Cecilia Bartoli, Viktor ja lootus\nMöödunud laupäeval, kui masendunult haige sugulase juurest tagasi tulime, ootas mind postkastis üllatus amazonase karbikese näol - Jeff Beck`i "Jeff" (2003) ja Cecilia Bartoli "The Art of Cecilia Bartoli ". Jeff Beck`i plaat oli mul küll juba kohe, pärast ilmumist olemas, ent tiheda kuulamise tõttu on jäänud alles vaid plaadiümbris. C. Bartoli plaadi tellisin jätkuna oma eksirännakutele ooperiradadel. Tegelikult, üsna sihipärane ja loogiline teekond:) Koloratuursoprani järel mezzosopran.\nTänasel jäisel hommikul Viktoriga kohtuma sõites, lasin muusikal endast läbi voolata... Händeli aaria Lascia Ch'io Pianga (filmist "Farinelli" massisdesse läinud:), Gluck`i, Mozarti, Vivaldi jt aariad tõid küll suurepäraselt välja C.B. hääle nüansid, ent kuidagi kommertslik koogelmoogel tundus lugude valik olevat. See vaid minu subjektiivne arvamus, mis võib vabalt ka hetkemeelolust kantud olla. Aga solist on muidugi võimas! Barokkpillid soosivad ta häält või vastupidi. Kohati sulandus hääl klavessiini või puupuhkpilli helisse nii, et oli raskusi eristamaks kust algab inimhääl ja kust instrumendi... Väga omapärane hingamistehnika samuti - isegi sissehingamine "laulis", rääkimata kõrgetest ja madalatest hääleregistritest. Haruldane fraseerimine ja tehnika, eriti baroksetes teostes. Ilmselt tegu tippude tipuga sel alal.\nViktor meenutast mulle muhedat vanaisa. Mul pole küll kunagi õnnestunud oma vanaisasid kohata, ent kujutan neid just niimoodi ette. Selline kergelt ülekaaluline ja jõulumehelik. Soe käepigistus. Barjäärivaba ja usaldustsisendav hoiak. Enne haige juurde minekut rääkisime lühidalt ja ilustamata lootusest, mida selles staadiumis haigete suhtes "hellitada". Leidsime ühiselt, et alati peab olema lootust. Isegi kui kirstukaas poikvel:)\nMulle tundus, et tal õnnestus sedasama lootust edasianda ka haigele ning tema emale, kes murest murtud... Jah, sest mida on kõige rohkem vaja naisele, kes vaevalt aasta tagasi mattis oma mehe ning nüüd põetab hingevaakuvat tütart? Kust saaks jõudu ja lootust?\nViktori kohaloleku ajal hakkas ruumis hõljuma imepisike lootusesäde... Isegi nalja viskasime haiguse üle:) Ja hoolimata sellest, et haigus on teinud inimväärse olemise võimatuks - loodame me kõik, et Viktori lubadus - paari päeva pärast peaks olek paremaks minema - peab paika.\nPeab minema! Ja siis vaatame edasi...imepisikeste sammukeste haaval. Lootus sureb viimasena.\nLiana ütles …\nSee, kuidas Sa alati muusikast räägid, võtab mul kananaha ihule, nii eriliselt võimas ja kaasahaarav on see. Ja lause-lasin muusikal endast läbi voolata... -on üks ilusamaid mõtteid, kuidas oma sidet muusikaga kirjeldada:)\nVanaisadest-mul ei ole ka au olnud neid näha, tähendab, ühte vanaisa nägin, kui olin kahene ja ta oma haigevoodil palus mul nüüd, kui tema lahkub, vanaema eest hoolitseda.Aga olin nii väike siis, et tean seda vaid teiste juttude põhjal. Mulle õudselt meeldib soliidses eas vanahärradega vestelda,neid kuulata ja mõelda, kas minu vanaisa(d) oleks(id) ka selline(sed) olnud.\n14/11/07 9:40 PM\nHeli ütles …\nLiana,muusikal on väga eriline võim ja tähendus... Leian, et inimesed, kel seltsiks muusika (kitarr;-), on rikkaimast rikkamad.\nSoliidses eas vanahärra Viktoriga oli mul kah väga meeldiv koos olla. Sõidutasin ta veel hiljem Pärnusse.Teel arutatud teemad mõlguvad siiani meeles. Rääkisime tervisest, energiast, eluväärtustest - sõnaga, lihtsatest ja ausatest asjadest.\n14/11/07 10:36 PM\nnii palju on aega möödas, ja nii vähe tahan kirjutada.. kuidagi ei ole enam seda sidet enda ja arvutiga.\naga teist päeva on mu kaaslaseks Cecilia Bartoli Opera Proibita olnud. väga Sinu moodi..\n20/11/07 4:16 PM\nLeelo, vist ongi nii, et vahepeal on vaja kõigest distantseeruda. Ka blogimisest.\nKirjutamine, s.h blogimine ei tohiks kohustuseks ja harjumislikuks saada. Grafomaanlusest tingitud müra on niigi kõik kohad täis. Võiks ju mõned katedraalid ikka püsti jääda...\nKäin ikka aegajalt kiikamas, milla Su koja ukse vahelt miskit pudenenud:)\nBartoli on veel ka sel nädalal minuga. Jõudu andis ja nutta lasi.\nJõudu Sulle ka sinna kaugele!\n24/11/07 1:20 PM


Ajakiri EMA - Page 8 of 10 - Ajakiri EMA räägib emadusest uuel ajal ja õnnelikust lapsepõlvest, pakkudes inspiratsiooni ning praktilist nõu lihtsamaks, terviklikumaks ja helgemaks eluks.\n„Armastus ei ole tunne, see on harjutus,” on öelnud psühhoanalüütik Erich Fromm. Pereterapeut ja nelja-aastase tütre ema Gea Grigorjev (33) räägib, millised pealtnäha väheolulised sõnad ja teod aitavad meil iga päev armastamist õppida ja mis õhtu lõpuks üht paari koos hoiab. Loe täispikka artiklit ajakirja EMA kevad 2019 numbrist! Tekst: Gea Grigorjev Foto: Ekvilibrist Mida […]\nPerimenopaus ehk üleminekuiga on aeg iga naise elus, mil ta kehas ja meeles toimuvad suured muutused. Õnneks saad sa end selle tulekuks hakata ette valmistama juba täna – õppides iseennast ja oma keha kuulama, tundma, märkama, aktsepteerima ja armastama. Vaid nii küpseb valmis tark naine.Loe täispikka artiklit ajakirja EMA kevad 2019 numbrist! Tekst: Marika MakarovaIllustratsioonid: […]\nTuut-tuut! Siit tuleb kevadisest värskusest pakatav sushi lihtsustatud variant tuutu kujul, kuhu sisse saab iga väike köögimeister kokku rullida oma lemmikmaitsed, et seda kas kohe pintslisse pista, pidulauale lennutada või kevadisele piknikule kaasa pakkida. Tekst ja retsept: Gea Melin Fotod: Martin Kosseson Toidumeistrid: Mari ja Ekke KÜMNELE VALMISTUSAEG: 1 tund RIIS: 500 g sushiriisi 650 […]\nKui sisearhitekt Kard Männili (39) sõbranna ta sügisel talisuplema meelitas, haaras naine ettepanekust kinni kui päästerõngast. Külm vesi ja kohtumine loodusega on kujunenud võimsaks vaimseks praktikaks, mis aidanud kolme lapse emal Kardil toime tulla depressiooniga ja õpetanud tundma ka elu ennast. Loe täispikka artiklit ajakirja EMA kevad 2019 numbrist!Tekst: Elis Aunaste Fotod: Iris Kivisalu Eelmise […]\nIga lapsevanem teab, et pisikese inimese emotsioonid võivad olla kui Ameerika mäed. Londonis tegutsev pereterapeut Renos Papadopoulos aitab mõista, miks meie lapsed mõnikord sellised põrgulised on ja kuidas vanematena nende justkui riukalike proovile panekutega toime tulla.Artikkel ilmus esmaskordelt EMA 2019. aasta kevadnumbris! Tõlge: Kristiina KivilIllustratsioonid: Kristi Kangilaski Võtame sageli lapse maailma enesestmõistetavana, aga tegelikult ei […]\nKeegi on öelnud, et kõige põnevamad inimesed on need, kes ei mahu keskmisesse pappkasti. Nemad teevad endale ise oma kasti. Sinu ees on Eesti lapsed. Vaimustavad, hämmastavad, maailmailusad… ja autistlikud. Loe täispikka artiklit ajakirja EMA kevad 2019 numbrist! Fotod: Iris Kivisalu Stiil: Liisi Eesmaa Meik ja juuksed: Gerda Miller Tekst: Merle Liivak Täname: Põhja-Eesti Autismi […]\n“Ma ei taha kasvatada niivõrd paisid ja sõnakuulelikke lapsi, kuivõrd loomingulisi lapsi,” kuulutab Kristiina Ehin (42), kelle habras ilu on suitsukate märksa raevukamatele seisukohtadele. Luuletajana teab ta, millist eneseületust ja tööd oma kutse järgimine nõuab, ent vähe on ilmas asju, mis suuremat rõõmu pakuks. Loe täispikka artiklit ajakirja EMA kevad 2019 numbrist! Tekst: Merit Kask […]\nPere on väike, aga suur skandaal, kõlab ühes vanas laulusalmis. Aeg on edasi läinud, kuid muret ja kriise jagub endiselt igasse perre. Toome selgust ja tõmbame pildi avaramaks ajakirja EMA hea sõbra, Londonis tegutseva rahvusvaheliselt tunnustatud kliinilise psühholoogi ja pereterapeudi Renos Papadopoulose abil. Koostanud: Merle Liivak Illustratsioonid: Krõõt Kukkur Preili Hüsteeria “Mu viieaastane tütar (kolmest […]\nViljandimaal asuva Naatsaku talu printsessid Hannah (12) ja Katharina (8) teavad täpselt, mis on puhkepäeval see mõnus hommikupala! Seda vaaritavad nad kokku täitsa ise – endal ikka veel öösärgid seljas! Retsepti autor: Gea Melin Foto: Martin Kosseson Toidutegijad: Hannah Lya, Katharina Victoria Tavaliselt teatakse saia-muna-suhkrurooga “Vaesed rüütlid”, kuid see siin on kõvasti rikkalikum versioon. Pannimaius […]\nKolme lapse ema Bianka Soe (33) ei teadnud kirjastamisest ööd ega mütsi, aga kirgliku Kalamaja fännina oli ta veendunud, et kodukant väärib üht uhket raamatut. Mõeldud, tehtud! Ootamatult kujunes raamatu valmimisest tõeline erioperatsioon, mille valmimisse panustas sadakond inimest. Tekst: Bianka Soe Fotod: Annika Metsla Kolisin Kalamajja kümme aastat tagasi kunstiakadeemia ühikast. Olin 23aastane ja ootasin […]


