuskilt võtta. Arvan, et üleminek peakski toimuma järk-järgult loomulikku teed pidi, nii et kellegi lapsehoolduspuhkusele või pensionile minnes tema asemele uut ei võeta. Aga tõmmata joonlauaga vahe vahele: pooled õpetajad saavad tööd ja pooled ei saa, ei ole õige. Siinkandis ei ole ju õpetajal erialast tööd leida – Tartusse on 60, Jõgevale 30 km.“\nHelje Tamme enda viimane tööpäev on 31. augustil. 40 aastat tagasi Tõrukese lasteaia rajamise juures olnud ning 38 aastat seda lasteaeda juhtinud direktor läheb pensionile.\nÕpetajad on nõus toimuvast rääkima üksnes anonüümselt. Põhjuseks tuuakse, et segadust ja pingeid on ümberkorraldustega seoses palju ning oma arvamuse väljaütlemisel võivad olla ettearvamatud tagajärjed. Tööl on aga vaja käia, et leib lauale saada, arved maksta, lapsed kasvatada-koolitada.\nÜks staažikas õpetaja räägib, kuidas pakkus end ise abiõpetajaks, et saaks jääda oma rühma, sest on laste, vanemate ja kolleegidega kokku kasvanud. „Leppisime paarilisega kokku, et kuna tal on rohkem pensionini aega, saab tema õpetajakoha. Õpetajaid, kes suutsid kokku leppida, oli veel. Kõigis rühmades see ei õnnestunud. Kes see ikka tahab väiksema palga peale minna! Ma ei salga, et ka mul on okas hinges. Mitte isegi niivõrd 200 euro võrra väiksema palga, kuivõrd ebaõiglase kohtlemise pärast. Meile öeldakse, et muudatust on vaja hariduse kvaliteedi tõstmiseks. Kas praegu on siis kvaliteet halb? Lapsed on kooliks ette valmistatud, rühmas on head suhted. Lehes kirjutatakse, et Põltsamaa vald tegi haridusreformi ära, aga seda, kuidas seda tehti, ei küsita.“\nÕpetajate sõnul teebki suhtumine nende töösse kõige rohkem haiget. „Olen lasteaiaõpetajaks õppinud, 30 aastat selles ametis töötanud, aga nüüd olen sama pulga peal inimesega, kellel on lapsehoidja paberid ja pooleaastane töökogemus. See on väga häiriv ja solvav,“ räägib teine õpetaja, kes samuti alustab sügisest abiõpetajana. „Uus direktor kutsus inimesed enda juurde ja vestles igaühega 20 minutit. Kas nii tähtsa otsuse tegemiseks sellest tõesti piisab? Keegi meist ei saanud aru, mille alusel valik tehti, sest õpetajate tööga rühmas keegi tutvumas ei käinud.“\nÕpetaja lisab, et hakkab koos töötama kolleegiga, kellega tal on ühesugune haridus, staaž, vanus. „Tunnen end alaväärsena ega kujuta ette, kuidas me tööle hakkame! Kahtlen üha rohkem, kas ma seda tööd üldse teha tahan. Kui mul oleks kuhugi minna, läheksin kohe ära. Samas, kui ma nüüd lasteaiaukse enda järel päriselt kinni panen, siis oma erialal ma siin piirkonnas enam tööd ei leia. Põltsamaa vallas ongi nüüd üks suur lasteaed.“\nKolmas õpetaja tunnistab, et otsustas juba enne vestlusele minekut lahkuda lasteaiast, kui talle õpetajakohta ei pakuta. Õnneks nii ei läinud. „Arutasime oma paarilisega, et me kumbki ei kujuta edasist koostööd nii ette, et üks meist on abiõpetaja. Oleme aastaid võrdsetel alustel töötanud, muutus olnuks liiga järsk. Lihtsam oleks uutmoodi töökorraldusega alustada uues kohas, aga niiviisi vägisi seda tööd teistmoodi tegema hakata on keeruline. Saan abiõpetajaks väga tugeva õpetaja ega kujuta ette, kuidas meie koostöö laabub. Ehkki oleme 30 aastat ühes majas töötanud ja hästi läbi saanud, ei tähenda see veel, et sobime koos töötama. Arvan sedagi, et kuna töö on sisuliselt sama, võiks abiõpetajal kasvõi töötunde ja puhkust olla õpetajaga võrdselt.“\nKa lapsevanemad leiavad, et õpetajatele on liiga tehtud. Lasteaedade ühendamine ja ühe juhtimise alla viimine on nende hinnangul mõistlik, aga töökorralduse puhul oleks võinud valida paindlikuma lahenduse. „Miks oli vaja töökorraldust nui neljaks kohe praegu muuta, kui Põltsamaa kaks lasteaeda töötavad veel mõnda aega eraldi majades? Kui muutus oleks kaasnenud uude majja kolimisega, oleks see olnud valutum,“ leiab üks ema. „Arvestades, et õpetajad on väga pikka aega töötanud ja Põltsamaal on nende kodu, oleks olnud õige ja inimlik lasta neil oma töö väärikalt lõpule viia ja minna rühmades uuele süsteemile üle järk-järgult. Mina ei näe, et praegune otsus oleks tehtud laste huvides, samuti on väheusutav, et see märkimisväärset kokkuhoidu annab. Miks seda siis tehakse ja mida see paremaks muudab?“\nMilline on lasteaia hoolekogu seisukoht?\nTaimi Rao, Tõrukese lasteaia hoolekogu esimees:\nHoolekogu on püüdnud protsessides kaasa rääkida, aga vallavalitsusest tuleb ilmselgeid signaale, et koostöö meiega ei ole teretulnud ja meie ettepanekutega ei taheta arvestada.\nSügisel küsis valla hariduskomisjon hoolekogude arvamust haridusreformi kohta. Jälgisin tähelepanelikult lasteaedade hoolekogude vastuseid. Valdav arvamus oli, et üleminekut 1+1+1-mudelile ei soovita. Tõrukese lasteaia hoolekogu tegi ettepaneku jätta uue direktori otsustada, millist mudelit ta eri õppekohtades rakendab.\nKuu aega tagasi, kui hoolekogude esimehed kutsuti hariduskomisjoniga kohtuma, küsisin, miks meie ettepanekuga ei arvestatud. Vastus oli lühike: arutelude käigus jõudsime sellise tulemuseni.\nOleme küsinud nii asevallavanemalt kui ka haridusosakonna juhatajalt, millist kokkuhoidu kogu see õpetajate väntsutamine ja ümberkorraldamine annab, aga jutt on ümmargune, tulude-kulude analüüsi ega konkreetseid numbreid keegi välja toonud ei ole. Samuti on raske mõista, kuidas õppe-kasvatustöö kvaliteet sellest paraneb.\nTekib küsimus, mis mõte on üldse lasteaia hoolekogudel, kui neid kuulda ei võeta. Miks me raiskame oma aega, et tulla kokku, kujundada seisukohti, ettepanekuid teha. Ma ei ole näinud inimeste suhtes hoolimatumat vallavõimu, kui on praegu Põltsamaal. Juhid ei kuula ega kaasa inimesi, otsused võetakse vastu väikeses ringis ja tehakse lihtsalt teatavaks.\nSee, kui õpetajatega käitutakse stiilis „kui ei sobi, hakka astuma“, näitab, et nende tööd ei väärtustata. Suur probleem ongi üleolev suhtumine inimestesse.\nÕpetajad ega lapsevanemad ei tea veel täpselt, kuidas sügisel töö rühmades toimuma hakkab.\nHoolekogu on 17. juuniks leppinud kokku kohtumise uue direktoriga, sest meil on tõsine mure, kuidas nii suures mahus vähendatud personaliga sügisel toime tullakse.\nKüsisime ka valla hariduselu korraldajatelt, kuidas lasteaiaõpetajaid puudutavad otsused tehti ja millest need lähtusid. Otsustajate vaatepunkt erineb kardinaalselt õpetajate ja lapsevanemate omast. See põhineb juhtimise teooriatel, praktikatel, teaduskirjandusel, ekspertarvamustel, arvutustel ja analüüsidel ning emotsioonidele seal kohta ei ole.\nPõltsamaa valla haridus- ja kultuuriosakonna juhataja Silja Peters: „Meie näeme laiemat pilti, kui seest paistab“\nSilja Peters, miks on vaja rühmades, kus on kaks kvalifikatsioonile vastavat õpetajat, minna üle 1+1+1-süsteemile?\nValla haridusvõrgu korrastamise otsuses on see ära põhjendatud. Jah, kaks suuremat lasteaeda on töötanud 2+1-süsteemis, ülejäänud lasteaedades on olnud segasüsteemid. See oli vaja ära ühtlustada.\nKas see oli üksmeelne otsus?\nVolikogu poolt jah. Arutluste käigus oli mitmesuguseid arvamusi. See ei ole otsus, mille pärast jääksid lapsed õpetamata. Me ei tee asju õpetajate ega vanemate pärast, vaid peame vaatama, et lapsed ei kannataks. Paraku võivad nad kannatada kibestunud töötajate pärast, kui täiskasvanud inimesed ei suuda oma emotsioone maha suruda. Kõige raskem ongi olnud inimestele selgeks teha, et meie näeme kogu pilti laiemalt ja teisiti, kui seest paistab, ning vahel peab ka raskeid ja valusaid otsuseid tegema.\nÕpetajad küsivad, miks pidi toimiva süsteemi ära lõhkuma.\n100% toimivat süsteemi ju ei olnud. Praegu üritamegi eri asutustes süsteemid ühtemoodi tööle panna. Selline oli otsus, me ei jätnud erandeid.\nMiks ei oleks võinud erandeid jätta?\nAga miks me oleksime pidanud?\nEt paindlikumalt õpetajatega arvestada.\nMõtleme lapse poole pealt. 1+1+1-süsteemi on Eestis rakendatud. Oleme maad kuulanud ja teame, et see toimib, meeskond jääb ikka kolmeliikmeliseks.\nKuidas võeti vastu otsus, kes saab õpetaja-, kes abiõpetaja koha?\n26. aprillist võtsime konkursi korras tööle uue Põltsamaa valla lasteaia direktori. Tema tegi selle valiku pärast töövestlusi töötajatega. Seda peab temalt küsima.\nKas olete nõus, et pealesunnitud valikuga on õpetajatele liiga tehtud?\nSee oli kokkulepe. Iga õpetaja kirjutas sellele ise alla, keegi ei sundinud kedagi. Oli ka neid, kes otsustasid lahkuda, sest neile see variant ei sobinud. Need kõik on lihtsalt emotsioonid. Otsused on tehtud. Vallavolikogu seda otsust enam ei muuda.\nPõltsamaa valla lasteaia direktor Annika Madisson: „Lähtusin personalivalikul sellest, mis paneb õpetaja silmad särama“\nAnnika Madisson, mille põhjal te otsustasite, kes saab õpetaja-, kes abiõpetaja koha?\nEelnevalt oli tehtud õpetajatest ülevaade, kus oli kirjas igaühe haridus, staaž ja töökogemus, mida ma arvestasin. Esimene valikukriteerium oligi haridus. Kõik magistriharidusega õpetajad said õpetajana jätkata, edasi juba bakalaureuseharidusega õpetajad jne. Teise kriteeriumina oli olulisel kohal vestlus. Lähtusin sellest, kuidas õpetaja töövestlusel endast ja oma tööst rääkida oskas, mida ta rühmas lastega teeb, kuidas oma tööd organiseerib, mis ta silmad särama paneb.\nKas käisite ka rühmas tegevusi vaatamas?\nEi käinud. Aga ükski tööandja ei käigi inimest tema eelmisel töökohal vaatamas.\nÕpetajad ütlevad, et vestlus kestis paarkümmend minutit. Peate olema väga hea inimesetundja, et nii lühikese ajaga otsus teha.\nTöövestlust võib pidada ka mitu tundi, aga ka see ei pruugi anda kindlat teadmist, millised oskused inimesel on.\nKas võis juhtuda, et mõne tagasihoidlikuma inimese suhtes, kelle silmad nii palju ei säranud, tegite vale otsuse?\nVõis muidugi. Eks iga muutus teeb ärevaks. Kui inimene ei ole valmis uuendusi – kas siis uusi metoodikaid või teistmoodi õppekorraldust – vastu võtma, muudab see teda veel ärevamaks. Mõnega läks jutt ka pikemaks, kuni ühel hetkel ta avanes. Vestlusel küsisin ka, kes soovib kellega koos jätkata, ja arvestasin sellega.\nKõik kvalifikatsioonile vastavad õpetajad siiski õpetajana jätkata ei saanud.\nJah, haridusvõrgu korrastamise kavast lähtuvalt olid arvud ette antud. Oli õpetajaid, kes tahtsidki minna pensionile, mõni arvas, et ei saa tervise tõttu õpetajaametis hakkama. Mõni tundis, et ei tule toime kiiresti muutuvate nõudmistega või ei valda piisavalt arvutit, ning valis ise abiõpetaja koha. Kõik said tööd, kes soovisid.\nPõltsamaa abivallavanem Karro Külanurm: „Tegu oli tulevikku vaatava otsusega“\nKarro Külanurm, kas arutelude käigus tegi keegi ka ettepaneku jätkata osas rühmades kahe õpetaja süsteemiga?\nLoomulikult, ettepanekuid tehti palju ja erinevaid. See ettepanek lükati tagasi, sest valla lasteaedade töökorraldus vajas ühtlustamist. Praegu on kasutusel 2+1-, 1+2-, 1+1+1- ja isegi 1+1-mudel. Seda oli vaja muuta, et sarnast tööd tegevate inimeste tööülesanded oleksid võrreldavad. Sama puudutab tugispetsialiste, kelle töö on samuti mitmel eri moel korraldatud. Valla kodulehel on otsuse seletuskirjas välja toodud, kuidas 1+1+1-valikuni jõuti. Seda ei mõelnud välja ametnikud ega poliitikud – see on avatud ja kaasava protsessi tulemus, kuhu oli kaasatud ka ekspert konsultatsiooniettevõttest.\nHaridusvõrku muutmata ei oleks saanud eelnõus seatud eesmärke täita. 1+1+1-süsteemi positiivse poolena toodi välja, et meeskonnas on paigas täpsed rollid ja vastutus, mis toetab paremini lapse arengut. Tööd koordineerib juhtõpetaja, tänu millele tekib ühtne ja tugev meeskond ning õppe-kasvatustöö on tulemuslikum. Üks aspekt muudatuste läbiviimiseks oli mõistagi majanduslik pool: kuidas maksta väärilist tasu õpetajatele, tugispetsialistidele, teistele haridustöötajatele. Ei ole saladus, et lähiaastatel suundub suur hulk õpetajaid pensionipõlve nautima. Seega oli tegu ka tulevikku vaatava otsusega. Kuna õpetaja eriala ei ole noorte seas kuigi populaarne, oli vaja süsteem üle vaadata ka selleks, et palka tõsta.\nKas kahe õpetajaga rühmades on töö halvemini korraldatud?\nMa ei ole seda väitnud. Aga igal pool see meeskond kahjuks hästi ei toiminud. Olen üpris kindel, et ka 2+1-mudeli puhul oli üks õpetaja see, kes juhtis ja vastutas rohkem kui teine.\nMiks te nii arvate? Õpetajad rääkisid, et viimasel neljal aastal ei ole keegi käinud rühmas nende tööd vaatamas.\nMa ei taha sellega nõustuda. Haridusvõrgu korrastamise juures on olnud kõik haridusasutuste juhid, vähemalt kord kuus toimusid koosolekud, kus me jagasime infot ja asju arutasime. Õpetaja, abiõpetaja ja õpetaja abi ametijuhendid valmistasimegi ette koostöös praeguste juhtidega. Ka hariduskomisjoni kuulub mitmesuguse taustaga haridusinimesi, kelle ekspertteadmised on kasuks tulnud.\nPühendunud lasteaiaõpetajaid otsitakse igal pool tikutulega, teil jääb neid üle. Kas nende abiõpetajaks määramine ei tundu pillamisena?\nKõik, kes avaldasid soovi tööd jätkata, said selleks võimaluse. Pealegi pandi kõigi töötajate eelistused eelnevalt kirja. Oli ka neid õpetajaid, kes ei tahtnud võtta juhtiva pedagoogi vastutust.\nOli ka neid, kes pidid mitte oma soovil võtma vastu abiõpetaja koha.\nAga tingimused on ju tööandja ja töötaja läbi rääkida! Ei ole saladus, et mitu õpetajat avaldas soovi koostööd mitte jätkata, mis on enne uut õppeaastat täiesti normaalne protsess.\nKui palju tehtud otsus kokkuhoidu annab?\nVolikogu otsuse seletuskirjas on arvutused välja toodud. Juhtimise, administratiivtöö ja õpetamise puhul kokku räägiti umbes 150 000 euro suurusest kokkuhoiust.\nKas ei oleks võinud 1+1+1-mudelile üle minna järk-järgult rühma kaupa, põhimõttel, et kui üks õpetaja rühmast lahkub, sinna enam teist ei võeta.\nMa ei mäleta, kas selline ettepanek tehti. Arvan, et mingitel koosolekutel võis see suuliselt arutusel olla. Ei saa olla kindel, et ka sellisel juhul oleksid kõik rahul olnud. Ilmselgelt ei ole ühelgi uuendusel kõigi toetust. Kui pikki aastaid on harjutud midagi ühtmoodi tegema, tekitavad uuendused-muudatused esimese hooga vastuseisu. See on normaalne.\nKas mõtlesite sellele, et inimesed saavad haiget?\nSaan aru, et emotsionaalselt ongi raske. Samas, kui ajagraafikut vaadata, on haridusvõrgu ühtlustamine Põltsamaa vallas olnud teada juba 2017. aastast, mil hakkas kehtima ühinemisleping.\n2 kommentaari teemale “Haridusreformist Põltsamaal. Emotsionaalselt ja lasteaiaõpetajate poolelt vaadates”\n19. juuni 2021, 13:13\nMeid on ootamas sama tee.\nKüsimusele, kuidas lapse hariduse seisukohast on kasulikum üks haritud õpetaja pluss kaks keskharidusega töötajat kui kaks pedagoogi ja üks abi, ei saanudki vastust.\nMillal seda rühma meeskonna koostööd organiseeritakse, ka ei osatud vastata.\nKus on täpsed ametijuhendid? Pole olemas.\nKuidas oskab arengu jälgimisel ja hindamisel kaasa rääkida hariduseta inimene? Eks õpetaja õpetagu.\nMiks ei võinud ühtlustada valemi järgi 2+1 ja ergutada noori kõrgharidust omandama?\nKokkuvõtteks ei olegi muud öelda, kui 150 000 pluss “haridusreform tehtud”. Eks see kaalub kõik üles. Väljastpoolt laiema pildi vaatamise kõrval võiks ametnikud süveneda ka asja seestpoolt vaatamisse ja kuulata neid, kes seda tunnevad.\n4. juuli 2021, 13:46\nArvatav kokkuhoid kaalub kõik üles. Ei huvita inimeste emotsioonid ega kogenud õpetajate arvamused. Ja tõesti, pole ju välja töötatud 1+1+1 süsteemi\ntöötamise metoodika, sellega toimetatakse igal pool erinevalt- kus on see ühtlustamine. Mõned haridusjuhid tahavad lihtsalt silma paista- no esimestena ja aktiivselt haridusreformi läbi viimas. Oleks aga palju tähtsamaid külgi selle reformi juures kui see, et loopida kogemustega õpetajaid üle parda!