30 Big League Baby Names inspireeritud sportlased - et.inspirationclassic.com\n30 Big League Baby Names inspireeritud sportlased\nAasta alahindamine: kutselised sportlased on inspireerivad. Nad on parimad parimad, kehastades jõud, ambitsioonid, ausus ja pingutus - ja kes ei looda näha neid omadusi oma lastel? Muidugi ei taha te kindlasti soovida tulevikus karjääri kujundada oma lapsele, kuid me ei arva, et neli valimisel on nendest plusidest inspireeritult midagi valesti.\nTüdruku beebi nimed, mida inspireerivad sportlased\n1 + 2. Venus või Serena (Williams) : kas need nimesid oleks väike tütarlapse jaoks suur slam. (Foto läbi Graham Denholmi / Getty Images)\n3. Danica (Patrick) : lõbus tõsi! Danica on slaavi sõna ka tähendab "Venus", nii et probleem lahendatud, kui olete juba nimetanud ühe tüdruku Serena. (Photo via Maddie Meyer / Getty Images)\n4. Dara (Torres) : Kui otsite unisex nime, on Dara suurepärane võimalus. See pole mitte ainult üks meie lemmikmööda olümpia ujukatest, vaid ka iiri keele kirjasõna "Darragh" poisile. (Photo via Bob Levey / Getty Images)\n5. Ronda (Rousey) : Mitte liiga kaua aega tagasi, oleks Ronda ilmselt vanamoodne, kuid sellest ajast alates, kui see segatud võitluskunstnik hakkas pealkirju tegema, me arvame, et see nimi täiesti lööb end. (Photo via Frazer Harrison / Getty Images)\n6. Mia (Hamm) : üks populaarsemaid Ameerika jalgpalli tähte kannab samuti kuuendat populaarsemat 2014. aasta tüdruku nime. Kui soovite midagi vähemtähtsat , vali Mia imelise nime, Mariel. (Photo by A. Messerschmidt / Getty Images)\n7. Maria (Sharapova) : Ave Maria-Maria Rainerilt tennisemminale Maria Šarapovale ei ole see klassikaline nimi kunagi stiililt välja tulnud. (Photo via Julian Finney / Getty Images)\n8. Lolo (Jones) : Ärge muretsege, kui te ei ole kindel, et tegelikult esitaksite Lolo sünnitunnistusele. See on lihtsalt rööbastee ja põlluprofiili hüüdnimi ning bobslinging täht, mille nimeks on Lori. (Photo via Scott Halleran / Getty Images)\n9. Diana (Taurasi) : ennustame, et selle nime hakkab uuesti saavutama tänu kuninglik laps, kuid see kuulub ka ühe kõigi aegade parimad WNBA mängijad. Mitte liiga räbal. (Photo via Christian Petersen / Getty Images)\n10. Martina (Navratilova) : Üks suurimaid tennisemees on kunagi olnud ilus, naiselik nimi, nii et olime üllatunud, et see tähendab sõjapidamist . "Soovid seda nime tüdrukule, kes lööb perse ja võtab nimesid. (Foto läbi Graham Denholmi / Getty Images)\n11. Steffi (Graf) : Stefanie Saksa variatsioon on tennise legendi täisnimi Stefanie. Me armastame seda magusat hüüdnime kinni. (Photo via Markus Hibbeler / Getty Images)\n12. Nadia (Comăneci) : Tähendus "lootust", Nadia on nimi, mida te arvatavasti tunnete kõige paremini tänu sellele kuulus Rumeenia võimleja. Nüüd pole see väga populaarne, seega on see suurepärane segu tuttav ja ebatavaline. Me anname selle ideaalselt 10. (Foto läbi Tony Duffy / Allsport)\n13. Misty (mai-Treanor) : Sellele rannavõrkpalli superstaarile läks kolm olümpia kuldmedali ja 112 individuaalset meistrivõistlust. Me arvame, et tulevikus hoitakse teie väikesele udu jaoks palju teisi aardeid. (Photo by Ryan Pierse / Getty Images)\n14. Annika (Sörenstam) : Kas te kaalute Anna Anna nimetamist, kuid muretsete see on liiga tavaline? Selle asemel proovige Rootsi diminutiivset, maailma kuulsaimaks naissoost golfimängijaks. (Photo via A. Messerschmidt / Getty Images)\n15. Gabrielle (Douglas) : Kes ei armastati võimleja Gabbi 2012. aasta olümpiamängudel? Kallake armu kogu nimega, sest see juhtub ka très français . (Foto via Michael Regan / Getty Images)\nPoiss-beebimängude nimed, mida inspireerivad sportlased\n1. Peyton (Manning) : vanemate Manningi kabekaarel on kaasaegsem nimi, mis on viimase kümne aasta jooksul populaarne nii poistele kui tüdrukutele. (Photo via Justin Edmonds / Getty Images)\n2. Kobe (Bryant) : Selgub, et Kobe vanemad nimetasid teda pärast sama nime Jaapani praegust, kui nad seda menüüd nägid. Vähemalt teie laps võib öelda, et ta on nime saanud viieaastase NBA meistri ja täispikkade tähtede järgi. (Foto via Kevin C. Cox / Getty Images)\n3. Cristiano (Ronaldo) : Real Madridi kaptenil on kaks nime, mis on väärt teie uue jalgpalli fännil. (Photo by Warren Little / Getty Images)\n4. Lionel (Messi) : kui Ronaldo on rivaal, on Messi eesnimi ka tuntud kandidaat beebimängude nimetamisel. See tähendab "noor lõvi", mis muudaks selle hea lisandiks, kui sul on juba Leo kuskil pere sees. (Photo via Alex Caparros / Getty Images)\n5. Rory (McIlroy) : kui soovite Liami vähem levinud traditsioonilist iiri nime, kuid lihtsamini hääldada kui näiteks Fiachra, soovitame laenata sellest tähistatavast golfimängijast. (Photo by David Cannon / Getty Images)\n6. Hank (Aaron) : See mees on legen - oodake seda - andke, ja teie poeg ka seda nime kannab. Selleks, et muuta see nüüdisaegseks, ärge tehke Hankile Henry hüüdnime. (Photo via Kevin C. Cox / Getty Images)\n7. Mickey (Mantle) : Okei, see on raske müüa, kui kõik, mida te arvate, on hiirte maja. Kuid teie laps on suurepärases ettevõttes, kaasa arvatud see Famer'i saal, Mickey Rourke ja Mickey Rooney. (Photo via National Baseball Hall of Fame Library)\n8. Manny (Pacquiao) : Tema mängu Mayweatheri vastu võeti vastu kui sajandi võitlus, kuid me oleme palju huvitatud tema varastamisest nimi, Emmanuel. (Photo via Chris Hyde / Getty Images)\n9. Rafael (Nadal) : see Hispaania tennis pro üllatuslikult viitab sellele klassikalisele heebreakeelsele nimele hispaania viis, mis meie arvates annab talle laheda, Euroopa flairi. (Photo via Buda Mendes / Getty Images)\n10. Wayne (Gretzky) : Hoki legend on tuntud kui "The Great One", mis üsna pea kokku selle, mida me arvame selle vähem levinud nime . (Photo via Dave Sandford / Getty Images)\n11. Usain (Bolt) : Sellist kohapealset nime võib raskendada (see on kõige kiiremini mees maailmas) , kuid usume, et Usain on suurepärane nimi laenamiseks, eriti kuna see tähendab "ilusat". (Foto kaudu Paul Gilhamilt / Getty Images)\n12. LeBron (James) : kui keegi sind süüdistab selle nime varastamisest King Jamesilt võite lihtsalt ümber pöörata ja öelda neile, et prantsuse keel on "brünett" tegelikult . Nii et seal! (Photo via Jason Miller / Getty Images)\n13. Blake (Griffin) : ilmselt me armastame nime Blake tüdrukute jaoks, kuid me arvame, et see on alaealiste nime poiste jaoks. Pole ka midagi, tema perekonnanimi on ka üsna fantastiline. (Photo via Stephen Dunn / Getty Images)\n14. Jerry (Rice): See nimi on aastate jooksul populaarsuselt vähenenud, kuid me arvame, et on aeg selle tagasi tuua. Lõppude lõpuks jagab seda üks parimaid kõigi aegade parimaid jalgpallurite. (Photo by Thearon W. Henderson / Getty Images)\n15. Michael (Jordaania) : Sest kui teie laps tahab olla nagu Mike ja soovite hoida seda traditsiooniliselt, minge eesnimi. NBA parima mütsi otsa saamiseks minge Jordaaniasse. (Photo via John Gichigi / Getty Images)\nKas te olete või nimetaksite oma lapse pärast sportlast? Räägi meile oma lemmikproovi nimesid kommentaarides!\nFrank + Oak hakkab lõpuks vastama teie palvetele ja käivitama naiste liini Mood\nSee Disney Princess Kas Making History käesoleva Ootamatu Krundi Twist Meelelahutus\n10 Parimat uut meiktooteid selle aasta aprilli proovimiseks Ilu\nTäielik eelpulli söögikordade juhend Brides-to-Be jaoks Ilu\n11 Stiilseid viise musta ja valge kõike kõike\nSee ilu Instababe lipsakunst blow teie meelt


Vallavalitsus alustas 21. septembrist tööd uues majas - Uudised ja teated - Saue vald\nVallavalitsus alustas 21. septembrist tööd uues majas\nEsmaspäevast, 21. septembrist, töötab Saue Vallavalitsus uuel aadressil Kütise tänav 8, Saue linn. Muutusid ka lahtiolekuajad ja vastuvõtt on reeglina eelregistreerimisega.\nVallamaja Sauel ning halduskeskused Laagris, Riisiperes ja Haibas on 21. septembrist avatud\nesmaspäev, teisipäev, neljapäev kell 8.00-16.30, lõuna kell 12-13\nkolmapäev kell 8.00-18.30, lõuna kell 12-13\nEelregistreerimisel on mitu põhjust\nTihtipeale saab küsimus juba telefoni teel lahendatud või saab selle lahendada elektroonselt kohapeale tulemata.\nTeinekord vajab küsimuse lahendamine eeltööd ja kohapeale tulles ei olegi võimalik kohe aidata.\nInimene saab ametnikuga kokku leppida ka koha, kus kohtuda - kas vallamajas või hoopis halduskeskuses, kuhu tal on mugavam tulla.\nEelregistreerimata võib juhtuda, et spetsialist, kelle juurde tuldi, on hõivatud, paikneb püsivalt hoopis teises valla majas või on majast väljas tööülesandeid täitmas. Loomulikult, kui spetsialistil on võimalik, leiab ta külalise vastuvõtmiseks aja.\nSaue Vallavalitsuse ametnike kontaktid\nNeed ametnikud, kelle töökoht oli vanas vallamajas, jätkavad tööd uues vallamajas. Haiba halduskeskuses jääb kõik samamoodi. Riisipere halduskeskuses muutvad maja lahtioleku ja vastuvõtuajad.\nSuurim muudatus puudutab aga Laagri halduskeskust, kust suur osa ametnikke uude vallamajja liikus.\nPüsitöökoht Laagri halduskeskuses on vastuvõtusekretäril, planeeringute peaspetsialistil, võrkude spetsialistil, maareformi spetsialistil ja ehituse peaspetsialistil. Kohapeal käib rahvastikuregistripidaja ja ehitusregistri peaspetsialist.\nKindlaks määratud vastuvõtuajad\nSaue Vallavalitsus (Kütise tn 8)\nT kell 9-12 ja 13-16\nK kell 9-12 ja 14-18\nE kell 9-12 ja 13-16\nN kell 9-12 ja 13-16\nE kell 9-12 ja\nMuul ajal eelregistreerimisega\nEakate ja puuetega täisealiste spetsialist\nIga kuu täisnädala esimesel ja kolmandal kolmapäeval kell 9-12


Kevadel saabub Toyota Camry uuenenud versioon - Autogeenius\n24. nov. 2020 kell&nbsp09:40\nUuenenud Toyota Camry tuleb ka uue värvivalikuga.\nHiljuti turule saabunud täiesti uus Camry saab kevadel natuke värskendust ning peamine rõhk on tehnoloogial. Natuke muutub esiosa disain, lisandub uus kerevärv (Deep Metal Grey) ja veljedisain ning ka interjööri valikusse tuleb uus värv.\nCamyrst leiab uue, suurema ja kõrgemale paigutatud keskse 9-tollise ekraani koos uuendatud ühendusvõimalustega. Multimeediasüsteemil on mugavamat kasutust silmas pidades füüsilised nupud. Lisaks on sel uuem tarkvara ja kiiremini reageeriv ekraan ning see ühildub nii Apple CarPlay kui Android Autoga.\nArmatuurlauale, konsoolile ja uksepaneelidele pakutavad uued viimistlused on Black Engineered Wood ja Titanium Line Pattern.\nUus Camry Hybrid on varustatud Toyota Safety Sense’i värskeima versiooniga, kus on komplekt aktiivseid ohutustehnoloogiaid, mis on loodud paljudes erinevates liiklussituatsioonides kokkupõrkeid vältima.\nNende seas on valges töötav vastutuleva sõiduki tuvastus, ohuolukorra roolimisabi (ESA) ja ristmikuabi. Viimane hoiatab juhti ja pidurdab automaatselt, kui juht keerab paremale või vasakule vastutulevale sõidukile ette, või kui pöörde lõpetamisel tuvastatakse teed ületav jalakäija.\nLisaks on uute juhiabi- ja ohutussüsteemide seas igal kiirusel töötav kohanduv kiirushoidik, mis koos liiklusmärkide tuvastamisega moodustab nutika kohanduva kiirushoidiku. Koostöös uue kurvikiiruse vähendamise funktsiooniga hoolitseb süsteem selle eest, et sõidukiirus oleks olukorrale vastav.\nSõidurajal püsimise abi täiustamise tulemuseks on senisest täpsem sõiduraja tuvastus, lühem reageerimisaeg pärast sõiduraja vahetust, suurem vasturoolimise nurk, mis aitab võidelda suurtest veokitest möödasõitmisel tekkivate õhuvooludega, eesoleva kurvi raadiuse varasem tuvastamine ja suurem roolimisjõud, mis võimaldab LTA-l suurematel kiirustel toimida.\nMärksõnad: camry, hybrid, toyota


Märt Aro: teeks haridusest Eestile tuluartikli - Arvamus - Saarte Hääl\nMärt Aro: teeks haridusest Eestile tuluartikli\n29. jaanuar 2020, 0:24\nDreamApply.com´i kaasasutaja ja Nordic EdTech Forum “N8” juhatuse esimees Märt Aro\nLiigume industriaalühiskonnast infoühiskonda, aga meie koolisüsteem on ligi kakssada aastat vana ning loodud industriaalühiskonna tippajastul. Kas see kõlbab endiselt ka infoühiskonnas, arutleb DreamApply.com´i kaasasutaja ja Nordic EdTech Forum “N8” juhatuse esimees Märt Aro.\nOn päris palju argumente, miks oleks koolisüsteemi vaja tõsiselt üle vaadata. Tuleks küsida põhimõttelisi küsimusi: mis on hariduse roll 21. sajandil ja mis oskusi täpselt lapsed vajaksid, et elus edukalt hakkama saada.\nEesti on PISA-testi järgi maailma hariduse absoluutses tipus, kõrgemale tõusta oleks keeruline. Muidugi räägitakse ka praeguse süsteemi puudujääkidest – sellest, et rohkem võiks olla digioskusi, meeskonnatöö oskusi ja sotsiaalseid oskusi. Samas räägitakse vähe sellest, milline roll võiks koolil tänapäeva ühiskonnas üldse olla.\nOsa arvajate meelest võiks kool ikka veel olla turvaline koht, kuhu lapsed jätta selleks ajaks, kui vanemad tööl käivad. Aga võib läheneda ka teistpidi. Võiks arutleda, kuidas valmistada lapsi ette parimal moel selleks, et nad päriselus edukalt hakkama saaksid. Alles siis võime arutada, millised meetodid parimat ettevalmistust toetavad.\nEestis on ligikaudu tuhat nelisada avalikku teenust, millele pääseb ligi interneti teel. Nendest vaid käputäit saab eksportida: riigi teenused on üles ehitatud monoliitse infotehnoloogia arhitektuuri baasil ja pole loodud eksporti silmas pidades. Eesti erasektoril on aga hariduse vallas silmapaistvaid edulugusid. Mitu ettevõtet pakub teenuseid kogu maailmas: teadustöö juhtimistarkvara Sona Systems, keeleõpperakendus Lingvist ja ülikoolide haldustarkvara DreamApply, kui nimetada vaid mõnda.\nTartu ülikooli uuringu alusel on Lingvist välja töötanud tehisintellektil põhineva keeleõppesüsteemi, mis on tavapärasest õppekavapõhisest õppest 400 protsenti tõhusam.\nMis võimalused meil on?\nEestit teatakse kui riiki, kus tehakse e-riigi valdkonna arendamisel suurepärast tööd. Sellele toetudes saaks oma digiteenuseid pöörata tuluallikaks, seda ka haridussektoris. Selle asemel et kogu IT-arendust ise kinni maksta, saaks anda osa asju teha erasektorile. Selleks sobiksid näiteks kõik lõppkasutajale mõeldud teenused.\nKui minna utoopiliseks, siis kõiki neid 1400 avalikku teenust võiks saada eksportida. Veelgi enam, neid avalikke teenuseid saaks olla palju rohkem. Hariduse vallas tuleks läheneda kitsa vertikaali põhiselt.\nKui üks teenus lahendab ühte konkreetset probleemi, siis nimetatakse seda mikroteenuseks. Näiteks korrutustabel on üks konkreetne õpiväljund, mille selgeksõppimise toetamiseks saab teha tarkvara.\n“On väga kerge ette kujutada sadu tuhandeid tehnoloogilisi lahendusi ja abivahendeid, mis toetaksid erinevate oskuste või teadmiste omandamist. Majanduslik potentsiaal on seal tohutu.” - Märt Aro\nKui inimese elukestvat õpet (sest inimesed õpivad sünnist surmani) samamoodi tükeldada, on väga kerge ette kujutada sadu tuhandeid tehnoloogilisi lahendusi ja abivahendeid, mis toetaksid erinevate oskuste või teadmiste omandamist. Selle majanduslik potentsiaal on tohutu.\nAinuüksi DreamApply teenuse globaalne turumaht on umbes kaks miljardit dollarit. Kui me suudaksime sadu sarnase mudeli alusel toimivaid lahendusi Eestis välja töötada ja neid ka edukalt eksportida, siis võiks tulu ulatuda miljarditesse eurodesse. Küsimus on vaid, miks seda veel tehtud ei ole.\nKaheksakümnendate aastate lõpus, mil riigid hakkasid väga aktiivselt võtma kasutusele tarkvara, et paremini pakkuda avalikke teenuseid, ei olnud meil veel internetti. Ei olnud serveritel ka võimsust. Siis tuligi ehitada kompaktne süsteem, mida tihti hoiustati serveripargis. Serveripark asus kusagil keldris ja teenindas tõenäoliselt paari ümbritsevat maja.\nTänaseks on olukord tohutult muutunud. Maailmas on palju näiteid teenustest, mida pakutakse kogu maailmale ühest riigist. Lihtne näide on Google. Miks mitte seda võimalust tõsisemalt kaaluda ja hakata ka poliitikat kujundama nii, et seda saaks rakendada kogu Eesti avalike teenuste puhul?\nNõnda võiksime saavutada selle, et riigi teenuste eksport tooks meie riigikassasse sisse oluliselt rohkem raha, kui me ise teenuste peale kulutame.\nVajame poliitilist tahet\nSee mõte ei ole tegelikult uus. Juba rohkem kui kolm aastat arutles väike grupp ettevõtjaid ja kohalikke poliitikuid koos, kuidas Eesti maapiirkondade elujärge parandada. Seal tekkiski idee anda riigi teenused arendada kohalikele idufirmadele. Selleks pole tarvis tohutult suuri ettevõtteid.\nNäiteks DreamApplyga alustasime vaid kolmekesi. Riik peab aga suutma pisikeste nanoettevõtetega aktiivselt suhestuda.\nVaja on jõulisemat poliitilist tahet, et meil tekiksid teenused, mida saaks ka eksportida ja et nende arendamisele suunataks ka raha.\nSelleks, et asjad edasi liiguksid, on vaja, et majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi juures toimetav tugev e-teenuste meeskond saaks ka korraliku seljatoe. Teadmised, kuidas selliseid arendusi teha, on Eestis juba väga head ja tegelikult on olemas ka suurepärased praktilised oskused: nii hariduses kui ka muudes e-riigi valdkondades lisandub järjest teenuseid, mida eksportida.\nArtikkel on kirjutatud Äripäeva idufirmade portaalile foundMe.io.


Eemaldati eesnäärme hinnangut - Kiiritusravi määrad eesnäärmevähi\nFood as Medicine: Preventing and Treating the Most Common Diseases with Diet hajus muutusi eesnäärmekudet\nKuidas ravida eesnäärmevähki klistiiri Homöopaatia eesnääre meestel, eesnäärmevähi diagnoosi MRI hõõrudes tinktuuri hemlock eesnäärmevähi. Eesnäärme sümptomite meestel ravimeid prostatiidi ravi Veselka, eesnäärmevähi ja et see, mida ähvardab eesnäärme massaaž Odessa Pakkumised.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (1/3) / Prostate Cancer eesnäärmevähk. hormoonraviga. kõrvaltoimed\nEesnäärmevähk on algfaasis operatsiooni ja naine on eesnäärme, prostatiit ja valu see erootilisel eesnäärme massaaži fotol. Undamine homogenaati prostatiidi mis on ette nähtud, et ravida kroonilist prostatiiti, ringlusse eesnäärme kuidas eristada eesnäärme kohta urolitiaasiga.\nWords at War: Apartment in Athens / They Left the Back Door Open / Brave Men Eesnäärme massaaži naine sf\nBPH meestel, et see on foto ravi eesnäärme kuu, mitu aastat seal prostatiit eemaldada eesnäärme lupjumine. Mesi sbiten prostatiit ametlikku kodulehekülge eesnäärmevähi operatsiooni prognoos, kiirgavat valu eesnäärme kuni tsitrosept ja prostatiit.\nVÄIKEKIRURGIA PEREARSTILE. EPITSÜSTOSTOOMI VAHETUS PATSIENDI KODUS eesnäärmevähk, vaid 2%\nEesnäärmemassaaž Kolomna prostatiit ennetamise keskuse, Pärast Prostatiit nõrk erektsioon obstruktsiooni eesnäärme. Krambid eesnäärme adenoomi kuidas ravida prostatiidi uriini, prostatiit, mis arsti ühendust Traditsioonilised ravi eesnäärmevähi.\nIntervjuu dr Neal Barnard´iga ravimite hinda vitaprost\nSperma istutamine või külvamine eesnäärme mahl punkt masseerimiseks eesnäärme, Sümptomid prostatiidi meestel ja selle ravi narkootikume antimikroobikumideks prostatiidi. Eesnäärme sekretsiooni standardeid Nr uriinipidamatuse pärast eesnäärme eemaldamist laseriga, eesnäärme operatsioon germaanium prostatiit tahes muutused vere.\nочищение кишечника семенами льна: 9 способов как очистить кишечник семенами льна дома! kuidas juua muru prostatiit\nProstamol uno hind Kasahstan põhjuseks prostatiidi on uretriit, vitaprost pluss osta Kiievis BPH ravi kõrvits. Eesnäärmevähi metastaaside põie eesnäärmevähi hinne 4, Näiteid kuivatamisest eesnäärme adenoomi pärast operatsiooni TURP on verejooks.\nGary Yourofsky - The Most Important Speech You Will Ever Hear põhjused prostatiidi noores eas\nLiigesevalu ja prostatiit kuidas ravida eesnäärme, prostatiit võimalusi rasestumise kuidas määrata plaaster prostatiit. Kuidas surra eesnäärmevähki folk õiguskaitsevahendeid ravi eesnäärmevähi, tšilli ja prostatiit prostatiit ja alkoholi tinktuurid.\nBest Speech You Will Ever Hear - Gary Yourofsky tsitrosept ja prostatiit\nPeet Kroonilise prostatiidi eesnäärme annab paremalt äärelt pika, Eesnäärme kuidas seda leida kas on olemas lapse prostatiidi. Haiguse eesnäärme Eesnäärmevähk eakate, analüüs mahla eesnäärme Peterburi kuidas teha professionaalset massaaži eesnääre video.\nThe Great Gildersleeve: Selling the Drug Store / The Fortune Teller / Ten Best Dressed valus munand on prostatiit\nProstatiit forte Bad lõppenud valus eesnäärme, antibiootikume eesnäärme infektsioon tähendab eesnääre meestel. Mis Resorts ravitakse prostatiidi pärast vahekorda esines valud eesnäärmes, operatsiooni eemaldada eesnäärme tüsistusi akutest seade prostatiidi hinnaga osta.\nOur Miss Brooks: Exchanging Gifts / Halloween Party / Elephant Mascot / The Party Line kas prostatiit minna vanni\nEesnäärme maht Kroonilise prostatiidi douching prostatiidiga, mis on põletik eesnäärme meditsiiniline termin eesnäärme analüüsi tulemus. Hinnangut umbes prostatiidi tabletid taotluse prostatiidi darsonvalya, eesnäärmekasvaja kirurgia Moskva E-vitamiini prostatiidi.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (2/3) / Prostate Cancer Nimega Tadenan eesnäärme\nEesnäärme- ja kõrge vererõhk prostatiit võib kujutada, kes oli armee prostatiidi videos orgasmi eesnäärme massaaž. Kas uretriit ilmub prostatiidi pärast pluss vitaprost, munandikoti valu eesnäärme adenoomi kas on olemas lapse prostatiidi.\nHemodialüüsi pro prostatiidi\nWheatgrass ja prostatiit\nEesnäärme hüperplaasia etapid 1\nTransrektaalse ultraheliuuringut põie- ja eesnäärmevähk nagu seda teevad\nPõletikuliseks eesnäärme sümptomite\nEesnäärme kivid ravitakse\nVitaprost küünlad Ukraina


Vastavalt EurekAlerta, Federal Institute of Technology Zürich esimest korda näidanud näitel elav keha rasva rakud muutuvad, muutudes siis pruun, siis valge. See katse tehti hiirtega.\nTeadlased leidsid mehhanism, mis aitab leevendada meid liigse rasva\nEt selgitada: valge rasvarakkude suudavad hoida energiat, lõpetamist, mis on siis, kui keha on palju kaloreid. Vajadusel energia rakud aktiveeritakse. Brown rasvarakkude vastupidiselt kasutatud rasva ja suhkrut soojuse.\nMitte väga ammu arvati, et pruuni rasvkoe ainult väikelastel. Aga see ei ole tõsi. Pruun rasvkude on täiskasvanutele. Tuginedes uuringu tulemuste põhjal võib väita, et inimestel ja hiired kohanemine madal temperatuur, rakud on pruuni rasva ladestumist valge rasva.\nMilline neist rakkudest, alles hiljuti, ei uuritud. Sest hüpotees asunud seisukohale, et seda tüüpi rakkude moodustatakse konkreetse eellasrakud. Puudumisel vajadust tõsta temperatuuri keha, nende eellasrakud on kehast eemaldatud.\nOn veel teine hüpotees - need kaks tüüpi rakke on võime muuta kahepoolselt.\nZurich teadlased uuringus näitasid selgelt moodustamine uus rasvarakke, üleminek tüübist. Teadlased tuletatud eksponeeriti hiiri temperatuurikõikumised (8 kraadi toatemperatuurini).\nLoe ka leitud seos on ülekaalulised ja punane vein\nAjal, mil närilistel olid külmad, nad olid õppeprotsessis valge rasvarakkude pruun. Kui temperatuur tõuseb, valge rasv taas homogeenne. See oli märk sellest, et muutus läks valge rasvarakkude ise. Umbes eellastest kõne ei lähe. See tähendab teoreetiline võimalus rasvumise spetsiifiliste stimulatsiooni.