Läbinägelik ja irooniline pilguheit väljakutsetele ja vasturääkivustele, millega Hiina noorem põlvkond silmitsi seisab. „Ülim õnn“ on Wang Yao paljutõotav debüütfilm, mis tervitab uut tulijat kohaliku sõltumatu filmikunsti skeenel ning peaks looma silla keerukama autorikino ja kergemate, kuid samas sotsiaalselt oluliste komöödiafilmide vahel, et köita ka laiemat publikut.\nTiibeti piiril Xiningis, Qinghai provintsi pealinnas aset leidev film jälgib Hiina ühe-lapse-poliitika ajal sündinud kolme sõbra elu tõuse ja mõõnu. Li kavatseb abielluda ja tahab saada ehitus-ettevõtjaks: ta on oma suurejoonelise ja kalli unistuse elluviimiseks valmis panema mängu nii oma vanemate korterid kui ka säästud. Sui töötab arhitektina ja peab kavandama projekti, millega Li pääseks ligi valitsuse lubadele ja fondidele, kuid ta on idealist ega saa minna kaasa moodsa trendiga linnade välimuse ühtlustamises. Xining on neli aastat abielus olnud, kuid tal pole veel last ja ta peab seetõttu taluma perekonna tugevat survet.\nKolme sõbra läbielamised ja isiklikud lood rulluvad lahti tragikoomilistes juhtumites pidevalt muutumises oleva linna taustal ja ühiskonnas, kus on ülekaalus materialism ning laiaulatuslik urbaniseerumine on muutnud Tiibeti platoo imeliselt kauni maastiku lõputute pilvelõhkujate rajooniks.\nWang Yiao, Yi Jingkai, Yu Quandong\nZhou Xiang, Yang Xiaohuo, Shen Jiajun, Tao Yuqiong, Hu Xiaoguang\nYosyf Benayoun, Rong Xiao, Wei Lesi\nWang Yiao (snd 1990) on lõpetanud Pekingi Filmiakadeemia 2013. Aasta varem valmis tal esimene lühidokumentaalfilm „Over“. „Ülim õnn“ on režissööri esimene täispikk mängufilmilavastus.


Kursused Fort Lauderdale - Lühikursused Fort Lauderdale 2021\nKursused Fort Lauderdale - leia kursuseid ja lühikursuseid Fort Lauderdale\nKogu info kursuste kohta Fort Lauderdale - säästa aega ja leia kogu vajalik info otse siit! Kursused ja lühikursused Fort Lauderdale.\nOn olemas spetsiaalne õppetöö igal tasandil ja meie hindamissüsteem võimaldab teil muuta järgmisele tasemele, kui olete valmis.\nTOEFL - ettevalmistuskursused\nTOEFL on standardiseeritud test, mis hindab keeleoskusega inimesi, kelle emakeel ei ole inglise keel.\nPõhjalik kursus, mis keskendub Business inglise ja ameerika ärikultuuri.


Monte 2020 - Neuville teenis võimsa sõiduga maksimumpunktid - Rallinaut ralliblogi\nRalli maailmameistrivõistluste avaetapp Monte-Carlos pakkus fännidele tõeliselt vinge elamuse, põnevust jagus viimaste kilomeetriteni ning lõpuks teenis võidu võimsa sõiduga Thierry Neuville. Talle järgnesid Sebastien Ogier ja viimast päeva liidrina alustanud Elfyn Evans.\nHooaegade vaheline virvarr meeskondades lubas põnevat uut hooaega autoralli MM sarjas ning avaetapp just seda tõestaski. Ralli algas tõeliselt montelikes oludes ehk pool katsest oli kuiv ja teine pool jäine ning lumine. Kohe alguses sai selgeks, et rehvitaktikal on suur roll aga samuti ka enesekindlusel, mis uutes meeskondades alustanutele tegi olukorra mõnevõrra keerulisemaks.\nKahe esimese kiiruskatsega tõusis liidriks Thierry Neuville, kes riskis libedates oludes enim, kuid selge oli, et teistel pole kadunud veel midagi. Eestlased Ott Tänak ja Martin Järveoja alustasid hästi, jäädes alla küll meeskonnakaaslasele aga asudes siiski võrdlemisi lähedal. Hästi alustas ka Sebastien Ogier ning tundus, et suur kolmik läheb taas oma teed, kuid õnneks suutis Elfyn Evans mängu sekkuda. Ralli eelvaates pidasin teda põnevaks sõitjaks, kes võib kaarte segada.\nNeuville teenis võimsa sõiduga maksimumpunktid\nEsimesel täispikal rallipäeval hakkas juhtuma ning sedakorda kahjuks eestlastega – Tänak ja Järveoja sõitsid neljandal kiiruskatsel peaaegu täiskiirusel teelt välja ja olid sunnitud ralli pooleli jätma. Eestlaste katkestamise järel liikus kolmik Neuville, Ogier ja Evans tasapisi teistelt eest ning edaspidi vahetati kohtasid omavahel. Teisel päeval tundus, et Toyotal on kaksikvõit vaid vormistamise küsimus – Neuville jäi iga katsega aina kaugemale ning peale hommikust ringi kaotas ta võitjale juba 16 sekundit. Tavalisel asfaldirallil oleks see terve igavik aga mitte Montes ning Neuville asuski vahet tasapisi vähendama.\nViimast päeva alustas kolmik Evansi juhtimisel, kuid kolmandal kohal olnud Neuville kaotas kõigest 6.4 sekundit. Fännid ootasid hinge kinni hoides, milliseks viimane päev kujuneb, kuid Neuville teistele sõnaõigust ei andnudki ning võitis päeva kõik kiiruskatsed. Pikalt esikohal sõitnud Evansist möödus viiimase katsega ka Sebastien Ogier ning kuigi kolmas koht pole Montest üldse halb, eriti uue autoga, oli mees ilmselgelt pettunud. Belglane Neuville tegi veatu ralli ning näitas võimu. Saame näha, kuidas Hyundais edaspidi jõujooned jaotuma hakkavad.\nTänak-Järveoja alustasid suure õnnetusega\nEestlaste debüüt Hyundaiga oli soliidne, keerulistes oludes näidati head kiirust ning tundus, et kõik jätkub sealt, kus eelmine aasta lõppes. Paraku hakkas juhtuma kohe reede hommikul, kui esimesel kiiruskatsel olid eestlased kiired, siis teisel katsel tuli paraku hooaja avaralli pooleli jätta. Eestlased sõitsid peaaegu täiskiirusel teelt välja – teel oli kaks kühmu, mis viskasid auto õhku ning rajalt välja. Kukerpallitades niitis Hyundai maha teele jäänud puu, vajus kaljunukist alla ning peatus 14 sekundit peale väljasõitu. Mehed ronisid rusuhunnikuks muutunud autost välja ja viidi haiglasse kontrolli, kuid imekombel polnud meestel suuri vigastusi. Uskumatu, kui turvaliseks on tänapäeva ralliautod muutunud, kuid kahtlemata oli väga kõhe otseülekandest jälgida, kuidas meie mehed rajalt välja lendasid ~180 km/h.\nEsimeste kilomeetrite, eriti Monte-Carlo ralli omade, järgi ei saa palju öelda, kuid vähemalt esialgu tundub, et Hyundaiga kohanemine on hästi sujunud. Kahjuks jäi suurem osa rallist sõitmata ning seega ka asfalditunnetus saamata, kuid Neuville võit näitab, et auto on kiire. Õnnetus oli küll sõiduviga, kuid nii piiril sõites võib juhtuda ja juhtub – ka parimatega, seega tuleb õnnetustest üle olla ja edasi rühkida. Tegemist oli alles hooaja esimese ralliga, loomulikult pole 0 tabelis tore, kuid kadunud pole veel midagi.\nToyota on endiselt hea\nHooaja avaetapi järgi on keeruline kokkuvõtteid teha, eriti Monte-Carlo järgselt, mis on nii eriline, kuid siiski võib tõdeda, et Toyota on endiselt hea. Sebastien Ogier suudab igast autost maksimumi välja pigistada, kuid Toyotaga suutis ta kohe väga kiire olla. Kiire oli ka Elfyn Evans ja isegi debüüdi teinud Kalle Rovanperä. Mind pani uute Toyota meeste kiirus mõtlema Jari-Matti Latvala ja Kris Meeke peale, kes mõlemad rääkisid kogu eelmise hooaja, kuidas nad otsivad kindlust ning auto seadistusi.\nSama põnev oli jälgida, kas muidu liberaalse lähenemisega Tommi Mäkinen hakkab meeskonnakorraldusi andma – näiteks sundima Evansit rahulikumalt võtma, et Ogier saaks võidu sõita, kuid vähemalt avalikult seda ei tehtud. Kui Tänak Toyotas sõitis, tuli eestlasel sisuliselt üksi, ilma meeskonnakaaslaste abita hakkama saada, kuid ma ei usu, et Ogieri ja Evansiga saab nii olema.\nKalle Rovanperä soliidne debüüt\nMinu jaoks tegi võimsa sõidu ka Kalle Rovanperä, kes lõpetas esimese võistluse WRC autoga tublil viiendal kohal. Väiksemaid vigasid tuli sisse, kuid Montes juhtus kõigil ning arvestades keeruliseid olusid, sai noor soomlane väga hästi hakkama. Paljud, sealhulgas mina, arvasid enne rallit, et küllap saab uljus võitu ning Kalle kihutab rajalt välja. Pühapäeval punktikatse lõpus võisin tõdeda – äge, et ma eksisin!\nSaame näha, millist kiirust suudab Kalle näidata Rootsis, kus teed ja olud on talle pisut tuttavamad. Kui Kalle suudab edaspidigi pea maas hoida ja kogemusi koguda, siis võib ta hooaja teises pooles isegi poodiumile jõuda. Rallisarjale tervikuna tuleb tema liitumine WRC sarjaga kindlasti kasuks, autoralli vajab noori kiireid mehi, kes hakkaks suurt kolmikut – Tänakut, Ogieri ja Neuvillet tasapisi ohustama.\nM-Sport hädas “vana probleemiga”\nHooaja avaetapp kujunes M-Sporti meeskonnale pettumuseks, sest kuigi Esapekka Lappi lõpetas ralli neljandal kohal, oli algus väga keeruline. Esimesel kiiruskatsel oli kõigil Fordidel probleeme veetemperatuuriga, mis tõusis kuna õhuvõtuavasse kogunesid puulehed. Eesti rallifännid mäletavad 2003. aasta San Remo rallit, kus Markko Märtinil oli analoogne probleem.\nVaatamata rabedale algusele suutsid M-Sporti sõitjad järgnevatel päevadel suuremaid vigasid vältida ja kuigi sõit oli kohati konarlik, näitasid Suninen ja Lappi järjest paremat hoogu. Ma usun, et suuremas pildis on Lappi positiivne, sest tegelikult on M-Sporti auto hea. Tänasel päeval ei ole kindlasti M-Sporti võimalused auto arendamiseks samasugused, mis tehasemeeskondadel, kuid kindlasti ei maga ka nemad.\nBelgia rallimeesEvansHyundaikokkuvõteM-SportMonte CarloMonte Carlo rallimontelikNeuvilleOgierTänakToyota


Teisi hääli : 19\nAutor Teema: Maa-ala suuruse küsimus. (Loetud 11901 korda)\n« Vastus #15 : 24 aprill, 2012, 21:07 »\nTsiteerin: MeckronSeraph järgi 24 aprill, 2012, 20:53\nSest kui mõelda, et päeva jooksul tahad kogu maad läbi käia, et kõigile taimedele tähelepanu suunata, siis 1 ha on 10 000 m2, sinna mahub 10 km. See on päris palju taimi ja maad\nSelles on sul õigus, kui tõesti teha tugevat sidet taimedega ja neid iga päev paitada ja jälgida siis 1ha on suur maailm kui univesum\n« Vastus #16 : 24 aprill, 2012, 21:56 »\nEnda küla praktikast näen, et majade kaugus võiks olla ca 150 m. Ma ei ole Anastasia 1 hekrariga nõus. Eks ole ju meetermõõdustik kokkuleppeline ja nii on 100 X 100 m üks tugevalt juhuslik suurus. Nii kujunes kunagi ja see mõõt baasväärtusena mõjub ebameeldivalt dogmaatiliselt.\nMinu maja peab saama kusagilt ka kütet ja maal elades oleks seda kelleltki metsaomanikult imelik osta. Miks mitte siis ise veidi metsaomanik olla? Aga 1 hektari peal läheb kindlasti kitsaks, kui sinna peab mahtuma natuke päris metsa, põllumaa, viljapuud, marjapõõsad, veidi iluaeda ja muru + hooned. Veidi üle 2 hektari võiks olla.\nÜhest kirjatükist loen, et: "Tagasihoidlike arvestuste kohaselt on iga Eestis elava inimese kohta 2,3 hektarit maad, millest on 1,7 ha metsa (sood ja järved on arvestusest välja jäetud)." Kui eeldada, et pere moodustavad 2 inimest ja mingil perioodil on sellises majas veelgi rohkem elanikke ja päris suur hulk inimesi jääb alati linnadesse, siis peaks jätkuma meil siin maad nii põliskodudele kui ka talunikele.\nKusjuures mina isiklikult usun, et mõtlemisviise on võimalik ümber kujundada, aga see on juba pikem teema.\n« Vastus #17 : 24 aprill, 2012, 22:09 »\nTsiteerin: tiit22 järgi 24 aprill, 2012, 21:56\nMa mäletan, et Anastasia soovitas vähemalt 1 hektar võtta see on siis miinimum aga ega suurt rohkem ka vaja pole, hektari saladusest ta rääkis pikalt.\nSamas võib teha nii, et on põliskodud ja on metsatukad mis on mõeldud harvendamiseks ja küttepuudeks, siis ei peaks otseselt põliskodudes metsa tegema Kui võtta näiteks 200 ha maad mingi osa põliskodudeks ja ülejäänud ühismaa kus on ka palju metsa, samas võib vallalt küsida ka metsapuhastus luba vms...\n« Vastus #18 : 25 aprill, 2012, 10:56 »\nMinul oli 1 ha, aga imelik pikk kiilukujuline tükk. Saavutasin naabritega kokkuleppe, et keegi otse 50 m kaugusele minu kõrvale midagi ehitama või müttama ei hakka. Kuid ilmselgelt tunneksin end turvalisemalt, kui minu majast 150 m ulatuses täielik rahu valitseks.\nMinusuguseid on veel. Mulle meeldib, kui minu ümber on inimesi - ma kuulen, et minu ümber elatakse, aga ma ei tahaks, et naaber mu õuele vahib. Olen sellest kõigi külainimestega sõbralikult ja huumori toonis rääkinud - igaühel on omad kiuksud ju...\nOstsin otse enda kiilukujulise tüki otsas 1,9 ha võsametsa lisaks. Ja mulle tundub, et ma ei pea seal mitte ühtki elavat puud maha võtma, kuna kuivanud - ka vapralt püsti püsivaid kõrge kütteväärtusega tüvesid on palju. Lisaks peenem võsa. Kui on selline pehme sügis, nagu oli eelmine, kütame ainult pliiti. Õhtuks on majas 24 kraadi sooja, hommikuks vajub 20 peale, kui töölt tuleme, on ehk 18-19 - normaalne ju!? Ja läheb uus tsükkel mingite väärtusetute sarapuu ja saare kaigastega. Pliidiraud annab kiiresti sooja...\nOmalt poolt soovitan - püüdke end vabastada koduga seotud kuludest ja võite õnnelikult igasuguste maailmahädade peale naerda. Mina seda noorena ei suutnud. Kuid seda enam tahaksin aidata, et tänased iseseisva elu alustajad võiksid rohkem tegelike väärtuste poole elada ja vähem näilisuses toimida. Aga igasugu savi- ja põhumajade unistused minu peas tiksuva vabastava mõtteviisiga ei sobi.\n« Vastus #19 : 26 aprill, 2012, 08:05 »\nTsiteerin: tiit22 järgi 25 aprill, 2012, 10:56\nMis kulutused oled sa kodus suutnud vältida (miinimumini viia) Ja mis materjalist maja tundub sulle ideaalina kõige sobilikum ?\n« Vastus #20 : 26 aprill, 2012, 22:13 »\nElan maal ja minu eluasemekulu koosneb ainult valgustus-, kaevupumba-, arvutite ja hommikuse kohvivee elektrikulust. Ka sooja vett kütan pliidiga. Nii ongi kulu külmadel talvekuudel ca 25 EUR kuus. Kui kasvataksin lisaks kartulitele veel igasugu muud aedvilja ja omaksin head keldrit - seda võiks ka kambapeale teha, võiks vist mingi paarisaja euroga kuus õnnelikult ära elada - jääb isegi raha millegi suurema jaoks kogumiseks ja mõneks linnasõiduks.\nAga maja puhul olen aru saanud, et ülioluline on soojust akumuleeriv mass seespool ja loomulikult korralik soojustusvill ja tuuletõke väljaspool. Seega siis ikka kivi, mis võib loodusehitajatele vastumeelne olla. Norras ehitatavat 80% kivist väikemajadest monoliitbetoonist ja täpselt seda sama kasutaksin ka mina. Rõhutan, et see on meie kohalik ehitusmaterjal. Betoon ei ole külm, kui see on seespool korralikku soojustust - seega siis soe kivi sul ümberringi. Korralikult soojustatud kergkonstruktsiooniga oleks mu õhtuste hoolikate pliidikütmiste tulemuseks vist paras saun, aga kuna kivi hakkab igal pool ümberringi soojust akumuleerima, siis on efekt umbes sama, mis ahju puhu. Ainult ahjul tuleb ajada väga kuumaks väiksem hulk kivimassi. Kivimajal surem hulk massi veidi soojemaks.\nMa ei suru oma ideed kellelegi peale - see on üks paljudest valikutest. Me oleme erinevad - meie soovid on erinevad. Mina eelistan lihtsust ja hilisemat mugavust. Materjal on käinud eelarvestaja käest läbi - soojustatud seinte, katuse, akende, välisukse ja korstnaga 11X8,5 m välismõõduga pooleteistkordse "karbi" võid saada umbes 21000 EUR-iga - kui töö teha talgute kujul. Ja kõige tähtsam - see idee vastandub igasugu äritegevusele. Mida arvad "TEISE KIIRUSEGA EESTIST"?\n« Vastus #21 : 30 aprill, 2012, 18:51 »\nMeie elasime vahepeal talus kus oli maad1,5 ha. Joonistasin ka põliskodu pildi paberile ja tundus et mahub päris palju sellele maatükile (mets, viljapuud-põõsad, kuked-kanad, põllulapp, väike tiik). Kahjuks läks niimodi, et need mõtted jäid vaid paberile ja otsustasime kolida linna tagasi. Põhilisteks põhjusteks sõprade-mõttekaaslaste puudumine, töökoha kaugus, maatöödega üksi ei saa hakkama. Sestap kui proovida põliskodusi luua selliselt, et neid on u 30 ja võimalikult vähe linnades tööl käija-sõltuda, võiks iga majapidamine tegeleda ühe tegevusega, mis terve küla vajadusi rahuldab. Ühele meeldib lambaid kasvatada, teisele vilja, kolmandale hobuseid, sauna kütta, taimedega ravida, katuseid ehitada, lastega tegeleda jne . Sealt siis ka maa suurus vastavalt. Tähtis oleks, et igaühe hobi oleks külale kasulik.\nJut sai vähe nurgeline, eks see ole lai teema mitme otsaga. Üldiselt olen eespool kirjutajatega nõus, kõik küljed on välja toodud.\n« Vastus #22 : 01 mai, 2012, 11:36 »\nJalutasin mõned päevad tagasi ühel vanal talukohal, mida olen varemgi vaatamas käinud. See on hästi armas koht, kuid siiani oli see mulle hirmus väike tundunud. Suurus on kokku umbes hektar, maja, mis oleks vaja uuesti ehitada, veidi viljapuid ja kõrvalhoonete jäljed on lagendikul, ümbritsetud kitsa metsaribaga ja ümber teise omaniku põld. Varem seal käies olin uudistanud maja seestpoolt ja viljapuude ümber kõndinud. Seekord oli mul vaja kuni tunnike täita enne mujale minemist ja vaatasin hoopis krundi äärealasid. Kitsas metsariba, mis näeb üsna võsastunud välja, osutus äärmiselt mitmekesiseks, sest terve igaviku pole keegi selle eest hoolitsenud ja seal on palju paksu samblaga kaetud langenud puid, mis sobivad ideaalselt istumiseks ja lompides ujuvate kulleste, sumisevate mesilaste ning rõkkavate lindude jälgimiseks. Mõned suured põlispuud hakkasid ka silma. Aeg kadus märkamatult ja tunniga jõudsin ainult ühe serva üle vaadata.\nLeidsin, et küttepuud ilmselt saaks sealt kohapealt ja toidu saaks ka kohal kasvatada, kuid ehituspalke sealt kindlasti ei jätkuks ega ole ka ruumi piisava koguse põhu kasvatamiseks või savi või liiva kaevamiseks. Hobuse pidamisest rääkimata. Aga neile, kes suudaksid ehitusmaterjalid mujalt osta ja loomi peale paari kitsekese või lamba ei taha pidada, sellest ilmselt piisaks:)\n« Vastus #23 : 01 mai, 2012, 21:10 »\nIngrid - sinu ümber on inimesi vaja. Päris üksi paika valides võib raskeks minna?\nPraegu vaatan näiteks Maa-ameti riigimaade müügi enampakkumise kaardirakendust. Suure-Jaani kandis on üks 45 ha ja üks 58 ha tükk. Kui liigutan hiirekursorit sellise kaardi kohal, näen ülal paremal nurgas lisaks koordinaatidele ka kõrgusmõõtu. Kui sadade meetrite ulatuses on erinevused ainult pool meetrit, ei ole teha vist midagi. Kui aga kasvõi mõnemeetrine kõrguste erinevus, siis sellise maa peaks saama kindlasti kuivendada ja kujudandada selliseks, nagu mõte juhib.\nEdasi. Paistab üsna kehva metsa või põllutee ja lähim kool on 10 km kaugusel või kaugemal. Kuidas võin riskida laste heaolu või isegi tervisega (eluga)? Kui mingi äkilise tõsise häda korral teed täis tuisanud. Just selliste põhjuste taha jääks vist paljude otsus ökoküla suunas liikumiseks.\nAga kui mõnele noorele arstikutse õppijale või sellest unistajale on samuti kohale jõudnud, et tõmblemine suurte palkade ja tarbimise poole on (tema jaoks) asendustegevus? Kui süda looduse suunas kisub, võiks selline spetsialist ju leida samuti koha sinu läheduses? Laste õpetamisega saaksime samuti hulgakesi hakkama?\nNii jääbki tähtsaimaks eesmärgiks igakülgne koostöö. Mis võiks toimuda juba tänases. Muidu jäämegi unistama oma savi- ja põhumajadest. Ei - need võivad kindlasti olla, aga nõuavad rohkem vaeva ja oskusi. Igasugune erinevus pidavat rikastama. Ka vanu talukohti tuleks taastada, aga ... kas sa jõuad? Kas sa ei ohverda selle nimel liiga palju?\n« Vastus #24 : 02 mai, 2012, 12:01 »\nOlin seal jalutades sõpradel külas. Tühi talu on täpselt kahe sõprade talu vahel, mõlemasse üle põllu 5-10 minutit jalutada. Läheduses on aktiivne külakogukond, millesse oleks võimalik soovi korral sulanduda.\nMinu jaoks oleks täiesti tühja koha peale, kus ei ole varem talu olnud, uue mitteloodusliku maja ehitamine ja selles elamine palju suurem ohverdus.\n« Vastus #25 : 02 mai, 2012, 22:04 »\nTahaks ehk keegi tõe huvides kirjeldada positiivset kogemust, kuidas võõrastelt ostetud vana maja taastamine ka tagantjärele tarkusena paremaks osutus, kui täiesti uue rajamine? Ma ei arva, et mul oleks õigus. Aga väike kahtluseuss piinab, et üks päris vastik haigus peresse kord ammu vanavanemate maja külmade põrandate tõttu sattus. Ka mõne aasta eest tuli suvel väga atraktiivses iidses aidas ööbida. Kena palkehitis, laudpõrand, aga magamisriided vajasid hiljem hoolega tuulutamist, kuna öine niiskus tegi oma. Ju seal mingi mikroorganism ruumides juba enne sees pidi olema, mis õhus lenneldes ka hingamise rammusamaks muutis.\nKunagi oma maja peale mõtlema hakates olid teabematerjaliks Veske raamatud. Tuli arutada põrandakonstruktsiooni üle, et kas tuultusavadega lintvundament või otse laagid ja lauad kuiva liiva sisse. Alternatiivina kirjeldati ka kõrkjaroogu - pidavat sooja hoidma ja ei lase mädaneda või seenkahjustusi ligi. Mida annab mulle täna selliste vanade asjade üle arutamine, kui on imelihtne laduda liivaalusele vahtplastplaadid, mis on ABSOLUUTSE soojapidavusega ja valada selle peale betoonalus? Edasi juba laagid - sinna vahele villa ja laudpõrand, mis minu jaoks võiks olla veneaegsest 4 cm massivsest põrandalauast, mitte sellistest pilbastest, nagu täna kasutatakse. Ka mulle on aetud igasugu põrandakütte iba, aga milleks mulle see? Kui põrand ahju ja pliidiküttest nii soe ja kuiv. Teisel vaja oma põrandakütte jaoks katlaruum ehitada - läheb katusealust pinda paras hulk kaotsi ja igasugu muud tehnohädad.\nÜlioluline on vältida majas pressitud plaatidest mööblit jm kunstlikku. Ka kipsplaat on kahtlane. Kuid betoon - loodusliku päritoluga tsement segatuna kivide ja kruusaga, mulle sobib. Või laiemalt - sobib neile, kes laisavõitu ja sellejagu mugavust vajavad.\n« Vastus #26 : 09 mai, 2012, 11:02 »\nSuhtlesime siin vahepeal Priiduga veidi tavalise e-posti vahendusel ja Priit tundis murest, kas saarel elades tuuled ei häiri? Mõtlesin veidi seoste üle ja ehk huvitab laiemalt:\nKas olete märganud, kui palju on Eestimaal maakodusid, mis paiknevad suurte põldude keskel? Minu jaoks oleks selline asend täiesti sobimatu! Esiteks soovin ma privaatsust - ma kuulen, et minu ümber on naabrid, aga ma ei näe mitte kedagi ega nemad mind. Aga sellised majad paistavad ju sageli kaugele maanteele, kus liigub päevas tuhandeid autosid?\nKusjuures ma olen uurinud ka müügis olevaid maatükke, mis on lageda põllumaa servad. Kuid enne, kui midagi ehitama hakkaksin, uuriksin hoolega, kui suuri istikuid (puusid - puid) oleks võimalik kaasaegse tehnikaga mõistliku hinnaga ümber istutada. Et esmalt looduspiire - mets või vähemalt hekk rajada.\nKuna küsimus oli tegelikult tuule kohta, on vastus ilmselge - suurte põldude vahel võib meie külmema aastaaja tuul väga ebamugav olla! Ju need tühjad suured põllud nõuka aja suurushulluses tehti. Ja ei kaotaks täna keegi suurt midagi, kui mingi osa nendest muutuse läbiks. Tuulised "lollidekülad" - uusasustused peaks olema ka oma puudusi juba näidanud. Ka need on sageli kõleda lageda peale rajatud.\nMeie saaremaakondades kodu rajaja võib loomulikult valida loodusega - metsaga piiratud ja kaitstud paiga.\nMida ütleb Lõuna-Eesti tingimuste tundja selle eelise kohta, et saarel on vaja puurida kaev ainult 20 m sügavusele? ;-)\nAga põhiväide: üksikud talud - kodud keset üüratuid põldusid mõjuvad kõledana?\nLisaks mõtlen ma viimasel ajal üha rohkem sellele, kuidas ümbritsev looduskeskkond meie meelelaadi kujundab. Miks üks või teine sõber on mul just selline, nagu on... Või mina ise.\n« Vastus #27 : 09 mai, 2012, 13:17 »\nÜüratud põllud on Eestis konkreetsetes piirkondades, kus on põllumajanduseks soodsad mullad. Lõuna-Eestis on need harvad, eriti kuplilisel alal, kus on traditsiooniliselt tegeldud rohkem käsitöö kui põllundusega, sest see elatas paremini.\nMahajäetud talud Lõuna-Eesti moodi tähendavad enamasti metsas või metsa ääres olevat ootamatut varet või vahel lausa 5 tühja talu reas metsa ja meeldiva suurusega heinamaa vahel. Viimase näiteks on Võrumaal Rõuge vallas Kellämäe küla, tühjade talude rida jätkub Varstu vallas metsa sees.\nOlen Võrumaal näinud tühja talu juures kõrgel kupli otsas kaevu, mis ajas peaaegu üle ääre. Ma ei tea, kui sügavale see kaevatud oli, aga vee kätte saamisega probleeme ei ole, kui seisnud vesi välja tõsta ja uus lasta koguneda. On külasid, kus vett ei saa kätte ka sealt, kus peaks veesoon olema, sellistes külades on tehtud ühisveevärk. Näiteks Sõmerpalu vallas.\n« Viimasena muutis: 09 mai, 2012, 13:24 postitatud kasutaja Ingrid »\n« Vastus #28 : 09 mai, 2012, 13:27 »\nSaarel on kindlasti tore elada sellel, kellele meeldib mere lähedal olla. Aga keset põldu oma aia pidamise (vanad talud põllul on ümbritsetud suurte põlispuude ja viljaaiaga) võimalik tuulisus ei saa midagi ohu vastu, et meri tuleb tuppa.\n« Vastus #29 : 09 mai, 2012, 16:28 »\nOn ilmselgelt kasulik, kui erinevad vaated üksteist/teineteist täiendaksid. Et ma pisukest "Tõe ja õiguse" taotlemist tajun, tunnistan enda veaks. Ärge hoidke reaalseid praktilisi lahendusi, milleni te jõudnud olete, ainult endi teada!\nKa mina olen üles kasvanud peaaegu Lõuna-Eesti imekauni ürgoru veeres. Talvel lõputu suuskamine nõlvadest üles ja alla - ka murtud suusaotsad ja kurbus sellise õnnetuse korral. Suvel jõekäär ujumiseks - pidevast vees hullamisest tühi kõht, mis pigem unustamatu tunde-elamus - seda leevendamas kiire võileib/sai ja kiiresti jälle õue. Köögiakna vaade läbi härmas raagus puude õhtupäiksesse, mida vanaema oskuslikult paberile jäädvustada suutis...\nTäna seal samas viibides tunnen, et see konkreetne paik ei pakuks mulle piisavalt privaatsust.\nKüllap saate ka Lõuna-Eestisse korraldada sellise paigutusloogikaga külad, mis kurjade inimeste eest varjatud. Kahjuks võib see probleem ainult hullemaks minna. Rakvere kandis ei peeta seda enam kuritegevuseks, kui tühjast maamajast isegi pliidiraud ja elektrikilp ära varastatakse. Loomulikult on see vargus, aga rahva suhtumine on üsna külm.\nSain siis saarte kohta veel ühe pisikese plussi lisada, aga absoluutselt kindlalt ei taha minagi oma lähedusse inimesi, kes ise valitud paiga hüvedes kahtlevad ja midagi muud sooviksid.\nKas avaldan eilseks valmis saanud käikäru pildid, millega kondiauru abil jõmakaid puid metsast kodu juurde sai veetud?\nVõi läheb minu kirjutatus tasakaal liiga PRAKTILISE poole suunas - häirides unistustes elamist...