Mahtra muuseumi näitus Juuru raamatukogus\n2021. aasta septembrist kuni novembri lõpuni saab Juuru raamatukogus vaadata järjekordset Mahtra Talurahvamuuseumi näitust „Vanad kooliõpikud. Maateadus/geograafia“. Aabitsa-näitusi on läbi aegade tehtud paljudes muuseumites, kuid aineõpikuid eksponeeritakse harva. Otsuse teha selline näitus tingis vanade maateaduse ehk geograafiaõpikute rohkus Mahtra muuseumis. Lisaks oma kogudele oleme kaasanud rariteete ka erakogudest. Näitus on jagatud viide ossa: Vanad õpperaamatud, kus otseselt kooliraamatuile on lisatud ka trükis, mille järgi kunagi lapsi kodus lugema õpetati. Vanemad geograafiaõpikud, sh on eksponeeritud vanim eestikeelne geograafiaõpik aastast 1849 ning maateaduse õpik kuueosalisest sarjast „Koli-ramat“. Venestamisaegsed õpikud, kus on näha tolleaegsed venekeelsed õpikud, mida vallakoolides kasutati. Eesti Vabariigi aegsed õpikud, mis on kõige rohkearvulisemalt eksponeeritud. Okupatsiooniaegsed õpikud, kus on Eesti algkoolide maateaduse õpikud läbi kolme okupatsiooniaja aastatel 1940–1991. Nagu vanade raamatute näitustel tavaks, siis kahjuks ei saa neid õpikuid käega katsuda ega sirvida, osa neist on väga haruldased. Tulge külastama meie näitust Juuru raamatukogus, mis on avatud T–R 10.00–12.00 ning L 10.00–14.00. Lähem info: näituse koostaja Rait Talvoja, rait@mahtramuuseum.ee.\nKOLMAPÄEV, 22. SEPTEMBER 2021 Teadlaste öö Mahtra muuseumis: pudrupäevast supipäevani\nMahtra Talurahvamuuseum tutvustab Teadlaste öö festivali raames talupoja toidulauda ja kombeid. Räägime vanema ja uuema aja talupojatoidust, toidunõudest, toiduga seotud kommetest ja tõekspidamistest. Pärast loengut saab testida oma mälu ja mängida vana aja toidu tundmise mängu. Kell 11-13.00 on oodatud kooligrupid Kell 18-20.00 on oodatud kõik huvilised Vajalik eelregistreerimine info@mahtramuuseum.ee või telefonil 4844199. Sissepääs muuseumipiletiga 2/3€.\nLAUPÄEV, 25. SEPTEMBER 2021 Maal elamise päev\nTahad teada, kuidas vanasti maal elati? Mahtra Talurahvamuuseum ootab külastajaid Maal elamise päeval, 25. septembril 2021 toimuvatele üritustele, kus tutvustame vanamoodsat asjaajamist vallamajas ja veelgi vanamoodsamat toidutegemist ajal, mis kartuleid veel ei tuntud! Täistundidel, kell 11 ja kell 12 toimib kaks ringkäiku ajaloolises Juuru vallamajas, mida viib läbi Mahtra Talurahvamuuseumi peavarahoidja Rait Talvoja. Tegemist on hästi säilinud vallamajakompleksiga, kus võetakse elanikke vastu veel tänapäevalgi. Ringkäigul saab tutvuda Mahtra muuseumi hoidlatega ja näitusega "Vallaametniku tuba", Kell 13-16.00 tutvustatakse Atla-Eeru rehielamu tüüpi kõrtsihoones eesti vanema aja toitu ja selle valmistamise viise reheahjus ja selle ees. Üritusest saab osa võtta 3-eurose päevapiletiga.\nMuuseumis oli tegus heinateopäev\nMahtra Talurahvamuuseumis tehti tänavu muruniitmise asemel hobusega heina.\nKunstilaager Mahtra muuseumis 5.-7. august 2021\nMahtra Talurahvamuuseum kutsub kunstihuvilisi pärimuslikku kunstilaagrisse, kus saab justkui kaugel maal ekspeditsioonil olles uurida ja joonistada muuseumi kogudest pärit vanu ja oma looga esemeid ning taluarhitektuuri. Võimalikult realistliku koopiajoonistuse tegemine võimaldab esemetega tutvuda süvenenumalt kui vaadeldes või fotografeerides ning paremini tunnetada nende olemust, käekäiku ja valmistamise tehnikaid. Samuti on see hea võimalus tutvuda muuseumi kogudega, tuua esemed ja nende lood panipaikadest päevavalgele ning saada need erilisel moel paberile jäädvustatud, andes lisavõimaluse vana museaali edasiseks uurimiseks ja info talletamiseks. Võimalikult realistlike etnograafiliste joonistuste tegemine kuulub tavaliselt kunstikallakuga kõrgkoolide õppeprogrammidesse ning tudengistaatuseta kunstihuvilistel ei ole enamasti võimalusi sellistes ettevõtmistes osaleda. Joonistamine ise on väga arendav ja teraapiline tegevus ning toredas seltskonnas viibitud aeg tagab meeldiva suveelamuse. Kunstilaagri juhendajaks on tunnustatud graafik Lembe Ruben, paljude isikunäituste autor ning graafika, kompositsiooni ja juhendanud kursuseid erinevates kohtades, sealhulgas õpetanud joonistamist Eesti Kunstiakadeemiast, TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, KUMUs. Kunstilaager toimub Mahtra Talurahvamuuseumis, mis asub ajaloolises kihelkonnakeskuses Juurus. Joonistada saab 210-aastases Atla-Eeru rehielamus, samuti teistes Mahtra muuseumi valdustes, kogudes ja ekspositsioonisaalides. Laagri maksumus on 150 eurot inimese kohta. Vanemaga kaasas olevale lapsele hind 120 eurot. Hind sisaldab juhendamist, kohapeal kasutatavaid materjale ning lõunasööki; kohvi, teed ja suupisteid. Võimalik on ööbida Juuru Rahvamajas, kus saab ka süüa teha. Registreerimine ja lisainfo kuni 25.07.2021 meiliaadressil info@mahtramuuseum.ee või kirjutades muuseumile läbi Facebooki www.facebook.com/mahtramuuseum Esialgne ajakava: 5. august 10.00 Kogunemine 10.30 Tutvumine muuseumi ja kogudega, huvipakkuvate esemete väljavalimine 12.00 Joonistamise võtted ja töövahendid 14.00 Lõunasöök 15.00–18.00 Joonistamine Vaba aeg 6. august 10.00–18.00 joonistamine 14.00 Lõunasöök Vaba aeg 7. august 10.00 joonistamine 14.00 Lõunasöök 15.00–17.00 Tööde näitus ja laagri lõpetamine\nMillal Sina viimati Mahtra Talurahvamuuseumis käisid? Muuseum on taas avatud ning ootab T-L 11.00-18.00 külalisi.\nUus näitus Mahtra muuseumis\nMahtra Talurahvamuuseumis on 10. juunist 2021 avatud uus näitus 12 tooli 2