Kuidas Saada Nafta Rafineerimistehase Töö | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Kuidas Saada Nafta Rafineerimistehase Töö\nNafta rafineerimistehased on suured teraskonstruktsioonid, mis koosnevad torudest ja torudest, mis eraldavad suures koguses suitsu ja auru. Nendes rafineerimistehastes soojendavad inseneride, sõjaväelaste ja teiste töötajate meeskonnad destilleerimiskambritesse, kus süsivesinikud ümber korraldatakse, et moodustada erinevaid tooteid, sealhulgas petrooleumi, butaani, diislikütust, bensiini ja metaani. Naftatööstuse värbajad ja veebisaidid on ühed ressursid, mis aitavad teil leida tööd rafineerimistehases. Nõutav haridustase sõltub sellest, millist tööd te taotlete.\nTeaduskolledžid, mis pakuvad häid inseneriprogramme seoses naftatöötlemistehase tööga. Kõige kasulikumad kraadid on naftatööstuses või keemias, mehaanikas, elektris, tööstuses või ehituses.\nRegistreeru bakalaureuse kraadiõppesse inseneriteaduses, mis suunab teid kursustele, mis õpetavad süsivesinike süsteeme, mahutite mehaanikat ja naftatootmistehnoloogiat.\nJätkake kraadiõppe kraadi naftatehnoloogias, kui soovite oma haridust edasi arendada. Lõpetanud kraadi võib aidata teil saada rohkem tasuv töö õli rafineerimistehases ja kõrgema palgaga.\nEhita oma CV, et see sobiks soovitud naftatöötlemistööga. Kui soovite olla insener, loe oma haridus ja lisage oma professorite soovituskirjad. Kui sa tahad olla sõdur, meister või praktikant, ei pea te insenerilt nõutavat haridust, kuid te peaksite struktureerima oma CV ja kaaskirja, et näidata oma töökogemust, mis tahes varasemaid juhtrolli ja oma huvi õli rafineerimise vastu.\nVaadake tööplaanide nimekirju ja aidake soovitud reklaame. Paljud neist töökohtadest on lähedal nafta kaevandamiskohtadele, mis on koondunud sellistesse riikidesse nagu Oklahoma, Louisiana, Texas, Wyoming ja Montana.\nVaadake naftafirmade veebisaite, et leida võimalusi tööl. Tööpakkumised on sageli loetletud karjääri all.\nVõtke ühendust nafta rafineerimistehase värbajaga, kellel võib olla kontakte suuremate naftatöötlemistehaste ja siseringitehnoloogiaga teie jaoks sobivate töökohtade kohta. Kuigi värbaja teenused võivad nõuda tasu, võivad nad olla tõhusamad kui teised tööotsimise meetodid. Paljud neist värbajatest on kättesaadavad Internetis.\nEnamik rafineerimistehaseid pakuvad algtaseme positsioone või õpipoisiõpet, mis õpetab teid oskama kõrgemale positsioonile minna.\nPaljud naftatöötlemistehaste töökohad nõuavad rasket tõstmist või raskete masinatega töötamist, nii et võtke arvesse oma füüsilist võimet.\nKuidas Saada Tööd Saatkonnas\nKuidas Chefiga Vestelda\nMida Panna, Kui Taotlus Taotleb, Miks Te Otsite Tööd?


Fookuses: dressides meelt avaldav president ärgu jutlustagu soliidsest debatist! • Objektiiv\nVideokommentaar » Fookuses: dressides meelt avaldav president ärgu jutlustagu soliidsest debatist!\n“Neid Pearusid meil paraku ikka leidub,” tõdes president Kaljulaid oma kõnes, osutades nendele Eesti inimestele, kes ei kiida heaks senini sõlmimata piirilepingut ning kes soovivad ainuõigeks tunnistatud liberaalse demokraatia kehtestamisele vastu seada konservatiivsetest väärtustest ja hoiakutest lähtuva demokraatia.\nKaljulaidi vabariigi aastapäeval Viljandis peetud kõnest vaatas korduvalt vastu poliitiline erapoolikus ja soov jagada Eesti rahvas Tammsaare “Tõde ja õigust” primitiivselt tõlgendades kahte leeri, tõdevad saates “Fookuses” Markus Järvi ja Varro Vooglaid.\nSellisena toimis see kõne rahva lõhestaja ja mitte ühendajana.


Tšillipipar Glockenpaprika S | Maarahvapood\nEsileht > KÖÖGIVILJASEEMNED > Paprikad, tomatid > Tšillipipar Glockenpaprika S\nTšillipipar Glockenpaprika S\nTootekood: 4015557430572 Kategooriad: KÖÖGIVILJASEEMNED, Paprikad, tomatid\nVäga atraktiivne kellukakujuline aromaatne tšilli. Teravus varieerub väga teravani. Taime kõrgus ca 130 cm. Ettekasvatamine veeb. -märtsis, tärkamine 22-25°C juures , ca 15-30 päevaga. Välja istutada öökülmade möödudes, sobib kasvatamiseks kasvuhoones. Esimeste viljdeni külvist ca 120 päeva. Viljade moodustumise ajal väetada ca 10 päeva tagant. Taime kõrgus ca 130 cm. _x000D_Pakendis 7 taime._x000D_Hoiatus! Käsitlemisel ja […]\nVäga atraktiivne kellukakujuline aromaatne tšilli. Teravus varieerub väga teravani. Taime kõrgus ca 130 cm. Ettekasvatamine veeb. -märtsis, tärkamine 22-25°C juures , ca 15-30 päevaga. Välja istutada öökülmade möödudes, sobib kasvatamiseks kasvuhoones. Esimeste viljdeni külvist ca 120 päeva. Viljade moodustumise ajal väetada ca 10 päeva tagant. Taime kõrgus ca 130 cm. _x000D_Pakendis 7 taime._x000D_Hoiatus! Käsitlemisel ja hooldamisel kasutada kindaid.


ERSO sõidab kontserdireisile Balti riikidesse: kontserdid 31. märtsil Riias ja 1. aprillil Vilniuses | ERSO\nERSO sõidab kontserdireisile Balti riikidesse: kontserdid 31. märtsil Riias ja 1. aprillil Vilniuses\nNeljapäeval, 31. märtsil sõidab ERSO koos peadirigent Neeme Järvi ja pianist Kalle Randaluga Riiga, et anda kontsert Läti Rahvusorkestri kodusaalis Riia Suurgildi hoones. 1. aprillil jätkub reis Leetu, kus esinetakse Leedu Riikliku Sümfooniaorkestri kodusaalis Vilniuse Kongresside Palees. Baltimaade esindusorkestrite omanäoline kodusaalide vahetusprojekt toimub esmakordselt ja kannab nimetust Baltimaade sümfooniaorkestrite festival (Baltic Symphony Festival). Suurejooneline ettevõtmine ühendab üheksat sümfooniakontserti Balti riikide pealinnades 10. märtsist kuni 9. aprillini. Festivali algatajad ja korraldajad on sümfooniaorkestrid ise.\nERSO juhatuse liikme Kristjan Halliku sõnul on festivali üks eesmärke tihendada sidemeid orkestrite vahel: vastastikku kuulatakse üksteise kontserte ja juhtkondade tasemel peetakse aru muusikaelu hetkeseisust naaberriikides. “Orkestrite jaoks teeb festivali huvitavaks üksteise kodusaalides esinemise võrdlusmoment. Publikul on võimalik võrrelda ERSO kõla Läti ja Leedu orkestri kõlapildiga,” ütleb Hallik.\nERSO ja Neeme Järvi Estonia kontserdisaalis novembris 2015. Foto: Mait Jüriado.\nERSO viib lõunanaabritele külakostiks Pärdi “Cantuse Benjamin Britteni mälestuseks”, Beethoveni IV klaverikontserdi ja Rahmaninovi I sümfoonia. Orkestrit juhatab peadirigent Neeme Järvi, solist on Kalle Randalu ning esimese viiuli esimeses puldis mängivad ERSO mõlemad kontsertmeistrid: Triin Ruubel ja Arvo Leibur.\nERSO kontserte Baltimaades saadab juba ette suur meediahuvi, ilmunud on mitmed intervjuud Neeme Järviga, keda oodatakse Riiga ja Vilniusesse kui klassikalise muusika maailma üht väljapaistvamat maestrot.\nLäti Rahvusorkester koos peadirigent Andris Pogaga esineb Estonia kontserdisaalis 9. aprillil, Leedu Riikliku Sümfooniaorkestri kontserdid Riias ja Tallinnas on juba toimunud.\nERSO viimasest turneest Riiga ja Vilniusesse möödub juba 16 aastat – 2000. aastal septembris esineti Balti riikide pealinnades toonase peadirigendi Arvo Volmeri juhatusel, kavas oli siis Tüüri “Lighthouse”, Sibeliuse I sümfoonia ja Chopini I klaverikontsert Ivari Ilja soleerimisel. Just siis esines ERSO esmakordselt Vilniuse Kongresside Palee kontserdisaalis, Riia Suurgildi laval on ERSO 31. märtsil aga esmakordselt. Kõige sagedamini käis ERSO Riias ja Vilniuses kontserte andmas 1960. aastate lõpus – nii Neeme Järvi kui Roman Matsovi juhatusel.\nTel: +372 614 7785\nGSM: +372 56568754\nTel: +372 614 7787


Kas on võimalik kasutada diabeedi kuupäevi: kasu ja kahju - Võimsus June\nPaljud patsiendid küsivad, kas diabeedi kuupäevi on võimalik kasutada. Aastaid ei ole diabeediga inimestele menüüd koostanud arstid lubatavate toodete loendisse lisanud kuupäevi. Ja see oli hea põhjus. Fakt on see, et kuivatatud puuviljade põhikomponendiks on süsivesikud ja suhkur, mis on diabeetiku kõige halvemad vaenlased. Kuid mis on muutunud ja miks uus versioon näib, et diabeedi kuupäevad ei ole ohtlikud? Mis on nende kasutamine ja kas see on mingi kahju?\nKas ma võin süüa diabeedi kuupäevi?\nKas on võimalik diabeediga tutvuda? Kuupäevade palmipuud on fruuktoosi ja glükoosi sisalduse poolest meestes võrdsed. Paljud araabia rahvad valmistavad neist magusat paksu siirupit, mis asendab neid suhkruga. Vaatamata suurele kütteväärtusele (100 g kuivatatud puuviljades 292 kcal), ei sisalda nad kolesterooli ja see on veresoonte töö jaoks väga oluline.\nPektiin sisaldub kuupäevadel, aitab normaliseerida seedimist ja kõrvaldada kõhukinnisus.\nSiseorganite hõõrumine mürgitab keha, halvendab patsiendi tervist, jätab teda energiast ja tugevusest. Seetõttu on soolestiku kerge ja korralik toimimine nii tähtis. Teine professor Mechnikov suutis hinnata soolehäirete kuupäevade puhastamist. On märganud, et kuupäevade kasutamine takistab soolte vähi tekkimist.\nKuupäevadel on rikkalik koostis. Need sisaldavad palju olulisi mikroelemente:\nSee ei ole kogu neid kasulike elementide loend.\n100 g kuupäevadest sisaldab selliste ainete päevaseid koguseid nagu:\nnikotiinhape (9,5%) - toetab veresooni;\ntoiduvalk (20%) - jämesool, mis on vajalik soolestiku tööks, eriti kui kipub kõhukinnisust;\nkaalium (14,8%) - vajalik südames;\nmagneesium (17,3%) on südame, soolte ja aju jaoks oluline.\nNende toiteväärtuse poolest ei kao kuupäevad teravilja taga. Neid saab lisada kergetele roogadele, näiteks salatitele.\nAlates kuupäevast, kui toodetakse suhkrut, mille kasutamine on palju suurem kui suhkrupeedi ja suhkruroo puhul.\nKuidas suhkruhaigeid saab süüa?\nKuupäevade kasutamisel saab organism kasu kasulike ainete ja 2. tüübi diabeedi korral, kuid lubatud on kuni 2 puuvilja päevas. Kui me leiame, et diabeetikutele on pidev vajadus maiustuste järele, siis on kõige kahjulikumad hõrgutised kuupäevad kõige kasulikumad, kuid neid saab tarbida piiratud koguses. Neil on positiivne mõju:\nTaastage tugevus (väsimus - sagedane esinemine diabeedi korral), maks, neerud. Suurendage hemoglobiini veres, eemaldage röga ja eemaldage köha. Suurendage keha vastupanu erinevatele bakteritele ja viirustele.\nTeadlased väidavad, et diabeetikutega on võimalik süüa. Iisraeli teadlased hakkasid uurima erinevaid puuvilju kuupäeva puu ja jõudis järeldusele, et sort Madjkhol on täiesti vastuvõetav 2. tüüpi diabeedi puhul. Seda saab tarbida 5-6 tükki päevas. Kuid raskete haigusvormide korral, kui inimene kannatab ägeda faasi, on parem mitte riskida ja jätta kuivatatud puuviljad.\nPuuviljade eeliseid on võimalik pikka aega rääkida, kuid nende kahjustus võib olla märkimisväärne. Kuivatatud puuviljadel on kõrge glükeemiline indeks - 146, kui hamburger on 86, see tähendab peaaegu 2 korda rohkem.\nKontrollimatu kasutamine võib põhjustada rasvumist, mis ei ole üldse soovitav diabeetikutele.\nKas on võimalik II tüüpi diabeediga dateerida? Inimesed, kes põevad sellist haigust nagu II tüüpi suhkurtõbi, peaksid olema teadlikud loote teistest omadustest - toote fruktoosi sisaldusest, mis on seedimisele aeglasemalt kui suhkur. Teisisõnu, pärast kuupäeva söömist veresuhkru tase ei suurene järsult, sest loodet tuleb kõigepealt seedida ja alles siis siseneda verdesse. Kui kuupäevad on söödud, kipuvad nad vilja suurema kalorikoguse tõttu väga kiiresti.\n2. tüüpi diabeet on haigus, mis nõuab eluaegset toitu. See ei ole isegi toitumine, vaid elustiil. Saate süüa kuupäevi või mitte, sõltub patsiendi tervisest ja haiguse arenguastmest.\nKui haigus on teravseks staadiumiks, on parem see delikaatsus loobuda.\nMillised on kasu ja kahju kuupäevad? Selleks, et lõpuks aru saada, kas diabeedi kuupäevi on võimalik süüa, peate meeles pidama, mis juhtub kehas, kui inimesed söövad maiustusi. Tervislikul inimesel tõuseb veresuhkru tase pärast sööki 7,8 mmol / l. Sellise glükoosisisaldusega pankreas ravitakse sobiva insuliini doosi välja viskamisega. Kui diabeediga inimesed tarbitakse, ei vabastata insuliini kogust glükoosi absorbeerimiseks. Seetõttu peaksid patsiendid sööma nii, et veres glükoosisisaldus ei tõuseks üle normi, kuna automaatne mehhanism ei toimi.\nDiabeetikute abistamiseks on leivakomponentide (HE) toodete kalorikoguse spetsiaalselt välja töötatud arvutus. Erinevates riikides erinevad need näitajad üksteisest. Selguse mõttes anname näite: 1 XE = 1 tükk leiba (25 g) = 12 g suhkrut.\nKui leiame, et 100 g kuupäevadel on 5,75 XE, st nad võivad olla eraldi toiduna, kuid mitte magustoiduna.\nEnne kuivatatud puuvilja söömist peate arvestama söödud toidu hulka. Samamoodi on võimalik vere glükoosisisalduse suurenemise tõenäosuse kohta ligikaudselt arvutada.\nMillal on diabeetikutele vastunäidustatud aeg?\nInimesed, kes põevad maohaigusi, on ebasoovitavad. Kõrge suhkrusisalduse tõttu suureneb happelisus maos.\nKui fruktoositalumatus on vastunäidustatud, kuna need sisaldavad 29 g seda monosahhariidi. Sallimatus väljendub selle suutmatuses seda seedida. Keha reageerib sellele puhitus, seedehäire, suurenenud gaaside moodustumine.\nTerved inimesed saavad neid süüa kuni 10 tk päevas.\nNende jaoks, kes tegelevad raske füüsilise tööga, võib seda summat kahekordistada ning diabeetikutele ei tohi süüa rohkem kui 1 või 2 tükki.\nNende kuivatatud puuviljade kuritarvitamine võib põhjustada peavalu või hambakariteedi. Seetõttu tuleb puu pesta maha magustamata tee või puhta veega. Tuleb märkida, et neid lagundatakse juba pikka aega, seega pole neid öösel soovitatav süüa. Selleks, et säilitada puuvilja esitlemist, koheldakse neid sageli väävliühenditega. See on väga kahjulik aine, mis ärritab mao ja sooleseina vooderdust. Probleemide vältimiseks on kuivatatud puuvilja enne joomist parem valada üle keeva veega.\nSöömise kuupäevad ei tohiks olla korrapärased. Aeg-ajalt saate hellitada ennast maitsva maitsega. Neid idamaiseid vilju on palju väärtuslikke aineid, mida organism vajab. Kuid need võivad põhjustada märkimisväärset kahju. Seetõttu on patsiendil parem süüa vähem ohtlikku toitu.\nKui on parem kuupäevast loobuda? Eakad inimesed, kes põevad diabeedi, peaksid keelduma nendest kuivatatud puuviljadest, kuna ensüümide hulga vähenemise tõttu ei suuda puuviljad täielikult seedimist. Tõsise haiguse korral on samuti parem mitte katsetada oma tervist.


Erootiline massaažiõli Monoi lille aroomiga 240 ml - Kirg.ee\nAvalehele > Seksapteek>Massaaziõlid>Erootiline massaažiõli Monoi lille aroomiga 240 ml\nNaudi mõnu, mida pakub üks sensuaalne massaaž - nii selle saamine kui ka kallimale inimelele tegemine! Shunga on ekslusiivne segu külmpressitud õlidest, mis sobivad selleks otstarbeks ülihästi. Minoiõli koostises sisaldub mandli- ja viinamarjaseemneõli, seesamiõli, avokaado, saffloori, E-vitamiin ja ylangylang. Äärmiselt siidise koostisega õli. Jätab naha pehmeks ja hoolitsetuks.\nhttps://kirg.ee/et/massaaziolid/8608-erootiline-massaazioli-monoi-lille-aroomiga-240-ml.html 8608 Erootiline massaažiõli Monoi lille aroomiga 240 ml https://kirg.ee/22425-large_default/erootiline-massaazioli-monoi-lille-aroomiga-240-ml.jpg 22.59 22.59 EUR InStock /Home/Seksapteek/Massaaziõlid

Naudi mõnu, mida pakub üks sensuaalne massaaž - nii selle saamine kui ka kallimale inimelele tegemine! Shunga on ekslusiivne segu külmpressitud õlidest, mis sobivad selleks otstarbeks ülihästi. Minoiõli koostises sisaldub mandli- ja viinamarjaseemneõli, seesamiõli, avokaado, saffloori, E-vitamiin ja ylangylang. Äärmiselt siidise koostisega õli. Jätab naha pehmeks ja hoolitsetuks.

 Shunga 2020-09-21


Mine põie emakakaela haigus - Kas herpes põhjustavad tsüstiidi\nMine põie emakakaela haigus.\nPöörduda soovitan Teil oma perearsti poole. Tupeköndi allavaje Tekib siis kui emakas on eelnevalt eemaldatud. Tuppe asetatakse vaginaalne peegel ning visualiseeritakse emakakael täies ulatuses. Nooruki menstruatsioon Tere 12a tütarlapsel algasid päevad 1 mail ja lõppesid 4 juuni.\nEmakakaela konisatsioon lokaalanesteesias | Ida-Tallinna Keskhaigla\nVastas dr Urve Pappa Tere Pillide peamine rasedusvastane toime on ovulatsiooni mahasurumine. Pillide foonil ovulatsiooni ei toimu ja emaka limaskest on õhem.\nKa on võimalus, Menstrueerivatel naistel on emakakaelavähi sagedasemateks sümptomiteks veritsused kahe menstruatsiooni vahelisel ajal. Ka väga suure vereeritusega menstruatsioonid, verejooksud emakast ja veritsemine peale suguühet võivad olla emakakaelavähi tunnusteks. Harvemateks ja juba levinud kasvaja tunnusteks võivad olla urineerimis- ja defekatsioonihäired, neerupuudulikkus.\nDiagnoosimine ehk milliseid uuringuid võidakse teha ja miks Kasvaja kahtlusel ja ka profülaktiliseks, ennetavaks, uuringuks võetakse emakakaelalt spetsiaalse harjakesega rakulist materjali, mida uuritakse mikroskoobi abil, et avastada ebanormaalseid rakke nn.\nPap test. Profülaktiliselt peaks iga üle 18 aastane naine sellise läbivaatuse kord aastas läbima, kui 3 või enam uuringut on olnud normaalsed, võib edaspidi analüüse korrata aasta järel.\nRakumuutused algavad tavaliselt alumistest epiteeli kihtidest, mistõttu on seda raske väliselt avastada. Vähieelsete düsplaasiastmete morfoloogilises kirjelduses eristatakse järgmisi astmeid: CIN 1 dysplasia epithelii gradus levis — emakakaela intraepiteliaalne kasvaja, l aste tähistab kergeid muutusi CIN 2 dysplasia epithelii gradus moderata — emakakaela intraepiteliaalne kasvaja, 2 aste näitab mõõdukaid muutusi CIN 3 dysplasia epithelii gradus gravis — emakakaela intraepiteliaalne kasvaja, 3 aste näitab tugevaid muutusi. Pikemalt artiklis Papanicolau test Emakakaela epiteelkoe muutuste ja vähieelsete seisundite avastamiseks kasutatakse PAP-testimis analüüsib koe tsütoloogilisi muutusi. Papanicolaou aastal\nMuutuste korral Pap- testis tehakse lisauuringuid kasvaja olemasolu täpsustamiseks: Kolposkoopia - suurendust võimaldava seadeldise abil on võimalik paremini kui palja silmaga näha emakakaela ja seal olevaid muutusi.\nEnamasti on kusepõievähk avastamisel pindmise kasvuga kahjustab vaid limaskesta, ei levi kusepõie seina lihaskihti. Allavaje korral on need elundid oma õigelt kohalt alla vajunud, mille tulemusena häirub nende normaalne tegevus.\nParemal pildil on tumedate nooltega tähistatud tupe eesmise ja tagumise seina allavaje koos põie seina ja pärasoole seinaga. Vaagnaelundite allavajet põhjustab ja soodustab Iga vananedes lihastoonus väheneb ja sidekude kaotab oma elastsusemenopaus e.\nAllavajega kaasnevad vaevused Raskus-või survetunne alakõhus ja tupes, alakõhu ja seljavalu, häired urineerimisel sagenenud urineerimine, pakitsustunne, põis ei tühjene korralikultsoole tühjendamise häired kõhukinnisus, raskendatud roojaminetahtmatu uriinileke, gaaside ja rooja pidamatus, ebamugav ja valulik suguelu. Allavaje variandid Kusiti allavaje On tingitud kusitit hoidva sidekoe ja ligamendi lõtvusest.\nPõhjustab uriinileket pingutusel või teatud asendites kummardamisel, püsti tõusmisel, peale urineerimise lõpetamist. Põie allavaje Enamal määral tingitud tuppe eesseina allavajest kuid võib kaasneda ka tupe tagaseina allavaje korral. Tekivad häired urineerimisel ja põie tühjendamisel.