Valev Uibopuu | Lugemissoovituse blog\n« Tõnu Õnnepalu „Mandala“\n(:)kivisildnik „Õpetaja ütles“ »\nPosted 21 märts 2014 by sulepuru in 2014, Kleimann, Kaja, Uibopuu, Valev.\tTagged: ülevaade, maavallast, väliseesti.\tLisa kommentaar\nValev Uibopuu sündis 19. oktoobril 1913. a Võrumaal Karula kihelkonnas Vana-Antsla vallas Õru metsavahi pojana. Juba järgmisel aastal siirdus isa Tõlliste valda Iigastesse metsnikuks. Isapoolse tädi Anna Pärsimäe mälestuste järgi oli kirjanik saanud oma eesnime välimuse järgi. Tädi Aliide olevat vastsündinut nähes hõiganud: “Oi kui valev!“ ja isa Evald oli korranud „Valev, Valev“. Ema olevat tahtnud pojale hoopiski oma venna järgi Richard nimeks panna. Alanud maailmasõja tõttu pidi isa siirduma Saaremaale kindlustustöödele ja sealt Tallinnasse riigikaitselise tähtsusega töödele ning pääses seetõttu mobilisatsioonist. Ema kolis lastega Iigastest Haabsaarde, kus elas vanaisa Johann Uibopuu tütardega. Vanaisa, kes venestamise tõttu Mändiku koolmeistri kohalt lahkuma sunniti ja vahepeal Õrul metsavahiametit pidas, oli nüüd Haabsaare lauavabriku ja veski juhataja. Kui isa 1918. a koju tagasi tuli, võttis ta oma isalt ameti üle. Kahjuks lõppes õnnelik lapsepõlv peagi. Evald Uibopuu arreteeriti punaste poolt 1919. a jaanuaris valekaebuse põhjal ja lasti nende põgenemisel ilma kohtuta koos ülejäänud vanglatäie vangidega maha. Hiljem maeti ta ühishauast ümber Karula kalmistule, samasse maeti 1997. a ka kirjaniku tuhastatud põrm.\nPeale Valevi oli peres vanem vend Juhan ja noorem õde Maimu. Kevadtalvel 1919 lahkus ema kolme lapsega Haabsaarest, 1920. a suve hakul jõuti ema sünnikoju Tinnole, kust rentnikud olid lahkunud. Tinnost sai Valev Uibopuu päriskodu, koht, kus emaisalt õunapuude pookimist õppida, kindel varjupaik, kuhu tulla. Koolis käis Valev Uibopuu Tartus, Karaskis, Linnamäel, Kanepis, Otepääl. Tartus ja Otepääl oli võimalik õppida tänu isapoolsetele tädidele, kes ta kooliajaks enda poole võtsid. Tädi Anna juures elas Valev Uibopuu Tartus algkoolis käies kaks aastat. Tema kaudu toimetas häbelik noormees ka “Eesti Naise” toimetusse oma jutukesi, sest toimetaja Helmi Mäelo oli tädi tuttav. Tädi Anna käest, kes oli Tartu Eesti Naisseltsi juhatuse liige, sai Valev Uibopuu esimesed soomekeelsed raamatud ja ka esimesed kontaktid Soomes. Tädi Anna elas Tartus kuni surmani 97 aasta vanuses ja kirjavahetus nende vahel oli tihe.\nTädid Alide ja Hella elasid Kolumbias ja Venezuelas, Alide lahkus Eestist juba 1920. aastate algul. Kirjandusanne oli ka neil: tädi Hellal ilmus 1932. a “Värsse ühest päevikust” pseudonüümi Hel Virv all, tädi Alide kirjutas hispaaniakeelse mälestusteraamatu oma elust ja Venezuelasse kolimisest. Kirjaniku sõnul säilitas tädi Alide ka 60-aastase võõrsil elamise järel väga hea eesti keele, ka temaga oli kirjavahetus sage, kuigi isiklikud mälestused lapsepõlvest vähesed.\n1928. a sügisel sai V. Uibopuu jalgrattasõidul põlvevigastuse, sellest kujunes ootamatult raskekujuline luutuberkuloos, millest paranemine kestis umbes seitse aastat. 1929. a algul ei saanud enam jalale toetada ja siis tuli lamada kolm kuud Tartus haavakliinikus. Koju tagasi tuli ta tugiaparaadiga, kuid külm ja vihmane suvi ei soodustanud põlve paranemist. Õnneks muutis see kõik kirjaniku sõdimiskõlbmatuks.\n1930. a kevadtalvel kutsus onu Richard Roht õepoja enda juurde Sangastesse. R. Roht soovis õe perekonda aidata ja Valev Uibopuu nõustus onu käsikirjad kirjastusele esitamiseks ümber kirjutama. Kuigi tollal olid juba ka kirjutusmasinad, eelistas enamik kirjanikke oma tekste käsitsi kirjutada. Kirjastus nõudis vaid loetavat käekirja, kuid R. Rohu käekiri polnud just kõige ilusam. V. Uibopuu on meenutanud, et rääkis onuga kirjandusteoreetilistel teemadel ning onu meenutas oma kirjanikutee algust. Samas õppis ta palju Rohu ilmekaist looduse- ja inimesekirjeldustest.\nHilissügisel tuli Uibopuu Tinnole tagasi. Aastavahetusest 1930/31 läks tervis halvemaks. Paranemine oli vaevarikas, kuude kaupa tuli lamada, pähe tikkusid surmamõtted. Tollal luges ta läbi kõik Karaski raamatukogus leidunud raamatud ning hakkas ka ise kirjutama. Esimene novell avaldati „Eesti Nooruses“, seejärel jõudsid ta kirjatööd juba „Loomingusse“. Tervis paranes aegamööda ning peagi sai juba laua taha istuda. V. Uibopuu on öelnud, et temast sai kirjanik olude sunnil, sest muuks tööks ta ei kõlvanud. Onu Voldemar oli küll emale soovitanud, et poeg võiks näiteks rätsepa ameti selgeks õppida. Lapsepõlves oli V. Uibopuu unistanud isa eeskujul metsniku tööst. Tinnolt lahkus ta 1936. a märtsis Valka ajakirjanikuks. Samal aastal ilmus esimene raamat „Väravate all“.\nÜliintensiivsetel Valga-aastatel kirjutas Uibopuu ka lasteproosat, aastatel 1936-1940 tegi ta kaastööd “Laste Maailmale”, “Laste Rõõmule”, “Lastelehele” ja “Taluperenaisele”, mis samuti avaldas lugemist lastele. Ajalehtede jõulunumbritesse on Uibopuu lastele kirjutanud ka paguluses. Motiivid on oma lapsepõlvest ja loodusest, suures ülekaalus on poistejutud. “Hõbedases õnges” portreteerib kirjanik südamlikult oma vanaisa. Lastele kirjutamisest loobumist on kirjanik põhjendanud ajapuudusega, arvates, et kodumaale jäämise korral oleks lasteraamatuid rohkem sündinud.\n1939. a jätkus ajakirjanikutöö Tallinnas. Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Uibopuu antiigiäri juhatajana – sellest on tugev jälg ka ta loomingus – ning kirjastuskeskuses trükihindade ettearvestajana, millest võis kasu olla Eesti Kirjanike Kooperatiivis töötamisel.\nSaksa okupatsiooni aastatel töötas V. Uibopuu ajalehe „Eesti Sõna“ toimetuses. Samas lehes avaldati ka romaan “Võõras kodu”, mille honorar võimaldas 1943. a augustis põgeneda Soome, kus ta töötas zooloogiamuuseumi raamatukogus, Soome rahvaluule arhiivis ning ajalehe „Malevlane“ toimetuses. 1944. a siirdus ta Rootsi, kus elas algul Stockholmis, kuid hiljem kolis Lundi, sest Lõuna-Rootsi mägisem maastik meenutas rohkem Lõuna-Eestit. Jätkus ajakirjanikutöö ajalehe „Välis-Eesti“ toimetuses. Võõrsil jätkas ta kodumaal haiguse tõttu pooleli jäänud õpinguid: 1953. a lõpetas Stockholmi Eesti gümnaasiumi, seejärel õppis Helsingi ja Lundi ülikoolis soome-ugri keeli ning lõpetas kandidaaditöö kaitsmisega, 1970. a kaitses doktoritöö. Aastail 1971-1980 oli V. Uibopuu Lundi ülikooli dotsent ja Soome-Ugri Instituudi juhataja. 1960. a sai Valev Uibopuu esimese Eesti pagulaskirjanikuna Rootsi Kirjanike Liidu liikmeks. Ta on ka tähelepanuväärselt palju tõlgitud autor ning ise tõlkinud eesti keelde oma esimese abikaasa Tuuli Reijose romaani “Kes on süüdi?”. 17 aastat töötas ta võrdselt B. Kangroga Eesti Kirjanike Kooperatiivi kirjastuses selle kõige pingelisemal perioodil, tegi lao- ja transporditöid, luges käsikirju, kirjutas mitukümmend kirja päevas, suheldes lugejate ja autoritega, kellele eitava vastuse andmine oli keerulisim osa tööst. Koos Bernard Kangroga on toimetatud pildialbumite “Meie maa” kõik neli osa, mis ilmusid 1955-1957 ja “Eesti talu. Koguteos sõnas ja pildis”, mis ilmus 1959. aastal.\n“Estlands ansikte” on Bernard Kangro ja Valev Uibopuu koostatud rootsikeelne album “Eestist pildis ja sõnas”, mis ilmus 1960. aastal, sellele järgnes kiiresti kordustrükk ja 1961. a ingliskeelne “The face of Estonia: Estonia in picture and word”.\nKirjutamine oli talle nagu teistelegi pagulaskirjanikele vaid lisatöö, sest sellest polnud võimalik ära elada. Valev Uibopuu suri Lundis 18. märtsil 1997. aastal.\nValev Uibopuu loomingut analüüsib põhjalikult Ülo Tonts oma raamatus “Valev Uibopuu: elu ja loomingu lugu” , väga huvitav lugemine on Pertti Virtaranta “Vestlusi Valev Uibopuuga”, mis põhineb tema kirjanikuga peetud vestluste lindistustel, juttu on kirjaniku suguvõsast, Lõuna-Eesti kasvumiljööst, elust okupeeritud Tallinnas, põgenemisest Soome ja edasi Rootsi. Kesksel kohal on kirjanikutegevus, kuid pikalt on juttu ka ajakirjanikuna töötatud ajast, Valga kultuurielust. Küsimused on esitatud soome keeles ja vahel kõneleb Uibopuugi vastuseks soome keeles, enne kui märkab eesti keelele tagasi minna.\nValev Uibopuu tunnustused:\nRootsi Eestlaste Esinduse kultuuripreemia 1962\nEesti Komitee auhind 1982\nRootsi Eestlaste Esinduse kultuuriauhind 1990\nFerdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 1992\nBernard Kangro kirjanduspreemia 1993.\nRiigivapi III klassi teenetemärk 1997\nJutustus “Väravate all” on V. Uibopuu esimene raamat, ilmus 1936. a Rahvaraamatu nimelises sarjas 1000-eksemplarises tiraažis, honorar 75 krooni, 10 autorieksemplari. Honorar oli tegelikult väiksem kui “Loomingus” ilmunud novelli eest maksti. Aluseks Otepää gümnaasiumi aegse koolivenna ja sõbra jutustus oma raskest ja rusuvast elust – poisist, kes oma olemuse poolest talle määratud oludesse ei sobi ega mahu. Jutustuse prototüübiga tekkis kirjanikul uuesti kontakt paguluses, mees kutsus teda külla Lõuna-Aafrikasse, kus oli rajanud eduka nahatööstuse. Kriitika heitis ette nii mõndagi, muu hulgas lõpplahenduse motiveerimatust. R. Sirge nimetas debütandi loomingu isikupära ja tõstis esile lutsulikult sooja suhtumist oma tegelastesse.\nSisuliselt kõige terviklikum lühiproosaraamat on kõige pikema kirjutamisajaga (1933-1939) “Viljatu puu”, mis sai raamatuks 1941. a jaanuari esimesel poolel, raamatus on küll kirjas 1940. Vastutavaks toimetajaks B. Kangro, tol ajal Uibopuule tundmatu inimene. Esimene pool honorarist oli makstud kroonides, teise poole sai autor rublades. Novellide teemaks on inimese üksiolek, abitus, väiksus eesti külaelu näidetel, ikka ja jälle elu ääremaa ja elu vaeslapsed. Ajahetkest tingitult ei olnud kriitika kuigi süvenev, enamus kriitikuid hoidus ideoloogiliste järelduste tegemisest ja poliitiliste märksõnade kasutamisest. “Viisnurgas” kirjutati siiski “eluavaldustest, mis olid võimalikud meie elu kodanlik-kapitalistlikus faasis”. Hinnangulised resümeed olid positiivsed, kuid küllaltki üldsõnalised.\n“Võõras kodu” ilmus 1943. a veebruaris ja märtsis ajalehe “Eesti Sõna” joonealusena ning 1945. a Rootsis esimese eestikeelse proosaraamatuna. Kirjastus “Orto” kibeles tööle ja vajas hädasti käsikirju, mida keegi pagulastest veel kirjutada polnud jõudnud. Novellistina saavutatud tase pikema proosa teoses veel ei avaldunud. Hea fabuleerimis- ja jutustamisoskuse kõrval mainitakse kriitikas ära kompositsioonilist nõrkust ja psühholoogilist ning ideelist pinnapealsust.\n1945. aastal ilmus “Häkkilinnut” (Puurilinnud) ja 1946. a “Linnud puuris”. Kaks sama pealkirjaga ja samas žanris raamatut tekitavad kujutluse, et tegemist on sama teosega, mille tõlge miskipärast varem ilmus, kuid tegelikult on ainult kaks ühist novelli, soomekeelse raamatu põhiosa kattub debüütkoguga “Viljatu puu”. Soomekeelse novellikogu nii kiire ilmumine näitab Uibopuu kolmekümnendate aastate novellistika head taset. Ajakirjanduses ilmunud tõlgetele järgnes Soome tippkirjastuse keerulisel ajal välja antud raamat.\nRomaan “Keegi ei kuule meid” ilmus 1948. aastal ja on esimene pagulaskirjanduse teos, milles käsitletakse kunstiküpselt nõukogude okupatsiooniaastat 1940/41. Tegevus toimub ühe Eesti väikelinna (Valga) miljöös, pole kangelasi, võitlust ega aktuaalseid ideoloogilisi stereotüüpe, Eesti Vabariiki ei kujutata “muinasmaana”. Eerik Laid: “Uibopuu kujutab avara pilgu ja inimliku mõista püüdmisega väikelinna ühiskonna allajäämist, kuid mitte vastupanuta, aja paiguti salakavalale ja rajule murdlainele.” 1949. a ilmus romaan “Neviens mus nedzird” Saksamaal läti keeles. Soome keeles väljaandmine oli lootusetu, kogu tolleaegse Euroopa jaoks oli asi liiga poliitiline juba pealkirjast alates. Raamatu rootsi keeles väljaandmiseks kulus autori sõnul peaaegu sama kaua kui Eesti taasiseseisvumiseks: “Ingen hör oss” ilmus 1991, saksakeelsele tõlkele “Keiner hört uns” leiti kirjastaja 1993. aastal. Rakvere teatri lavastuse “Keegi ei kuule meid” esietendus toimus 1990. a 24. veebruaril, aeg üldiselt oli selline, kus ideoloogiliselt ja poliitiliselt tähendusrikaste ettevõtmistega kiirustati, vabadus oli alles habras ja ametliku taasiseseisvumiseni läks veel aega. Arvustajate poolt heideti põhiliselt ette instseneeringu nõrkust, Hendrik Lindepuu sooviga võimalikult kõike romaanist teatrilavale üle kanda ei tulnud lavastaja Raivo Trass toime. Muusikaline kujundus oli Alo Mattiisenilt.\n“Kahju läinud aegadest: miniatuure ja jutustusi” (1949) on raamat pagulaseks saamisest – varastest ning ränkadest kogemustest koduga elamiselt koduta elamisse üleminekul. Kujunenud, sotsialiseerunud inimene saab teada, et on oma uues elupaigas võõras. Kuidas ta end tunneb, mismoodi reageerib? Raamatus on peamiselt Soomes või otse Rootsi asumise järel kirjutatud lood. Soomes ei kogenud autor pagulust veel pärastises tähenduses, keel oli tuttav, “Suomen Kuvalehti” toimetuses tutvus ta oma tulevase abikaasa Tuuli Reijoneniga, kelle asjatundlikud nõuanded palju avaldamiskohti leida aitasid.\nRomaani “Neli tuld” (1951) tegevus toimub vanal kaubalaeval “Gloria”, mis sõidab mugavuslipu all, kuulub eesti kapitalile ja on mehitatud eesti pagulastega ning läheb põhja pärast sõjast jäänud miini otsa sõitmist. Kirjutamisele eelnes 1950. aasta suvel eesti kaubalaeval kaasa tehtud reis, kus kirjanik töötas koos meremeestega, ta oli trimmeri (kütja) paberitega Eesti Meremeeste Uniooni liige. Valmis ka mahukas reisikiri ”Euroopat läbi laevaakna”, mis ilmus läbi “Välis-Eesti” kaheksa numbri. “Neli tuld” on sotsiaalpsühholoogiline romaan, mis jälgib inimestevahelisi suhteid. Laev on kulissiks valitud seetõttu, et laev surub oma meeskonna ühte, nõnda, et nad üksteisest ei pääse. Laeval on sundühiskond ja paguluses niisamuti. Olukorda näeme 18 erineva meeskonnaliikme silme kaudu, kirjanikku huvitab eriti nende päritolu ja minevik, raamsüžeeks on kaubalaeva töösõit. Tegelased ei huvita kirjanikku kui meremehed, vaid kui pagulased, see ei ole mereromaan. Tõlge soome keelde “Neljä tulta” ilmus 1952, rootsikeelne “Fyra eldar” 1955.\n1953. aasta oktoobri keskpaigast kuni enamvähem aasta lõpuni viibis Valev Uibopuu koos abikaasa Tuuliga pikal reisil, mis viis neid läbi Šveitsi ja Itaalia Vahemere rannikule, rannikut pidi liikudes põigati Mallorcale, seejärel tehti Hispaaniast laevaga kiirkäik Aafrika rannikule Tangerisse. Tagasiteel oli oluline peatus Pariisis, kus kohtuti raskesti haige Viiraltiga. Sõidumuljetest sündis eesti reisikirjanduse varamusse kuuluv essee-reisikiri “Lõuna poole”, ilmunud kogumikus “Üle maa ja mere” ning rikas muljearuanne “Eduard Wiiralt enne elulõppu”, mis esmakordselt kunstniku mälestusele pühendatud 1954. a “Tulimullas” nr 1 ilmudes kandis pealkirja “Viimne külaskäik”.\nNovellikogu “Igavene küla” (1954) sai oma pealkirja reisilt, kus kirjanik sai võimsa elamuse, vaadates Baleaaride talupoegi korjamas oliive tuhandeaastastelt puudelt. See viis ta mõtted kaugele kodumaale, kus põld ja maa hoolimata kõigest saab ikka olema see, millesse klammerdunult meie rahvas elab üle pimeduse, mida ajajärk endas kandis. Novellikogu lõpetamisel haarasid kirjanikku kahtlused, kas mitte pöörduda tagasi esialgu plaanitud pealkirja “Minu küla” juurde, kuna kõiki jutte ei saanud hästi uue alla koondada ja see tundus liiga pretensioonikana. Järgnenud kriitika näitas autori kõhkluste paikapidavust, A. Adson heitis ette liigse juhuslikkuse esinemist igaviku mõiste all. Kiita sai detailide mäletamine ja nägemine, mis kadunud maailma vähemalt kirjasõnas säilitab.\n“Janu” (1957) on minavormiline olevikujutustus, ajas ja ruumis erakordselt keskendatud. Jutustav mina on raskesti voodihaige tütarlaps, kes üksnes kujutluspildis oma lamamispaigast pääseb. Paikkond ümberringi on ehtsate kohanimede järgi Võrumaa kaardil kergesti jälgitav. Karl Ristikivi arvates võis “mõnelgi kaaluval põhjusel” olla tegemist Uibopuu tippteosega, oluliseks pidas ta, et nii kitsaks seatud piirides oli kirjutatud nii rikas ja isegi jõuline teos. Ka märkas ta, et esimest korda on peategelaseks noor inimene. Soome tõlge “Jano” ilmus 1958, selle vahendusel rootsi keelde tõlgitud ”Att vilja leva” (“Et tahta elada” – otsetõlget ei võimaldanud olemasolev sama pealkirjaga raamat) ilmus 1960.a. Nii arvustuste kui müügiedu poolest oli see edukaim Uibopuu tõlketeos.\n“Markuse muutumised” (1961) on raamat, mida on loetud ja loetakse väga erinevalt. See on ühtpidi armastusvahekorra realistlik kujutus ja teiselt poolt mõistujutt inimsuhetes normaalseks peetavast egoismist ja hoolivuse puudumisest. Algselt ei olnud Markuse muutumine kavatsetud, ta pidi jääma iseendaks. Kuid mõttest, et hinnata osatakse seda, mida enam ei ole, tulenes idee kujutada Markuse altruismi kaotsiminekut, et tõsta varasema Markuse väärtust. Selles raamatus on Uibopuu puhul vaid harva nähtavat humoristlikku käsitlust. V. Uibopuu on rõhutanud, et romaani lähtekoht ei ole inimestes (prototüüpides), vaid probleemis, mis aegamööda sünnitas tüübid. Romaani esimeseks pealkirjaks oli mõeldud “Seesinane elu”, siis “Sa pead muutuma”. Uued variandid lisandusid tõlkimisel – soome “Markus, älä muutu!” (1962) ja rootsi “Markus hjälperen” (“Markus abistaja”) 1963. a, kirjanikule jäi siin ilmselt rohkem aktsepteerija roll. 1962. aastal sai Uibopuu “Markuse muutumiste” eest Rootsi Eestlaste Esinduse kultuuripreemia.\nLühiproosakogu “Mosaiik” ilmus 1962. aastal. Varem trükis ilmunud ja esmailmunud väiketeoste arvuline suhe on umbes kaks ühele varem avaldatu kasuks, mahult on aga ülekaalus esmatrükid. Raamat on laadilt mitmenäoline, Arvo Mägi on V. Uibopuu 50. sünnipäeva puhul kirjutatud novellistikaülevaates rõhutanud “Mosaiigi” sõnastusstiili tugevat erinemist eelmistest kogudest ja põhjendanud seda tema sisulise ja stiililise muutumise ühtsusega.\nNovellikogu “Myöhäinen rakkaus” (1965), mis oli kokku pandud “Igavese küla” ja “Mosaiigi” baasil, jäi Uibopuu viimaseks raamatuks soome keeles ja ilmus soome sõprade pealekäimisel, kelle arvates eesti pagulaskirjaniku raamatu avaldamine Soomes poleks varsti enam võimalik olnud. Neil oli õigus, pööre Soome ametlikus kultuuripoliitikas realiseerus üllatava totaalsusega, “Lademeid” enam välja anda ei õnnestunud. “Lademed” (1970) on kolmes ajakihis toimuvana ülesehitatud romaan, mis jutustab Esimese maailmasõja ajal Saksamaal sündinud ja Teise maailmasõja ajal Rootsis asunud naisest, tema kahest abielust ja identiteedikriisist – vallaslapsena kasvanud Margeriital tekib kinnisidee, et ta isa oli eestlasest sõjavang, ja see viib kokkupuutesse eesti pagulastega. Seoses Eesti Kirjanike Kooperatiivi raamatute postiga levitamisega olid raamatutel üpris ranged mahupiirid ning siin jäi autor hätta käsikirja üleliigse mahuga, lõpuks jättis ta raamatust välja kaks sündmustiku ja peategelasega sidumata peatükki, mis lahkasid paguluse probleeme, need ilmusid hiljem novellikogus “Toselli serenaad”. Uibopuu raamatute senised tõlked rootsi keelde olid tehtud soome keele vahendusel, seda raamatut soomlased aga avaldada ei soovinud. 1975. aastaks oli Ilona Laamani tõlge siiski olemas, kirjastaja leidmine aga võttis veelgi aega, “Margeriita sökaren” ilmus alles 1987. a.\nSügisel 1971 sukeldus doktoriks väidelnud ja promoveeritud kirjanik kümneks aastaks ülikoolitöösse. Kirjastusest äraolek oli küll planeeritud lühiajaliseks, kuid läks teisiti. Lektori kohusetäitjast sai dotsent ja korraline lektor ning 1978. a vastloodud soome-ugri keelte instituudi juhataja. Samas tähendas see pikka pausi ilukirjanduses. Teadustöö jätkus ka pärast ülikoolist pensioneerumist 1980. aastal, sest pooleliolev monograafia “Meie ja meie hõimud” oli nii töömahukas, et ilmus alles 1984. aastal.\nNovellikogu “Toselli serenaad” ilmus 1982. aastal, eelmise lühiproosa raamatu “Mosaiik” ilmumisest oli möödas 20 aastat. Kirjavahetusest tädi Anna ja endise abikaasa T. Reijosega saab teada, et uue kogu jaoks oli vahepeal kirjutatud tekste vähe varuks, enamus on selle jaoks kirjutatud 1981. a. Novellikogu näitab, et ülikoolitööst tingitud vaikimisaastad olid kirjaniku jaoks siiski arengulised olnud, suhe inimese ja keskkonnaga oli muutunud teravamaks ja kriitilisemaks, mitmeplaanilisemaks ja rikkamaks on muutunud ka kujutamine, see, kuidas inimeste mõtlemises, toimimises ja käekäigus peegeldub 20. sajandi keskpaiga ajalooline aeg, milles nad elavad.\n“Kaks inimelu ajapöördeis” – 1. raamat “Mina ja tema” (1990), 2. raamat “Ainult juhus” (1991) – on kaheks raamatuks jagatud kirjastuse poolt, majanduslikel kaalutlustel. Romaani esimene pealkiri, mis aastaid ainsa valmiskirjutatud peatüki ees seisis, oli “Hulluse hoovuses ehk Mina ja tema. Kaks eilispäeva kangelast”. Valminud romaani pealkirjaks oli mõeldud “Maailm kui hullumaja Ehk Mina ja Tema. Romaan kaasaegsetel ainetel”, mis teose sõnumit ja autori meelestatust hoopis paremini näitavad. Kunstiliselt koelt pole raamat ühegi eelneva romaani moodi. Raamatu ilmumine langes aega, mil välis-eesti kirjandus muutus kättesaadavaks, kirjandusinimesi haaras uute eesti kirjanike avastamise hasart, nii ilmus kriitikat kiiresti ka siinses ajakirjanduses. A. Reinla kirjutas: “Uibopuu on vaatluse alla võtnud determinismi ja arutleb inimese elu sihipärasuse/sihipäratuse üle. Kirjanik loob tegelase, kelle jagab otsekui kaheks pooluseks: Minaks ja Temaks. [—]Kõrgemalt vaatekohalt pole kumbki ju õieti inimene, vaid kehastunud printsiip. Uibopuu suur õnnestumine selles seisnebki, et kirjanik on suutnud luudele liha ümber kasvatada, printsiibi elama panna, nii et Anton Virkmehe seiklusi loed aegajalt nagu eesti “Švejki”. P. Beier kirjutas, et teos “esindab eesti kirjanduses küllaltki haruldast filosoofilist romaani, kus laiahaardeline olmeline taust kannab ka sügavat filosoofilist konstruktsiooni”. Just filosoofilise tausta märkamine rõõmustas kirjanikku, sest kohalikud arvustajad takerdusid liigselt olme ja ajaloo kujutusse.\n“Ajavoolu võrendikest. Mõtteraamat kirjanduse, keele ja kultuuri vallast” (1987) sisaldab kirjutisi Tammsaarest, Gailitist, Ristikivist ja mitmest teisest eesti kirjanikust seoses käsikirjade saatuse või sõnavaraga, kultuurist ning väikekultuuridest. On ka mälestused onu Richard Rohust ja “Eneseloolist”, kus juttu kirjaniku kolmest kodumaast ja keeleprobleemidest eksiilis. Mis keeles peaksid eksiilkirjanikud kirjutama?\nKersti Taali teksti “Ihamarulähiümbrus – nelja kirjaniku kodu”\nÜlo Tontsu raamatut “Valev Uibopuu. Elu ja loomingu lugu” Trt, 2004,\nPertti Virtaranta “Vestlusi Valev Uibopuuga”\nhttp://krzwlive.kirmus.ee/ ja http://www.postitee.ee/\n550 070 hits