Kui palju sa armastad oma telefoni? Enamik meist tahaks ringtone, et me armastame kuulda. Igaüks, kes omab telefoni armastab kohandada oma valiku ja likings. Inimesed telefoni korpuse vahetamine, kasutamise kleebised, kohandatud taustapildid ja midagi, mis muudab need on selle helinad. Enamik inimesi ei meeldi neile valmistab poolt eelinstallitud helinad on liiga mainstream.\nTelefonihelinana meelitab inimeste tähelepanu igal ajal telefon heliseb ja teie ringtone tuvastada end klassiga.\nKoos kohandatud helinate me eristada helistajad. On selgunud et kui sa kuulata oma lemmikmuusikat teie tunne värske ja lõbustas.\nSiin on väike nimekiri veebisaite, kust võiks leida just see asi teil on otsinud.\n4. osa. Mytinyphone\nLae ringtone muusika tasuta TunesGo Internetis\nKodulehekülje link: http://oringz.com/ringtone/isnt-it/\nInfo: Nimetus tähistab originaalmuusika. Nad väidavad, et pakkuda originaal laule ja kui leiate duplikaate, nad tõenäoliselt varastatud neilt. Pakkumised audio ja helid erinevatesse kategooriatesse, nagu sõnumi toonid, herättämistä toone jne on lihtne navigeerida liidese punatähe otsingu toonid hustle tasuta.\n• lihtne laadida\n• on hea hulk helinaid valida\n• hästi korraldatud Kategooriad\n• pakkuda QR koodi nii otse alla laadida pildi skannimiseks.\n• Hästi kategoriseeritud populaarne ja uusim vahekaardid\n• Kogumine ei pruugi nii hea inimestele, kes tahavad midagi erinevat või funky muusika.\n• Liides on üsna igav ja lihtne\n• Saadaval ainult mp3 formaadis\nÜldiselt on saidi keskmise saidi keskmise hinnatud laule. Üks kindlasti usun, et selliseid laule saab nende Algne tootmine. Inimesed otsivad midagi erinevat, midagi, mis tekitab mulje, siis see on viga, kui sa oodata siin.\nValige ringtone soovite laadida (selle alla laadida laulu link avaneb allpool)\nKlõpsake nuppu Laadi alla mp3 või QR koodi alla laadida ringtone telefoni. Järgmine aken pop ups, valige Salvesta fail allalaadimiseks\nKodulehekülje link: http://www.mobile9.com/\nInfo: kui sisestate kodulehel, võite näha tühja lehe teksti väljale saab sisestada seadme nime, kuid kui te Keri alla te võite kogeda hästi kavandatud veebileht.\nSelle sisu toetada Android, iOS ja windows. Peale helinad pakub palju tooteid. Aga enne jätkamist, et teil on vaja registreerida oma konto ja see Sünkrooni kõik sellel veebilehel oma kontole sisältöäsi.\n• A päris liides\n• Paljude pakutavate toodete\n• Märkimisväärne suur kogumine ringtone ja muusika, korraldas nagu iga seade, mis saab valida tohutu andmebaas.\n• Hästi korraldatud kogumine ja seal on igaühele midagi\n• Piiratud juurdepääs tasuta kontod\n• 50 lehekülge piiratud kasutus\n• Mõnikord sirvides saidi võib saada ärritavad ja aeganõudev, sest juurdepääsu ja toote peate valige seade ja seejärel Sirvige loendit.\nValige loendist soovitud seade, valige avanevas uues aknas soovite laadida ringtone\nkliki download nuppu paremal sinine.\nSalvesta fail seadmesse salvestamiseks Vajuta\nSait on hästi kavandatud ning head teenindust pakkuda. Mõned lugejad võivad segada teenused on tasuta konto on üsna piiratud. Kuid te ei ole pettunud need sa kasutada saidi ise. See on tulemus muusika ja apps tabanud saidile.\nKodulehekülje link: www.tones7.com\nInfo: See on reklaami-toetatud veebisait, mis pakub tasuta muusika ja helinad. Saidil on suurepärane maitse. Leidmiseks jazz, instrumentaalmuusika, rock, blues, kõik žanrid saab võimalik mõelda. Kirjeloendi on üsna pikk. Iga toon võib sind käigud tema lööki. Muusika valik on hämmastav ja populaarsus hinnang aitab te nimekirja parim.\n• Hea kogumine\n• Lihtne navigeerida kasutajaliides\n• Selle väikese — bitsy failid, ulatus lihtne ja Kiire allalaadimine\n• Saate teha oma ringtone\n• Arvustust kasutajatelt saab ära kasutada\n• Eesmärgiga ala võib näida primitiivne ja põhilised\n• Kõigis kategooriates on vähe valikuid, saab vähe pettumus.\nValige helin, mida soovid laadida\nKlõpsake nuppu Laadi alla. Kuvatakse hüpik sõnum, valige Salvesta fail ja lae fail ka teie süsteemi.\nSee on hea koht, kust leida hea helinad, mis sobivad teie stiili ja maitse.\nLae link: http://www.mytinyphone.com/\nInfo: see kõik sisse üks peatus neile, kes armastavad oma telefone ja peatuda permute oma seadmeid regulaarselt. Nimi võiks järeldada tilluke, kuid seestpoolt leiad täielik linn. See sait on ajendatud kontole ja võid registreerida tasuta ja te otsite parim teenuste kasutamiseks.\n• On laia saadaval tooted\n• Võimalused luua oma enda kohandatud helina\n• Ilus kasutajaliides ning lihtne kasutada\n• Kena kogumine pakutud tooted\n• Faili suurus on üsna suur ja nii allalaadimine võib kasutada ruumi\n• Vähene kasutaja kommentaare seega cant kohtunik toode, kuni sa alla laadida seda ise.\nValige fail, mis sind huvitab\nkliki download nuppu vasakul nagu pildil.\nLae link: www.brinked.com\nInfo: See on päris muljetavaldav kohas. Leiad see funktsioonid kasulik kui sa luua konto saidi. Siin redigeerida audio funktsioon ja teisendada YouTube video, mis on üsna muljetavaldav.\n• Kohanda oma audio, redigeerida, remix ja moodustavad uue helina.\n• Sirvi Žanr suvandiga teeb sirvimise lihtne\n• Kasulikud õpetused, mis aitavad teil muuta oma asjad\n• Lihtne laadida lingid\n• Sirvimise kaudu veebilehti on üsna lihtne\n• Kasutades mõnikord teatud funktsioone toimetaja on raske\n• Mõned kanalid YouTube puudub,, autoriõiguste tõttu\n• Praegu on sellel saidil keelatud Indias\nValige laul, mis sind huvitab ja kliki download nuppu veebilehel\nsõnumi hüpikaknad, valige Salvesta faili alla laadida ringtone oma süsteemi\nSee lehekülg on üsna erinev teistest. See on hea valik neile, kes soovivad oma lemmikuid ühte segu\nLae link: http://www.djmaza.info/\nUmbes: tasuta veebisaidi on üks enim kasutatud muusika allalaadimissait. On paljud lõigud, alates Pandžabi ja DJ Albumid Popp. On väike osa pealkirjaga mobiilne stuff kus võib leida mõned helinad.\n• Lihtne laadida (valige laulu ja paremklõps vali "save link as" salvestamiseks oma Arvutisse)\n• Hea kogumise neile, kellele meeldib Popp Muusika helinatena\n• Seal ei ole palju võimalusi saab kasutada.\n• Saidi kasutajaliides on väga lihtne\n• Inimesed otsivad uusi asju pettuma\nValige laul, mis sind huvitab\nKerige alla, kus leida sarnane liides, paremklõps laulu nimi ja valige Salvesta link alates hüpikmenüü\nLae link: http://audiko.net/\nInfo: audiko on Mobiilarvuti cum veebileht. Kasutajad saavad kasutada mobiilne app või allalaadimine arvutisse ja siis üle telefoni.\nNad pakuvad erinevaid võimalusi alates Eesti Hindi laule ja ka vaheldusrikas Žanr. See loob suure andmebaasi, mida kasutaja saab valida.\n• Redigeeri teid ja tee nende jagu telefonihelinana.\n• Android ja iOS ühilduv.\n• Palju olemasolevaid võimalusi\n• Hästi korraldatud lõigud ja lihtne navigeerida\n• Top 500 helinad jagu oleks lihtsam valida parimaid\n• Sa saad ainult 5 vaba ringtones registreerimine\n• Ainult allalaadimine telefonist on saadaval\n• Põhilised välimuse bores kasutaja.\nValige soovitud muusika allalaadimiseks\nKlõpsake "saada mobiiltelefoni helinad"\nKlõpsake oma valiku muusika allalaadimiseks\nSait on hea kogumise ja funktsioonid, kuid piiratud tellimus klausel upsets kasutajad tasuta alla laadida.\nLae link: http://www.cellmind.com/\nInfo: see on ühte liiki kodulehel on pälvinud tunnustust oma teenuseid tohutult. Üks ei saa laadida ainult muusikat, kuid on ka juurdepääs taustapildid ja teemad. Nad säilitada ilus kollektsioon kõigi nende add-ons\n• Ühes kohas pakkuda täielik mobiilne kohandamine\n• Luua oma funktsiooni\n• Sirvi läbi meie andmebaasi\n• Sait on aeglase reageerimise\n• Keskmise kvaliteediga helinad\nOle sait kus on kõrged ootused, kuid helinad on head ja võib vastata üldistele nõuetele.\nLae link: www.jellycell.com\nInfo: See on tasuta kasutada veebilehel, kus üks saab külastada laadida oma lemmikud. See on platvorm jagada kasutaja loodud sisu, sotsiaalse meedia kaudu. Üks saab moodustada ühenduste jagada ja arutada inimestega\n• Kulu alla laadida tasuta\n• Lihtne laadida, lihtne mõista liides\n• Valida kena sisu\n• Sisu kvaliteet ei ole väga kena\nSiit leiad ainulaadne värk, kasutaja loodud sisu. Võib tõdeda nagu päevik, kus inimeste juurdepääs kraami teiste ja esitada oma.\nLae link: http://ringtones.wapking.cc/fileList/2984/new2old/1.html\nInfo: Tagline loeb "India kuumim mobiilne kohas". Nad on kena array laulud moodustavad Popp Muusika osas. See on põhimõtteliselt kõik India saidi.\n• Kasulik Hindi laulu lovers.\n• Kasutajasõbralik navigatsioon\n• Seotud failide funktsioonid soovitan laulud sama kunstnike ja seega selle kasulik\n• Suvandid jaoks puuduvad inimesed, rahvusvaheliste eelistused.\nSellel veebilehel on hea teenindus Hindi laulu lovers, kuid pettumus teiste jaoks.\nMuud tooted /features\nTohutu Päris lihtne QR scan Ei Ainult mp3 Piiramatu Hea\nTohutu Segadusse Seadme valikuline teenus Jah mitme Piiratud Erinevate\ntrahvi Lihtne Luua enda Ei - Tasuta trahvi\ntohutu Sõbralik Paljusid teisi tooteid Ei mitme Võivad kasutada Kuid hea põhi\nHea Trahvi Redigeerige oma, õpetused Ei - Vaba kasutus Kaunis\nPopp Lihtne - Ei mutiple Võivad kasutada Trahvi\ntrahvi Lõbus Redigeerige enda, eraldi top 500 nimekirja Jah Android, iOS Esimese 5 vaba downloads Tore\nväike Trahvi Ilusad taustapildid Ei mitme Tasuta Tavaline aga hea\nväike Lihtne - Ei mitme Tasuta Põhilised\nPopp Sõbralik - Ei - Tasuta Põhilised\n> Ressursi > muusika > tasuta Ringtone Downloads mobiiltelefonidele


Amplitomat annab sadu vilju - Aed - Maa Elu\nAmplitomat annab sadu vilju\n6. aprill 2017, 9:44\nPotis või amplis kasvav tomat on otsekui kaunis potilill, mida kuni külmadeni ehivad tillukesed kollased õied ja punased või kollased tomatid. Aprilli alguses ongi paras aeg potitomati seemneid külvata.\nAmpli- ja potitomatid on hariliku tomati (Solanum lycopersicum) madalad 25–40 sentimeetri kõrguseks kasvavad ja rohekelt viljuvad sordid. Amplitomati harud võivad kasvada 60–70 sentimeetri pikkusteks, sobides hästi ka rõdusid kaunistama.\nAmplitomati maitse ei jää millegi poolest tavalisele tomatile alla, viimasega võrreldes on viljad küll väikesed, keskmiselt kaalub üks vili 20–30 grammi, veidi tugevama koorega, kuid taluvad hästi temperatuurikõikumisi ja tuult. Tegemist on sortidega, mis hargnevad hästi, mille varred ja lehed on tugevad ja jõulised.\nAmplis kasvatamiseks tuleb tomatite istikud ette kasvatada. Külvamisest istutamiseni amplisse, potti või rõdukasti kulub aega umbes kaks kuud (60–70 päeva). Kõige tavapärasem aeg on alustada külviga aprilli alguses. Seemned on hea külvata turbasubstraadi või liivase seguga külvikasti. Parim seemnete istutamissügavus on pool kuni üks sentimeeter, peale raputada paari millimeetri paksuselt kuiva turvast.\nVäikesed tomatitaimed tahavad kindlasti palju valgust, temperatuuri võib veidi alandada, et taimed pikaks ei veniks. Pärast tärkamist, kui idulehed on saavutanud rõhtsa asendi, pikeeritakse taimed kümnesentimeetrise läbimõõduga pottidesse. Pikeerimise ajal ja pärast seda soovitatakse hoida temperatuur 17–19 kraadi läheduses.\nSobiv muld on huumusrikas, kobe ja nõrgalt happeline (pH 5,5–6,5). Maheviljeluseks soovitatakse üks kilo kanakakat segada 50 liitri turbaga (teisi väetisi pole siis vaja istutussubstraati lisada). Niisugusele turbast koosnevale substraadile on vaja kindlasti juurde segada vett siduvaid graanuleid. Nii säilib niiskus kasvusubstraadis paremini. Graanuleid tuleb enne substraati segamist ettenähtud koguses veega paisutada.\nUuema tootena on aianduskeskustes müügil Biolani rõdupeenra muld, mis sobib ideaalselt amplisse. Muld on väetatud põhiväetistega ja sisaldab palju pikatoimelisi toitaineid. Kuna potis on taimel kasvuruumi vähe, tuleb seda väetada. Tomat on ahne taim ja seetõttu tuleks talle iga 7–10 päeva tagant lisatoitu anda. Väga hea hooldusväetis on vees lahustuv Ferticare 18–11–24, mis on NPK täisväetis spetsiaalselt turvas- ja muldsubstraatidel kasvavate taimede kastmisväetamiseks. Kõikide poes saada olevate väetiste kulunorme tuleks alati pakendilt kontrollida.\nKeskmisse amplisse läbimõõduga 30 sentimeetrit võiks istutada kolm tomatit. Tomatid võib istutada sügavamale, pea esimese hargnemise kohani, kärpides samas veidi juurepalli. Amplisse või rõdukasti istutades võiks tomatid istutada viltu, 45kraadise nurga all, kaldega serva poole. Samas võiks need olla ka erinevatest sortidest, seda eriti värvi, kuju või suuruse poolest. Keskmisse amplisse võib istutada ka kaks tomatit ja ühe ronimaasika. 20sentimeetrise läbimõõduga potti istutada üks tomatitaim, 40sentimeetrise läbimõõduga potti kolm taime.\nKasta tuleb tomateid põhjalikult ja paremini sobib selleks hommik. Päikese ja tuule käes kipub amplitomat ruttu kuivama, seega võib juhtuda, et kasta tuleb iga päev. Täispäikesesse jäävaid ampleid tuleb kasta isegi mitu korda päevas, et kasvumuld põhjani läbi ei kuivaks.\nAmplitomatit ei tohiks üldse kärpida, sest igast kasvust tuleb ka õiekobar. Lõpuks on taim täis lausa sadu väikeseid maitsvaid tomatimarju. Kuna amplitomati taim on lamanduva kasvuga, siis seda peenras ei saa kasvatada, vaid see peab olema kõrgemal, et viljad ei puutuks vastu maad. Külgkasve rõdutomatil eemaldada pole vaja ja taimel võib lasta kasvada omapäi. Siiski võib julgelt ära näpistada koledaks muutunud alumised lehed.\nAmplis tomati kasvatamise muudab põnevaks võimalus potte vajadusel ka siia-sinna tõsta. Kui ilmad näiteks väga niiskeks ja jahedaks kipuvad, võib tomati suvelgi ajutiselt tuppa sooja tõsta. Võimaluse korral võib amplid ja tomatipotid sügisel tuppa tuua ja päikseküllases kohas võib saaki saada hilissügiseni.\nVäikeseviljalised ja samas veidi tugevama koorega tomatid on poolitatult või neljaks lõigutult ideaalne lisand toorsalatitele, aga ka lihtsalt toitude kaunistamiseks. Neid võib ka konserveerida ja kuivatada.\nKuivatamiseks sobivad väikesed ühesuurused tiheda viljalihaga valminud tomatid. Tomatid pesta hoolikalt ja siis lõigata terava noaga pooleks. Õhutemperatuur tomatite kuivatamisel peab olema algul 45 kraadi, pärast peab seda pikkamööda tõstma kuni 65ni, kuivatus kestab 10 tundi. Traditsiooniliselt kuivatatakse tomateid niinest põhjaga tihedatel sõeltel. Kui enamik veest on ära auranud, siis pööratakse tomatid teisele küljele, et need ei kleepuks ega kuivaks sõela külge, ja alandatakse pisut temperatuuri. Tänapäeval on võimalik tomateid kuivatada kvaliteetselt toidukuivati ehk dehüdraatoriga. Itaalias on kuivatatud tomatid oliiviõliga ülevalatult ja maitseainetega vürtsitatult omaette hõrgutiseks, mida serveeritakse eelroana, aga ka lihtsalt leiva ja juustu kõrvale.\n„Bajaja”. Väga varajane determinantne (latv lõpeb õiekobaraga) ampli- ja potitomatisort, aretatud spetsiaalselt amplis kasvatamiseks, kasvab kuni 35 sentimeetri kõrguseks, kasvuaeg 70 päeva. Taim on kompaktne, kasvukuju langev ja väga dekoratiivne. Sobib kasvatamiseks rõdukastis või suuremas lillepotis. Viljad punased, ümarad, väga väikesed, keskmiselt 8–10 grammi. Haigus- ja lõhenemiskindlad. Ühel taimel võib olla kuni 500–700 vilja.\n„Tumbling Tom”. Väga varajane rippuvate vartega kirsstomat, kasvuaeg 63–70 päeva. Sobib kasvatamiseks rõdul, terrassil, kasvab 30 sentimeetri kõrguseks. Ettekasvatatud istikud istutada 40sentimeetrise läbimõõduga potti. Saagikas ja meeldiva maitsega. Viljad oranžikaspunased.\n„Vilma”. Kasvuaeg 85–95 päeva. Sort on ette nähtud kasvatamiseks rõdul või aknalaual potis. Taime kõrgus 50–60 sentimeetrit. Aromaatsed, tumepunased ja mahlased viljad kaaluga kuni 20–30 grammi sobivad värskelt ja konserveerimiseks. Taimi võib kasvatada ka avamaal.\n„Pinocchio”. Kasvuaeg 110–120 päeva. Madalakasvuline kirsstomat, sobib potikultuuriks. Taime kõrgus 30–40 sentimeetrit, saagikus 1–1,5 kilo ühelt taimelt. Viljad tumepunased, ümarad ja väga maitsvad, keskmine kaal 20–30 grammi. Sügisel, kui ilmad lähevad külmemaks, sobib hästi tuppa toomiseks.\n„Minibel”. Kasvuaeg 85–95 päeva. Väga kompaktne amplitomat, kasvab 30–40 sentimeetri kõrguseks. Viljad säravpunased, pikantse hapukasmagusa maitsega. Ühe vilja keskmine kaal 15–25 grammi. Üksiktaimena võib kasvatada väikeses potis.\n„Tumbling Tom Yellow”. Kasvuaeg 63–70 päeva. Minitomati põõsassort, sobib kasvatamiseks pottides ja rippkorvides. Kasvab 12–16 sentimeetri kõrguseks. Vili suurepärase maitsega ja sidrunkollast värvi.\n„Tumbling Tiger”. Kasvuaeg 60–80 päeva. Ideaalne amplitomat, mis kannab kompaktsel põõsal magusamaitselisi, kerge triibuga ploomikujulisi rohekas-roosalaigulisi kirsstomateid. Suve jooksul võib saada ühelt taimelt kuni 300 tomatit. Kasvab 30 sentimeetri kõrguseks.\n„Venus”. Kasvuaeg 100 päeva. Madalakasvuline sort. Oranži vilja kaal 15–30 grammi. Mõeldud kasvatamiseks rõdukastides ja pottides. Haigustele vastupidav.\n„Aztek”. Väga varajane determinantne ampli- ja potitomati sort, kasvuaeg 60 päeva. Vili väikene, ümmargune, kollane ja väga maitsev, keskmine kaal 15–20 grammi. Ühel taimel võib kasvada kuni 150 tomatit.\n„Micro Tom”. Kääbusja kasvuga (kõrgus 20 sentimeetrit) sort aknalaual ja rõdukastis kasvatamiseks. Väga varajane ja saagikas, kasvuaeg 50–60 päeva. Viljad punased, asetsevad tihedates kobarates, vilja kaal 25–30 grammi. Üksiktaimena võib kasvatada ka 12–15sentimeetrise läbimõõduga potis.\n„Red Robin”. Kasvuaeg 85–95 päeva. Viljad punased ja asetsevad tihedates kobarates. Taim kasvab 20–30 sentimeetri kõrguseks. Sobib hästi potis või rõdukastis kasvatamiseks. Ühe vilja keskmine kaal 20 grammi.\n„Tiny Tim”. Madalakasvuline kompaktne potitomat. Sobib hästi kasvatamiseks lõunapoolsel aknalaual, kasvuaeg 60 päeva. Kasvab 20–40 sentimeetri kõrguseks. Viljad väikesed, punased, magusad ja ümmargused. Vilja kaal 10–15 grammi.


Naudid puhkusereisi ajal soodsaid iluteenuseid? Eestlanna kogemus Balilt: tädi tuli ja surus mulle mingi jääkülma haisva kotikese jõuga silmile - Anne & Stiil\nNaudid puhkusereisi ajal soodsaid iluteenuseid? Eestlanna kogemus Balilt: tädi tuli ja surus mulle mingi jääkülma haisva kotikese jõuga silmile\n“Bali naistest peab eraldi rääkima. Nad on äärmiselt kaunid ja väljapeetud. Esmalt paistab see välja muidugi riietuses,” alustab Mae Lender Bali saarel elavate indoneeslaste kirjeldamist oma värskes raamatus “Minu lõunamaa”. Raamatus laseb kirjanik heita meil pilgu paradiisipuhkuste varjupoolele ehk kõigile neile hetkedele, mida reiside puhul ei oota, aga mis paratamatult aeg-ajalt üllatavad.\nFOTO: Katherine Hanlon/Unsplash\nKuidas need kohalikud naised päriselt ilusaks saavad, mina ei tea. Ma püüan ju ka siin sama ilusaks muunduda, aga feilin korduvalt. Ilu- ja terviseprotseduurid on Balil teadupärast hirmodavad, pakkujaid rohkem kui tahtjaid (see võib ka madalhooajast johtuvalt nii olla). Tunnise massaaži võib saada umbkaudu 100 000 ruupia ehk kuue euro eest. Gilil sattub täiesti normaalne koht ja normaalsed tegijad. Tuul vuhiseb, kardinad hõljuvad, meri loksub mõni meeter eemal. Pole hullu, et esmalt vale mehega paari ja ühise kardina taha pannakse.\nLoomulikult on ka randades ohtralt teenusepakkujaid, ent arvestades äkiliste ja vägevate vihmahoogudega on see riskantne.\nJärgmiseks tahan ma kõva tädi olla ja tsooniteraapiasse või jalatalla punktmassaaži minna. Ma saan hinges aru küll, et need kohad, kus vaateaknal on detailsed jalatalla pildid, et need nagu võiksid olla… noh, need õiged kohad, eks ole. Aga me kõnnime ja kõnnime


05.08.2018 toimusid Otepääl Eesti meistrivõistlused maanteratturite grupisõidus (33 km) kuni 14 aastastele.\nMeie kooli 7a klassi õpilane Karolin Surva saavutas hõbemedali.\nNeljapäeval, 7. detsembril 2017.a toimus Tallinnas Saku Suurhallis Eesti Autospordi Liidu traditsiooniline pidulik gala „Eesti Autospordi Tähed 2017“, kus sai tunnustuse osaliseks ka meie kooli 9.b klassi õpilane PATRICK JUHE. Patrickule anti tunnustusõhtul üle Eesti meistri võidukarikas, mille ta võitis rahvaspordi J18 klassis (kuni 18-aastased noored). Veel eelmisel õppeaastal ehitas Patrick kooli loovtöö raames endale võistlusauto ning Eesti meistritiitel kinnitab, et Patrick sai oma loovtööga suurepäraselt hakkama.\nPatricku treener on tema isa Indrek Juhe.\nPalju õnne Patrickule ja kogu tema tiimile!\nMeie kooli 6.A klassi õpilase Karolin Surva suurepärased tulemused rattaspordis\n2017 a osales Karolin kokku 46 erineval võistlusel (tulles 38 võistlusel esikohale) kolmes erinevas rattadistsipliinis: maastikurattakross, tsüklokross ja maanteratas.\n1. Hawaii Express Estonian Cup (maastikurattakross, mis koosnes 8-st etapist) Karolin võitis kõik 8 etappi vanuseklassis N12 (kuni 12a tüdrukud).\n2. Team Rattapood Cup (maastikurattakross, mis koosnes 5-st etapist) Karolin võitis kõik 5 etappi vanuseklassis M10/N12 (10a poisid ja 12a tüdrukud võistlesid koos).\n3. Soudal Eesti CX karikasari (tsüklokross, mis koosnes 7-st etapist) Karolin võitis 6 etappi ja saavutas esikoha vanuseklassis N12 (12a poiste-tüdrukute üldkokkuvõttes oli Karolin 4-s, osales kokku 67 poissi-tüdrukut).\n4. Urumarja 29. Velotuur (maanteratta 3 päevane võistlus, mis koosnes 4 etapist) Karolin oli tuuri parim kuni 12a tüdruk.\n5. TTP Noortetuur (maanteratta 2 päevane võistus, mis koosnes 4 etapist) Karolin saavutas 3 etapivõitu ja tuuri üldvõidu vanuseklassis N12\nKOOLIOLÜMPIAMÄNGUD 30. - 31. mai\nAjakava ja pildid\nEuroopa noorte GP\nTüri Vibukooli noored võitsin Euroopa noorte GP I etapilt hõbeda ja pronksi.\n18. - 22. aprillil toimus Kreekas Euroopa noorte GP I etapp.\nTüri Vibukoolist olid võistlustel osalemas Karolin Puusepp, Meeri-Marita Paas, Lisell Jäätma, Robin Jäätma ja Kristjan Puusepp.\nKvalifikatsioonivõistlusel saavutas kadettide neidude klassis Karolin Puusepp 6 koha tulemusega 670 silma ja Meeri-Marita Paas 7 koha samuti 650 silmaga. Juunioride neidude klaasis saavutas Lisell Jäätma 7 koha 670 silmaga. Noormeeste kadettide klassis saavutas Robin Jäätma 678 silmaga 7 koha. Juunioride noormeeste klassis saavutas Kristjan Puusepp koha 694 silmaga, mis on ühtlasi ka uus Eesti juunioride rekord. Kõik noored pääsesid duelle laskma ja neljapäeval toimus individuaalne lõppvõistlus. Noorte lõplikeks kohtadeks jäid Karolin Puusepal 9 kohta ja Meeri-Marita Paasil 6 koht neidude kadettide klassis. Noormeeste kadettide klassis saavutas Robin Jäätma 9 koha. Neidude juunioride klassis saavutas Lisell Jäätma samuti 9 koha. Individuaalselt kõrgeima koha saavutas Kristjan Puusepp, kes sai 5 koha.\nSegavõistkondade võistluses saavutasid Türi Vibukooli noored medaliväärilised kohad. Plokkvibu juunioride segavõistkonna võistluses võitsid Lisell Jäätma ja Kristjan Puusepp hõbeda. Kullavõitluses tuli alla jääda Itaalia noortele tulemusega 142:145.Plokkvibu kadettide segavõistkonna võistluses saavutasid Karolin Puusepp ja Robin Jäätma kolmanda koha. Pronksmedali võitmiseks alistasid noored Kreeka eakaaslased tulemusega 132:123.\nNoorte treeneriks on Maarika ja Erki Jäätma.\n11. - 12. märtsil Lätis Siguldas toimunud Baltimaade sisemeistrivõistlustel vibulaskmises.\njuuniorite neiude sportvibu klassis Agnes Patsmann II koha,\nmeesjuuniorite plokkvibuklassis Andres Patsmann I koha ja Hans Kristjan Kuningas II koha.\n18. - 19. veebruaril toimunud Eesti 2017.a. sisemeistrivõistlustel vibuspordis saavutas\nAgnes Patsmann - noored tüdrukud sportvibu II koha,\nAndres Patsmann - kadetid poisid plokkvibu II koha,\nHans Kristjan Kuningas - noored poisid plokkvibu I koha\nNoorte meistrivõistluste koondprotokolli leiate aadressilt:\nLaupäeval, 4.veebruaril toimusid Kohtla-Järvel Eesti Ujumisliidu noortesarja idatsooni 2. etapi ujumisvõistlused.\nOsalemas oli 180 noorujujat 16 ujumiskeskusest.\nMariette Villems saavuas\n50m. vabaltujumises 1. koha ja\n200m. kompleksujumises 3. koha.\nHenna Terehov saavutas\n50m. vabaltujumises 3.koha ja\n100m. seliliujumises 3.koha.\nNoori juhendab treener Otto Männa.\nEesti Olümpiakomitee tunnustus Türi Vibukooli laskjaid\nEesti Olümpiakomitee tunnustas pidulikul vastuvõtul tänavusel teisel poolaastal rahvusvahelistelt tiitlivõistlustelt nii täiskasvanute, noorte, veteranide kui ka paraklassides medaleid võitnud sportlasi. Tunnustuse pälvisid ka Türi Vibukooli noored ja nende treenerid Maarika ja Erki Jäätma.\nLisell Jäätma võitis individuaalse hõbeda ning koos Karolin Puusepa ja Meeri- Marita Paasiga võideti naiskonnavõistluses pronks medal. Kristi Ilves ja Caius Kand võitsid juunioride segavõistkondade arvestuses pronksi. Kristjan Puusepp võitis individuaalse pronks medali.\nMadisepäeva jooksu tulemused\nAlgklasside krossijooks 2016