Pärnu Spordiklubi Altius: TV10 Olümpiastardi etapist\nTV10 Olümpiastardi etapist\nTäna toimus Tallinnas, Kadrioru staadionil TV10 Olümpiastardi neljas vabariiklik etapp. Meie sportlaste võistlusega võib igati rahule jääda.\nAlustan kokkuvõtet vanemate tüdrukute palliviskega, sest siin võistles väga edukalt Greete-Liis. Kokku oli viskamas koguni 74 sportlast ning eelvõistlus kestis ligi 2 ja pool tundi. Greete-Liis sai kolme esimese katsega kirja 48.08. See tulemus viis ta kuuendana finaali. Tuletan meelde, et teisipäeval toimunud Pärnumaa etapil jäi tema parimaks 49.45. Kohe esimesel finaali katsel viskas Greete-Liis aga isikliku rekordi 51.94! See tulemus tõstis ta koheselt võistluste liidriks. Viies katse ebaõnnestus, aga kuuendal katsel viskas ta veelkord sama tulemuse - 51.94. Nüüd tuli veel viie konkurendi viskeid jälgima hakata. Lähim jälitaja viskas tulemuse 51.91, aga enamat keegi ei suutnud ning nii oligi Greete-Liisil alavõit käes! Konkurents oli äärmiselt tihe. Nagu juba öeldud, siis teine koht viskas 51.91 ja kolmas 51.75. Kokku kestis võistlus ligi 3 tundi, õues paistis päike ja sooja oli staadionil 28 kraadi. Lisaks vaevas Greete-Liisi hüppeliigese vigastus, mille ta nädala alguses kooli kehalise kasvatuse tunnis sai. Enne võistlust teipisime aga jala tugevalt kinni ning kokkuvõttes tegi ta ikka vägeva võistluse küll!\nSeejärel ootas ees kettaheide, kus maakondlikul etapil oli Greete-Liisi tulemuseks 27.78. Nüüd heitis ta kolmandal katsel 31.04, mis andis talle kolmanda koha! Esimesed kaks heitsid üle 33 meetri, paremuselt neljandat võistlejat edestas Greete-Liis lõpuks ühe sentimeetriga. Kokku osales siin 63 sportlast.\nSuurepärase jooksu tegi Viola vanemate tüdrukute 600 meetri distantsil. Teisipäeval toimunud maakondlikul etapil viis ta oma rekordi sel distantsil 1.47,83ni (eelmine suvi 1.49,86). Täna sai ta joosta väga tugevate konkurentidega ning see aitas rekordit veelgi parandada. Viola viis oma rekordi nüüd 1.44,46ni, mis kuue jooksu kokkuvõttes andis viienda koha ja viis samuti autasustamisele! Sel distantsil tegi kaasa 68 võistlejat.\nVäga hea võistluse tegi veel nooremate tüdrukute vanuseklassi 600 meetri jooksus Kaisa-Maria, kes pääses esimest korda TV10 Olümpiastardi vabariiklikule etapile. Maakondlikul etapil läbis ta distantsi 1.59,05ga. Täna asusid omavahel mõõtu võtma 69 sporditüdrukut. Kaisa-Maria jooksis oma jooksu algusest lõpuni väga julgelt. Finišis tuli tunnistada vaid ühe konkurendi paremust, aga veelgi suuremat rõõmu pakkus aeg - 1.54,34! Isiklik rekord paranes rohkem kui 4,5 sekundiga. Kokku toimus 6 jooksu ja kõikide jooksude kokkuvõttes oli Kaisa-Maria selle ajaga 16.kohal. Kaisa-Maria saab nooremas vanuseklassis kaasa teha veel ka järgmisel aastal!\nVanemate poiste vanuseklassi palliviskes ja kettaheites tegi kaasa Tristan. Kettaheites oli Tristani tulemus maakondlikul etapil 28.90. Seekord õnnestus heita 28.52, mis andis 59 võistleja hulgas 25.koha. Palliviskes oli Tristani tulemus Paikusel toimunud võistlusel 56.44. Tallinnas võtsid sellest alast osa 59 sportlast ning Tristan sai tulemusega 55.57 23.koha.\nVanemate tüdrukute palliviskes tuli 29.kohale Karolin, kelle tulemus oli 40.30. See tulemus jäi peaaegu 7 meetriga alla maakondlikul etapil püstitatud isiklikule rekordile. Ka Viola pallivise ei õnnestunud päris nii nagu soovinuks - tulemus 38.63 andis 37.koha.\nTV10 Olümpiastardi erisaade on ETV2 ekraanil 26.mail 19.30!\nTV10 Olümpiastardi 48.võistlushooajal on pidada veel 1 etapp - mitmevõistlus. Pärnumaa etapp toimub 4-5.juunil Audrus ja vabariiklik etapp 15-16.juunil Tartus.\nMuudatus esmaspäevastes trennides\nTreeningud ja võistlused 27.mai-2.juuni\nTv10 Olümpiastarti - 19.mail Tallinnas\nEsmaspäevased treeningud - muudatus!\nTreeningud ja võistlused 13-19.mai\nTV10 Olümpiastardi neljas Pärnumaa etapp


Maali kirjeldus Pablo Picasso "Alžeeria naised" - Maalingud - 2022\nMaali kirjeldus Pablo Picasso "Alžeeria naised"\nSelle pildi lõi kuulus kunstnik Pablo Picasso. Selle loomise aeg ulatub aastasse 1955. Korduvalt märkisid kunstiteadlased, et maaliseeria "Alžeeria naised" on suure kunstniku parim teos.\nSee koosneb viieteistkümnest maalist, millest igaüks on tähistatud vastava tähestiku tähega. Maalide teema vastab idapoolsele stiilile. Kirjeldatud pilt on viieteistkümnes järjest. Seda saab ära tunda tähe O. all. Praegu on ta ühes erakogudest.\nPange tähele, et Pablo Picasso "Alžeeria naised" oli inspireeritud 1834. aastal loodud Eugene Delacroixi samanimelisest maalist. Pikka aega oli see lõuend Victor ja Sally Gantzi kollektsioonis. Nad ostsid selle aasta pärast seda, kui selle eest kirjutati 212 tuhat dollarit, mis 1956. aastal oli vapustav summa.\nKui pilti tähelepanelikult vaadata, näete, kui osavalt suutis autor oma mõtteid ja tundeid edasi anda. Muljetavaldav ülihea värvimäng. Maali kallal töötades ei kartnud Picasso ühendada üsna suurt hulka värve. Erilist tähelepanu tuleks pöörata pildi üksikutele elementidele, mis on tehtud suure täpsusega.\nAlžeeria Naiste peategelane on kummalisel kombel idapoolse välimusega naised. Autor seadis endale eesmärgi edastada oma lapsehoidjate kogu maitse ja sisemine olek. Tuntakse kunstniku erilist lähenemist. Tal õnnestus inimesi pintsliga lüüa, edastades täpselt nende sisemaailma ja seisukorra.\nPilt köidab tähelepanu oma ebatavalise ja ekstravagantsusega. Nüüd osteti see pilt New Yorgis. Selle maksumus oli rekordiline ja ulatus 179 miljoni dollarini. Nii sai Picasso maal kõige kallimaks reproduktsiooniks, mida oksjonil müüdi.\nVaata videot: Picasso (Juuli 2022).\nSee ei tule mulle ligi.\nMulle tundub see suurepärane idee\nSinu mõte on suurepärane\nI think you are making a mistake. Ma suudan seda tõestada. Email me at PM.\nMeie vahel rääkides on minu arvates ilmne. Try to look for the answer to your question in google.com\nCopyright 2022 \_ Maali kirjeldus Pablo Picasso "Alžeeria naised"...


Automatiseeritud värbamine > Level up\nLevel up aitab luua efektiivse värbamisprotsessi, millega võidad sihtgrupi südamed ja palkad soovitud talendid.\nMiks digitaliseerida oma organisatsiooni värbamisprotsess?\nUue talendi leidmiseks ei pea Sa enam kasutama kolme või enamat erinevat teenust, et jõuda kogu soovitud sihtgrupini. Kasutades ainult Level upi värbamislahendust saad oma sõnumi suunataga kogu Eesti elanikkonnani. Samuti saad sihtida ka pasiivseid kandidaate, kes tööportaali töökuulutusi ei jälgi. Kõik kandideerijad on ühes kohas ja esmane suhtlus on automatiseeritud, nii hoiad kokku väärtuslikku aega. Läbi pideva analüüsi ja statistika saad ennustada tuleviku kampaaniate tulemusi.\nTeaduslik ja algoritmiline lähenemine\nAlgoritmide ja masinõpe abil saame Sinu tööpakkumisele luua sobiva sõnumi ning loovlahenduse, mis kõnetab nii talente kui ka kujundab organisatsiooni brändi soovitud suunas.\nMeelita rohkem talente\nKaardistades õige sihtgrupi, aitame Sul palgata õiged talendid.\nHoia kokku aega ja raha\nVärbamistarkvara ligipääs kuulub kõikide Level up lahenduste juurde, mis tähendab, et maksad ainult kandidaatide eest. Level upi tarkavara kasutamisel puuduvad nii peidetud kulud kui ka kuumakse.\nVärbamisturundus ja loovus\nTööpakkumine peab eristuma! Toimiva loovlahenduse saab selgeks teha ainult läbi testimise. Mõõdame erinevaid loovlahendusi sihtgruppide abil ning efektiivsemad tööpakkumise kujundused sihime soovitud sihtgrupini.\nGPS-põhine tööpakkumise sihtimine\nTööpakkumist on võimalik sihtida postiindeksi täpsusega. Soovid, et kandidaadid tuleks kindlast asukohast? Jah, see on võimalik!\nTööpakkumine jõuab ka passiivse tööotsijani\nJah, tööpakkumist näevad potentsiaalsed kandidaadid, kes sõidavad autoga, kõnnivad tänaval või istuvad ülikoolis. Level upi abil on passiivsed tööotsijad Sinu käeulatuses.\nSinu tööpakkumised jõuavad läbi palkamistoru kõige populaarsematesse kanalitesse, kus asub tänapäeva inimeste tähelepanu!\nTasuta palkamistoru ligipääs\nTasuta ligipääs palkamistorusse. Meie värbamistarkvara on kõikidele meie Klientidele tasuta. Kuulsid õieti kuumakse ja peidetud kulud puuduvad!\nTasuta analüütika ja statistika\nPärast igat värbamiskonkurssi saate statistilise kokkuvõtte ja analüüsi. Kokkuvõte ja analüüs annab igale uuele konkursile eelise, kuna oskame täpselt ennustada tuleviku kampaania tulemusi.\nMeie missioon on teha palkamine lihtsaks. Palkamistoru abiga on talentide leidmine ja kandidaatide haldamine nüüd mugavam kui kunagi varem.\nAva meie lugu


Kuidas Saada Tõstukiluba | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Kuidas Saada Tõstukiluba\nCBS Marketwatch'i andmetel kasvab eeldatavasti kahveltõstukite ülemaailmne turg, mistõttu peaks suurenema ka nõudlus kahveltõstukite operaatorite järele. Kahveltõstuki käitamiseks peate täitma koolitusprogrammi ning olema sertifitseeritud või litsentseeritud. Ehkki kahveltõstukite tööks on olemas iseseisvad koolitusprogrammid, on teie tööandja vastutus litsentsida teid tõstuki käitamiseks, kui olete palgatud, ja perioodiliselt ka pärast seda.\nTööohutuse ja töötervishoiuamet vastutab kahveltõstukiga seotud seaduste ja eeskirjade järelevalve eest. OSHA on valitsusasutus, mis vastutab töötajate ohutuse ja tervise eest töö ajal. Kuigi OSHA-l ei ole universaalset kahveltõstukite litsentsimise programmi, annab agentuur ettevõtetele juhiseid töötajate sertifitseerimiseks.\nTeised riigiasutused ja üksikud ettevõtted võivad vastu võtta oma eeskirjad seoses tõstukite litsentsimise ja kasutamisega, kui need täiendavad reeglid järgivad minimaalseid OSHA standardeid.\nNäiteks Massachusettsis sätestatakse seaduses konkreetselt "Ükski isik ei tohi kasutada tõsteseadmeid, välja arvatud juhul, kui sellel isikul on litsents või ajutine luba." Massachusettsi litsentsi nõuded on, et esitate taotluse, koopia oma juhilubast ja DOT-i meditsiinilisest kaardist. Te peate läbima ka kirjaliku ja operaatori testi, mida haldab Massachusettsi avaliku julgeoleku osakond.\nSeevastu California ei nõua litsentsi, vaid kehtestab täiendavad koolitusnõuded: kahveltõstukid peavad läbima praktiline koolitus kasutatava kahveltõstukiga. Pange tähele, et paljud riigid ei kehtesta täiendavaid eeskirju ega litsentsimisnõudeid.\nOSHA katkestab igat tüüpi tõstukit konkreetseteks klassifikatsioonideks, sõltuvalt erinevatest teguritest. Mõned näited on elektrimootorist koosneva rattaga kahveltõstukid, elektrilised käsi- või rattakärud ja maastiku kahveltõstukid. Kahveltõstukite käitajate koolitusprotsess peab sisaldama koolitust selle konkreetse tüüpi tõstuki ohutu käitamise kohta, mida töötaja kasutab, sest iga klassi jaoks on vaja erinevaid oskusi. Lisaks nõuavad spetsiifilistel eesmärkidel kasutatavad kahveltõstukid, nagu tünnide käsitsemine või inimeste tõstmine, spetsiaalset koolitust, et käitaja saaks tagada nende ohutu kasutamise.\nKahveltõstuki käitaja koolitusprogramm peab sisaldama tööandja eeskirju selle koha kohta, kus kahveltõstukit kasutatakse, ning katma ka kahveltõstuki kandevõime, erinevate juhtimisseadmete asukohad ja õiged juhtimisprotseduurid. Koolitusse kuulub ka tööle eelnev ohutusalane kontroll, nagu ka üldised ja spetsiifilised ohutuseeskirjad, olenevalt kasutustingimustest.\nKoolitust juhib kogenud kahveltõstukite operaator, sageli ettevõtte töötaja, kes on sertifitseeritud koolituse läbiviimiseks. Seansid võivad hõlmata ka tõstukitootja pakutavat videotreeningut. Koolitus ei pruugi siiski hõlmata ka praktikandi jälgimist reaalse maailma tõstuki käitamise olukordades. Koolituse lõpetamise aeg varieerub sõltuvalt ettevõttest, kuid võib kuluda vaid kaks tundi.\nEhkki kahveltõstuki litsentsi puhul ei nõuta ametlikku katsetamist, märgib OSHA selgelt, et on vaja mõnda hindamist. Hindamise liik on üksik tööandja, kuid paljud tööandjad kasutavad kirjaliku teadmiste testi kui lihtsat hindamismeetodit. Mõned tööandjad võivad nõuda ka tõstuki sobivuse demonstreerimist, nõudes praktikandilt, et ta läbiks tegeliku varustuse kasutamise katse.\nOSHA määrused nõuavad tõstuki ohutuse ja käitamise kordustõendamist iga kolme aasta järel. Uus töötaja peab olema sertifitseeritud enne, kui ta kasutab oma praeguse ettevõtte varustust, olenemata tema varasematest kogemustest või sertifikaatidest. Tööandja peab säilitama dokumentatsiooni sertifitseerimise kohta ja veenduma, et iga töötaja tõstuki litsents on ajakohane.\nVeoautode Sõidu Ja Kütuse Lubamise Nõuded


Kuidas saada linnas Tallinn asukohta Laagna tee 80: Buss\nKuidas saada linnas Tallinn asukohta Laagna tee 80: Buss?\nVaata Laagna tee 80, Tallinn kaardil\nSuunajuhised asukohta Laagna tee 80, Tallinn, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Laagna tee 80 lähedusest\nBuss: 13, 56, 66, 7\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Laagna tee 80?\nBuss peatused Laagna tee 80 läheduses Tallinn linnas\nPriisle 7 min kõndimist VAATA\nVäo 9 min kõndimist VAATA\nPriisle 9 min kõndimist VAATA\nMustakivi 14 min kõndimist VAATA\nBuss liinid peatusesse Laagna tee 80 linnas Tallinn\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Laagna tee 80 jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Laagna tee 80 jõudmiseks on:\nPriisle on 499 meetrit, 7 min jalutuskäigu kaugusel.\nVäo on 595 meetrit, 9 min jalutuskäigu kaugusel.\nMustakivi on 1063 meetrit, 14 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Laagna tee 80 juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Laagna tee 80 juures: 13, 56, 66, 7.\nÜhistransport sihtkohta Laagna tee 80 linnas Tallinn\nTahad teada, kuidas saada linnas Tallinn, Eesti sihtpunkti Laagna tee 80? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Laagna tee 80 pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Laagna tee 80 jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Laagna tee 80 lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Priisle; Väo; Mustakivi.\nSihtpunkti Laagna tee 80 jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 13, 56, 66, 7\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Laagna tee 80.\nMuudame sihtpunkti Laagna tee 80 sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 930 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tallinn, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Laagna tee 80, Tallinn läheduses olevad vaatamisväärsused\nÜhistranspordi liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile Laagna tee 80 linnas Tallinn\nBuss liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile Laagna tee 80 linnas Tallinn\nPriisle - Majaka põik\nLihtsam saada Laagna tee 80 kasutades app!


Lehekülg:Eesti mütoloogia II Eisen.pdf/140 – Vikitekstid\nLehekülg:Eesti mütoloogia II Eisen.pdf/140\nJõulud, mis maailmale just Lunastaja toonud, lasevad rahva arvamise järele kõik kurjad vaimud kui vangist vallale. Kõik kohad kubisevad neid täis, nad kipuvad igale poole sisse. Majaelanikud peavad endid niisuguste kutsumata külaliste vasta kaitsema ja seda teevad nad nii, et nad uksi, aknaid ja muid kohti, kust iganes majasse võib pääseda, ristidega, aga ka viguritega ära märgivad. Neid nähes ei pääse kurjad vaimud sealt sisse. Selle asemel lähevad nad jõuluööl kirikusse oma tempa tegema. Tihti vahetuvad nendega surnud, kes jõuluööl kirikus oma jumalateenistust peavad. Kui ka Eestis muud surnute kodukäimised jõuluajal ununud, elavad nad kirikus kokkutulemises ometi edasi, tuletavad seega skandinaavlaste vana usku selles suhtes meelde.\nNagu kurjad vaimud jõuluööl liikumas, liiguvad ka nõiad, käivad iseäranis hea meelega Loksberi ja Maksamere sõitusid tegemas ja kusagil kõrvalises paigas pidu pidamas (Eesti mütoloogia, I. l. 33). Ülepea usub rahvas, et just jõuluööl kõik kurjuseväed, niisama kui jaaniööl, püüavad igal pool oma tegevust avaldada ja et inimesel vaja ettevaatust tarvitada, kui ei taha nende poolt kahju kannatada. Küünal, tavalisesti kolmeharaline küünal, peab majas kogu öö põlema ja ta valgus vaenulisi vägesid eemale tõrjuma. Kartuse pärast kurjade vaimude eest ei heidetud vanemal ajal mitmes majas jõuluööl sugugi magama, vaid viideti naljategemisega aega ja söödi öö jooksul seitse korda, et vaenlaste vasta võitlemiseks jõudu saada. Seakintsud, vorstid ja saiad kuulusid tingimata jõuluroogade hulka; Hiius võeti vahel sularasvagi juurde. Teisal ei tohi jõuluorikas puududa. Nuumatakse jõuluks põrsas, tapetakse ja küpsetatakse kas ahjus ehk kerisel ära. Jälle teisal kujutatakse jõuluorikat ainult sümboolselt. Perenaine küpsetab jõuluõhtul leiva ehk saia, mille mõlemad otsad kõrgemaks tehakse. Niisugust leiba ehk saiagi kutsutakse jõuluorikaks. See jõuluorikas pannakse jõuluõhtul lauale ja lastakse seal kogu jõuluaja seista, mõnes kohas kuni uue aastani, mil ta majaliste ja loomade vahel ära jagatakse. Niisugusest jõuluorikast loodetakse loomadele rohkemini sigidust. Juhtub sedagi, et perenaine ainult poole leiba jõuluajal välja jagab ja teise poole kevadeni säilib ja siis niisama välja jagab nagu jõuluajal. Teisal valmistatakse jõulukäkk, mille sisse suur küünal pannakse põlema. Leiba antakse jõulu hommikul hoostele, veistele, lammastele; leib kaitseb neid hädade ja õnnetuste eest ja päästab isegi nõidusest lahti. Keelekasteks pidi jõuluajal niisama õlut alati laual olema; uuemal ajal astus õllele veel viin seltsiliseks. Ülepea on kõigil niisugustel kommetel palju ühtlust germaanlaste sellekohaste kommetega.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Eesti_mütoloogia_II_Eisen.pdf/140&oldid=37318"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:42, 13. november 2016.