TehnikaStuudio | Blendtec Total Blender\nAutomaatsed programmid: Smuuti, mahl, supp, tainas, kokteil, jäine maius\n10-astmeline kiirusvalik + pulseerimine\nÜhildatav Blendteci patenteeritud\nFourSide, WildSide+ ja Twister kannudega (lisavarustusena)\nVärvid: must, granaatõun, valge\nBlendtec Total Blenderil on 6 kindla kestusega tsüklit: kui kasutad neid erinevate toitude, näiteks smuutide, suppide, taina ja jäiste maiuste valmistamiseks, saad samal ajal ise teha rahulikult muid toimetusi.\nBlendtec Total Blenderil on 10 käsitsi reguleeritavat kiirust. Kõik kiirusrežiimid kestavad 50 sekundit ja lülituvad seejärel automaatselt välja. Segule soovitud konsistentsi andmiseks saad minna ühelt kiiruselt üle teisele ja tänu pulseerimisnupule saad segada suurel kiirusel lühikest aega.\nArvustatav toode:Blendtec Total Blender


Kuidas Keevitusseadmed Töötavad? | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Kuidas Keevitusseadmed Töötavad?\nVool, pinge ja sagedus\nKeevitusseadmetes kasutatakse gaasi- või akutoite. Lihtsad keevisõmblused võivad nõuda väga väikest elektrienergiat (mõned amprid). Keevitustööde tegemiseks on vaja vähemalt 80 amprit. Spot-keevitamine nõuab 12 000 amprit. Keevitusseadmed reguleerivad elektrilist väljundit kui konstantset voolu või konstantset pinget. Pidev voolu keevitajad muudavad elektrienergiat teatud voolu säilitamiseks. Konstantne pinge keevitajad muudavad elektrienergiat, et säilitada konkreetne pinge. Keevitajad kasutavad erinevaid toiteallikaid, näiteks lihtsalt auto akut või mehaanilist generaatorit. Viimane toodab keevitajale võimu, muutes mehaanilise jõu elektrienergiaks. Mehaaniline jõud tekib sisepõlemismootoriga. Keevitusseadmete valmistamine on tavaliselt automatiseeritud ja kasutatakse kõrgsagedusmuunduri keevitajaga (kümme tuhat ja rohkem). Kõiki elektrilisi väljundeid ja transformatsioone automatiseeritud kõrgsagedusmuunduri keevitusseadmel juhitakse arvutitarkvaraga.\nPüsivoolu kasutatakse varjestatud metallkaarkeevituses, et säilitada eelseadistatud arv amprit elektrivoolus. Kuid gaasimetalli keevitus kasutab konstantset pinge väljundit, kuna kaare pikkus ei ole käsitsi reguleeritav. Trafode keevitusseadmed muudavad kõrgepinge / madala voolu sisendi suure voolu / madalpinge väljundiks. Tõsteraami funktsioon võimaldab kasutajal õrnaid metalle (näiteks alumiinium) keevitada. Tõsteseadme valiku abil on operaatoril võimalik alandada sageduse väljundit, et tagada ohutu keevitus ja parandustööd tundlike elektriseadmete ümber. Veenduge, et maandusjuhe oleks kinnitatud keevitatava töö pinna külge.\nKeevitusseadmed genereerivad kaare otsiku elektroodist või peenest punktist. Vardad kalduvad liikuma natuke rööbastee otsa elektroodiga. Kaarlahenduste vähendamiseks kasutage ainult tooteid, mis sisaldavad peenet keevituspõletit. Peene otsa ja kuuli otselektroodi eristamiseks otsige masinaid, millel on keevituspõleti pihustist eenduv traat (peen ots). Veenduge, et kaarkeevitusel hoitakse kaar eemal tööosast (mõned hobi keevitajad nõuavad, et düüsid tõmmatakse hoolikalt üle tööpiirkonna, nagu sobib [keevitaja otsa süütamine]).\nSpot-keevitusseadmed kasutavad paari elektroodiklambreid kahe metallist lehtede püsivaks ühendamiseks. Elektrivool liigub ühelt elektroodilt teisele elektroodile. Elektroodide vahel liikuva elektrienergia käigus muutub metall väga kuumaks, põhjustades metalli molekulide põnevust. Kui metall jahtub, lõpetavad molekulid liikumise, mille tulemuseks on püsiv side kahe metalllehe vahel.


"Kevade" Arno - Perekooli Foorum\nEsileht › Hobinurk › “Kevade” Arno\nTeema: “Kevade” Arno\nArno on üks ääretult negatiivne isik tänapäeva väärtushinnangute järgi.\nTa on rumal. Kui Teele kukub vette, siis Arno jookseb päästma, kuid ei oska tagada enda ohutust ja kukub ise ka vette. Ainult loll läheb jää servale ja ulatab käe.\nTa on pealekaebaja. Kui Tõnisson laseb parve jõe põhja, siis Arno on see, kes ära kaebab.\nTa on saamatu, ei jaksa kõndida lumes. Isegi Teele on temast tugevam.\nTa on hea sõber – aitab Tõnissonil jõuda ülestunnistamise otsuseni – ja julge – läheb Tõnissoni asemel rääkima.\nMitte saamatu, vaid haigusest kurnatud.\nTa on laps. Vähemalt ta tahab aidata. Täiskasvanuidki on kahjuks nii ära surnud, et lähevad kedagi päästma, aga ei valda tehnikat või ei tule see neile paanikas meelde.\nMa mõistaks, kui ta oleks tänapäeva linnalaps. Vanasti oli inimestel vahetum side loodusega.\nSee oleks pigem argument Teele vastu, et mis ta sinna õhukesele jääle ronis. Lapsed, noh, lollid, noh. Täiskasvanudki vahel riskivad kasu ja lõbu nimel tarbetult. Ja kui sa arvad, et maalapsed üksteist pidevalt mingitest jääaukudest välja tirisid, siis eksid rängalt. Vana aja lapsi ei lastud vahel talveilmaga õuegi, sest polnud korralikke talveriideid ega jalanõusid, saavad veel külma ja koolevad ära. Nii et see side talvise loodusega ei pruukinudki nii vahetu olla.\nTeemaalgataja on üks kiuslik ja negatiivne inimene. Kahju temast.\nTuttav kukkus läbi jää, siis inimesed vahisid ammuli sui ja appi ei tulnud keegi. Arno oli õiglane ja aus – ta teadis, et Tõnissoni süü tõttu lastakse Lible lahti.\nAga nojah, eks igaüks mõtleb nii, kuidas tahab – las upub või kaotab töökoha, enda asi…\nSina oled siis see, kes on nõus, et sind lastaks töölt lahti kellegi teise tegude tõttu ja mitte keegi ei tohi seda lahtilaskmist takistada. Sul on väga veider arusaamine oma õigustest.\nma ei saa aru, milleks selline teema\nSee oleks pigem argument Teele vastu, et mis ta sinna õhukesele jääle ronis. Lapsed, noh, lollid, noh.\nTeele on ka muidugi rumal. Mis kalu ta lootis näha läbi jää? Jää ei paista ju läbi. Samuti võiks teada, et sopases tiigis või madalapõhjalises jões ei elagi suuri kalu. Samuti võiks teada, et kõrkjad muudavad jää nõrgaks.\nMingis teises stseenis toimus selle veekogu juures kaklus. Toots kõndis teisele kaldale, vesi oli nabani! Vastuolu.\nKevade oli eile telekas. Ju nad nägid esimest korda\nVähem tuleb jõuluajal juua\nVähem tuleb jõuluajal juua, siis ei ole vajadust lollusi kirja panna. Haletsusväärsed ning kirjanduslikud küündimatud võrdlused veel lisaks.\nfont-family:”Arial Unicode MS”,sans-serif;\ntades, nagu ша oleksin teie äsjase väljenduse järgi «sooja peaga»\nhakkama saanud mõne tembuga.»\n«Kui mul oleks poeg, lihane poeg, sama kange kui teie, siis ma-\nise paluksin keisrit ta Siberisse saata.»\nSiinkohal ütles ooberpolitseimeister sekka mingeid mõttetusi,\nmis asjasse põrmugi ei puutunud. Kahju, et polnud kohal nooremat\nGolitsõnit, — tal oleks olnud hea juhus kasutada oma kõneosavust!\nMu protestimisel ei olnud muidugi mingeid tulemusi.\nLahtin astus vürst Golitsõnile lähemale ja palus enda ärasaat-\nmist edasi lükata.\n«Mu naine ootab last,» ütles ta.\n«Mina selles süüdi ei ole,» vastas Golitsõn.\nLoom, marutõbine koer, teeb puredes tõsist nägu ja surub saba\njalgade vahele, see kohtlane aukandja aga, aristokraat, kel pealegi\noli hea inimese kuulsus… ei pidanud endale häbiks seda alatut\n…Jäime saali veel veerand tunniks; sandarmi- ja politseiohvit-\nseride ägeda keelu kiuste embasime üksteist kõvasti ja jätsime\nhüvasti kauaks ajaks. Enne Vjatkast tagasitulekut ei näinud ma\nneist kedagi, välja arvatud Obolenski.\nMeid ootas ärasõit.\nVangisolek oli meile veel senise elu jätkuks; kolkasse saatmine\nkatkestas selle elu.\nMeie sõbralikus ringis veedetud nooruspäevad olid lõpule\nPagendus kestab kindlasti mitu aastat. Kus ja kuldas me jälle\nkokku saame ja kas saamegi enam kokku? …\nKahju hakkas meie senisest elust, — nii järsku ja jumalaga jät-\nmata tuli meil sellest lahkuda … Ogarjovi näha polnud mul mingit\nlootust. Kahel sõbral õnnestus viimastel päevadel minuga kokku\nsaada, kuid sellest oli mulle vähe.\nKui saaks kordki veel näha oma noorukest lohutajat, toda nais-\nolendit, suruda ta kätt nagu tookord kalmistul … Tema kaudu\ntahtsin hüvasti jätta minevikuga ja tervitada tulevikku…\nMõneks minutiks saime kokku 9. aprillil 1835, üks päev enne mu\nKaua pühitsesin mälus seda päeva, see oli mu elu kaunimaid\n… Miks mälestus sellest päevast ja kõigist möödunud helgetest\ntundidest tuletab mulle meelde nii palju Õudset? … Hauda, tume-\npunastest roosidest pärga, kaht last, keda kättpidi talutasin, tõrvi-\nkuid, hulgana kokkutulnud pagulasi, kuuvalgust, ja sooja merd\nmäe all, ja võõrkeelset jutuvada, millest mu süda tahtis lõhkeda …\nMöödas on kõik! *\nEelmisele… ehk järgid ise ka oma soovitust ja jood vähem?\nJah, see tuutu on ilmselgelt ise ka joomisega liiale läinud 😀\nArno oli Kevades tüütu tegelane, mulle meeldis hoopis Imelik. Mis Imelikust edasi sai, “Suves” teda vist ei olnudki?\nOli küll “Suves” ka. Hakkas käima selle neiu Ärnjaga ja võttis ta naisekski, kuigi köstri pere oli vastu.\nLutsu põhjal tehtud filmide puhul oli ikka kõige tüütumad need kirjanikuhärra enda ilmumised.\nNüüd viimati filmis “Sügis”.\nTäpselt nagu need ERR saatejuhid, kes iseendast imetlevaid saateid teevad, see “Minu ERR”. Luts siis “Mina oma raamatus tegelasena”. Brrr…..\nNo ei ole jah nn eduühiskonnas hinnatud omadused need headus/õiglus/tagasihoidlikkus vms. Aga vähemalt koolis lasti elada, selles mõttes vägagi tolerantne keskkond:)\nEi lastud midagi. Raamatus hakkas köster Arnot näägutama peale seda, kui too oli Liblega kaasikus purjutanud ja kui Arno isa köstrile raha ei laenanud. Teele narris Arnot hiljem Imeliku pärast. Toots kiusas Tiugut tikkudega ja vaest saunikupoissi aeti mööda voodialuseid taga nagu looma. Toots ja Kiir ilmlõpmata jäselesid vastastikku, mine võta kinni, kumb suurem süüdlane oli, kas üks oma pideva virisemise ja kaebamisejanuga või teine oma otsiva vaimuga, mis miskipärast aina pahandustesse maandus. Ja lõpuks Arno ise, kes lubas Kuslapit lüüa ja lõigi, et too Imelikule rehkendust näitas. Tema oli lihtsalt kade, et Imelik talt Teele üle lõi, ta ei rehkendanud, et vaene saunikupoiss ainult rikka ja laisa perepoja aitamise pärast üldse õppida sai. Ja Teelelegi ei suutnud ta appi minna, kui Toots teist karutantsitas. Nagu Teele ise ütles: Üks igavene mömm.\nEestlased kogu oma “headuses”?\nRahvus ei puutu kuidagi asjasse.