Lenovo X1 Carbon \_ Gen 4 \_ 14.0" 2560x1440 \_ i7-6600U \_ 16GB \_ 512GB \_ Garantii kuni 20.04.2020 :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 17.12.2018 09:35\nÄrifoorumid » Süle- ja tahvelarvutite müük/vahetus » M: Lenovo X1 Carbon \_ Gen 4 \_ 14.0" 2560x1440 \_ i7-6600U \_ 16GB \_ 512GB \_ Garantii kuni 20.04.2020 :: Asukoht: Tallinn märgi kõik teemad loetuks\n03.12.2018 01:39 M: Lenovo X1 Carbon \_ Gen 4 \_ 14.0" 2560x1440 \_ i7-6600U \_ 16GB \_ 512GB \_ Garantii kuni 20.04.2020 :: Asukoht: Tallinn\nLenovo X1 Carbon (Gen 4):\n14" 2560x1440 display (anti-glare)\nBacklit keyboard (US)\nIntel Wireless-AC 8260(2x2 AC) with BT4.1\n4 Cell Li-Polymer aku\nTehasegarantii kuni 20.04.2020!\nÄsja vahetatud cpu cooler koos heatpipe ja termopastaga, puhastatud tolmust ning pandud uus korpus (sh. uus klaviatuur) seega arvuti tehniline seisukord on väga hea - kõik garantii raames. Pealmisel ja alumisel küljel esineb tavapärast kulumist - ei midagi erilist. Kaal kõigest 1,2kg. Aku kestab igapäevase töö (meilide ja dokumentide töötlemine + interneti sirvimine) juurdes 8-10h - testitud.\nÄrifoorumid » Süle- ja tahvelarvutite müük/vahetus » M: Lenovo X1 Carbon \_ Gen 4 \_ 14.0" 2560x1440 \_ i7-6600U \_ 16GB \_ 512GB \_ Garantii kuni 20.04.2020 :: Asukoht: Tallinn


Lean sobib logistikasse - Logistikauudised\nLean sobib logistikasse\nOmniva Eesti logistikaäri juht Martin Luts kirjutab võittudest, mida ettevõte on saanud LEAN põhimõtete kasutuselevõtmisest logistikaäris. 28. aprillil toimub Omnivas Logistika klubi külastus, et tutvuda Omniva LEAN kogemusega.\nKui LEANi ekspert Marek Bankiir meie maja uksest sisse astus ja ütles, et LEANi juurutamine võtab aega vähemalt kolm aastat, siis tol hetkel tundus see väga pikk aeg. Nüüd, rohkem kui kaks aastat hiljem, on meil käegakatsutavad tulemused olemas ja LEANi kasutatakse igapäevatöös. Siiski on selgelt tunda, et arenemisruumi veel on ja kolm aastat tundub täiesti realistlik aeg, et jõuda rahuldavale tasemele. Samas – nagu ütleb LEAN filosoofia – parendamine ei lõpe kunagi, see on jätkuv tegevus. Kui tundub, et juba on päris hästi, siis alati saab veel paremini.\nKuidas teha?Enne LEANi juurutamise alustamist on oluline seada eesmärk, mis täpsemalt vajab muutmist ja kuhu soovitakse mingi kindla aja jooksul jõuda.\nMeie võtsime endale kaks eesmärki:\n1. logistikaoperatsioonide efektiivsuse tõstmine, mis väljendub keskmises hinnas ühe saadetise kohta;2. töötajate rahulolu ja pühendumuse kasvatamine.\nLEANi juurutada üksikute kahepäevaste LEAN koolituste najal, kus on osalejaid mitmest ettevõttest, on väga keeruline. Sellistelt koolitustelt võib leida ideid ja üldist ülevaadet LEAN filosoofiast. Sellistele koolitustele võib saata aegajalt töötajaid, kes on vastutavad LEANi juurutamise ja tööshoidmise eest ettevõtetes, et ammutada uusi ideid. Kui on vastu võetud otsus, et ettevõttes tuleb LEAN juurutada, on otstarbekam kaasata konsultant, kes viib läbi töötajate koolitamise ja aitab leida parimad võtted konkreetsele ettevõttele. LEANi juurutamine on tõsine ettevõtmine, see vajab aega ja pühendumist. Samas on oluline teada, et universaalseid võtteid, mis töötaksid kõikide ettevõtete puhul ühtemoodi, ei ole olemas. Iga ettevõte valib välja ja kujundab LEAN võtted endale sobivaks. Konsultandi värbamisel on väga tähtis tema praktiline kogemus. Puhtalt teooria baasilt ei suuda ta ettevõtet aidata.\nLisaks konsultandile on oluline, et ettevõttes oleks vähemalt üks töötaja, kes on LEANi juurutuse eest vastutav, niiöelda LEAN guru. Tema ülesanne on kutsuda kokku koosolekuid, korraldada töötajate koolitamist, viia läbi auditeid ja tagada, et LEAN edasi areneks.\nOn vana tõde, et muudatuste elluviimisel on kriitilise tähtsusega tippjuhtkonna nõusolek ja tugi. Kuid LEANi ei pea juurutama tingimata nö ülevalt alla. See oligi alguses meie projekti puhul väga positiivne, et kuigi idee tuli üksuse tasemelt, oli juhatuse huvi ja tugi täiesti olemas. Teiseks oli oluline, et töötajad, kes hakkavad LEANi igapäevaselt kasutama oleksid motiveeritud seda muutust ette võtma. See oli üks suuremaid hirme – kas see võetakse omaks? Ka siin oli vastuvõtt väga positiivne. Juba esimestest koolituspäevadest oli kõigil sära silmis. Eks siin oli suur roll ka koolitajal ja tema praktilistel näidetel. Eesti Postis sai LEAN alguse ühest tootmisüksusest ja areneb sellest teistesse üksustesse ja osakondadesse. Tootmisüksus on nagu kasvulava, testkeskkond, et näha, kas LEAN hakkab tööle või mitte. Tänaseks võib öelda, et ilma LEANita ei kujuta selles üksuses töötajad enam igapäevatööd ette.\nIntensiivne koolitus esimesele 15 liikmelisele grupile kestis kolm kuud. Pärast seda jätkasime iseseisvalt, vahel konsultandilt nõu küsides. Koolituse saanud töötajad viivad ise LEAN ideid edasi teistele töötajatele.\nMis kasu saime?Esiteks efektiivsuse tõus. Läbi erinevate projektide suutsime tulemuslikkust kasvatada ja raiskamist vähendada. Näiteks 5S metoodika abil suutsime töövahendite otsimisele kuluvat aega sorteerimiskeskuses vähendada kordades. Või näiteks kui analüüsisime kulleri tööpäeva SMED metoodika abil samm-sammult, siis selgus, et väga palju aega nõudis pidev parkimiskella keeramine. Elektroonilise parkimiskella kasutuselevõtt vähendas iga kulleri tööaega päeva kohta kuni 30 minutit! Kokkuhoid tekib pisikestest võitudest. Kokkuvõttes vähenes keskmine kulu ühe saadetise kohta aasta jooksul 15%. Mis tähendab, et saame jätkuvalt pakkuda klientidele konkurentsivõimelisi hindu.\nTeiseks eesmärgiks olime seadnud töötajate rahulolu ja pühendumuse kasvatamise. Töötajate rahulolu mõõdame kord aastas – järgmised tulemused saame natuke rohkem kui poole aasta pärast. Kuid juba praegu võib öelda, et üks suurimaid LEANi juurutamise võite oli see, et koolituste käigus paranes osakondadevaheline koostöö ja üksteisemõistmine ehk tegemist oli tugeva team building koolitusega. Koolituse läbinud töötajad mõtlevad ühtemoodi, mõistavad, kus suunas liigutakse ning mis on enda või kolleegi tööprotsessi eesmärgid.\nKolmandaks paranes teenuste kvaliteet. Mõõdame mitme teenuse kvaliteeti ja kõikidel teenustel on kvaliteedinäitajad paranenud. LEANi abil on töötajate igapäevatöö paremini eesmärgistatud ning seetõttu on näha positiivseid muutusi ka tulemustes. Probleeme lahendatakse kiiremini ja seatud eesmärkidest on olemas parem ülevaade. Rohkem tegeletakse planeerimise ja ennetamisega ning vähem „tulekahjude kustutamisega“. Kliendirahulolu tähtsus on töötajatele paremini teadvustatud. Meie näitel integreeruvad tasakaalus tulemuskaart ja LEAN samuti hästi.\nEesti Posti järgmised eesmärgid on viia LEAN üle-ettevõtteliseks tööriistaks ja juurutada see ka tütarettevõtetes Lätis ja Leedus. Sellega on juba ka algust tehtud.\nEttevõtetele, kes veel ei ole LEANi avastanud, aga otsivad võtteid, kuidas protsesse efektiivsemaks muuta ja meeskonnatööd paremini korraldada, julgen tugevalt seda tööriista soovitada. Eestis on mitmeid koolitajaid, kel on vastav kogemus ja kompetents, samuti on tulemas mitmeid sellealaseid seminare-koolitusi.\nMõned näited Eesti Postis kasutatavatest LEAN võtetest\n1. Töökohtade kordaseadmine (5S loogika alusel)\nKõige lihtsam ja tihedamini kasutatav LEAN tööriist. Hõlmab endas töökohtade korrastamist, loogiliselt asetamist, märgistamist.2. Mõõdikute visualiseerimine tahvlitelTegevuste ja eesmärkide täitmise mõõtmine ja visualiseerimine. Eesmärgi saavutamiseks vajalike võtmetegurite visuaalne esitlemine lihtsas ja arusaadavas vormis.3. Igahommikused lühikoosolekudEsmalt toimuvad eraldi koosolekud vahetuse juhtide ja osakonna tasemel. Arutatakse, kuidas läks eelmisel vahetusel või millised olid eelmise päeva tulemused. Pärast vaadatakse tulemused ja probleemid üle üksuse tasemel. Määratakse parandustegevused ja vastutajad.4. Probleemide lahendamise metoodikate kasutamine (PDCA ja A3)Kasutame PDCA ja A3 metoodikaid tihti mingite tõsisemate probleemide analüüsimiseks, juurpõhjuse leidmiseks, lahendamiseks ja uue standardi kehtestamiseks.5. Protsesside parendamise metoodika (SMED)Kasutame SMEDi mingi tegevuse kiirendamise analüüsimiseks, vähendades raiskamist ja visates välja kõik ebavajaliku.6. Kord nädalas käib koos LEAN gruppArutatakse uusi ideid, võetakse lahendada mõni ühine probleem.\nOmniva LEAN-kogemusega on võimalik lähemalt tutvuda 28. aprillil kell 13:00-15:30 toimuvas logistikauudised.ee Logistika klubis Omnivas: „Omniva kogemus: kuidas logistikafirmas kasutada LEAN põhimõtteid“. LEAN põhimõtete juurutamisest logistikafirmas ja saadud võittudest jagavad kogemusi Omniva Eesti logistikaäri juht Martin Luts ja Omniva logistikateenuste tootmisjuht Artur Parv. Toimub ka ringkäik, kus vaadatakse LEAN protsesse tootmises. SIIT.\nÜrituse osalustasu on 79 eurot + km. Registreeruda saab\nAutor: Martin Luts\nPILDID: Logistika klubi vaatas LEANi logistikaäris


Loetu kaja: January 2018\nValter Udami „Elust endast“ plaanisin ainult sirvida, läks aga nii, et hakkasin pärast põgusat sirvimist hooga lugema ja ka need sirvitud peatükid lugesin läbi.\nNõukogude ajast pärit inimesed, vähemasti Viljandi ja Pärnumaalased, teavad ilmselt kõik Valter Udami nime. Oli ju Udam sellise tolle aja uudse moodustise nagu agraartööstuskoondis üks loojatest ja vedajatest. „Elust endast“ on mälestusteraamat, mis kajastab Udami elu lapsepõlvest alates. Sellese mahuvad ka sõjamehe, partei käsuliinitäitmise ning näitekirjanikuks olemise aastad. Ta kirjutab üsna ladusalt ja hästi loetavalt. Faktidega ei liialda ning tegelikult oli neid lugusid üsna hea lugeda. Äratundmisrõõm on ka üks tore rõõmuliik ning sellesse raamatusse seda mahtus ohtrasti. ATKde ajal olin koolitüdruk ja sellesse, mida see ATK endast täpsemalt kujutab, ei süvenenud. Selles raamatus selgitab ta nii selle koondise kui ka üldse tollase elu tausta. Kõik mis väärib kiitmist ja laitmist, saavad tehtud, mingitele seikadele annab hinnangud, kuid ka need hinnangud on pigem olukordade nentimine ning lõppkokkuvõttes ei kahetse ta midagi. Sest rumal olekski ju kahetseda seda, mida muuta ei saa. Humoorikalt on kirjeldatud välisreise, kui raudse eesriide tagused nõukogude turistid olid oma ajast ja arust riietuses lausa vaatamisväärsus. Raamatu lõpuosas saab lugeda Udami kirjutatud näidendit „Vastutust“ .\nNii et elulugu on aus ja kordumatu ning püsib päevakorral vähemalt niikaua, kui on Udami teadjaid.\nTagantjärele mõeldes ei oskaks ma midagi oma elus vahele jätta või teisiti toimida. Paistab, et olem oma saatuse määramisel saanud ise piisavalt osaleda lk 109\nMillal elu inimesele uue elurolli annab, oleneb eelkõige temast endast, kuid mitte ainult. Aga valmisolek selle uue vastuvõtuks oleneb tõepoolest endast lk 63\nPosted by loetu kaja at 5:57 AM No comments:\nArvatakse, et kui elu jooksul 100 raamatut lugeda, peaks nende hulgas olema ka Gustave Flauber´i „Madame Bovary“. Vaatamata sellele, et selle raamatu põhjal on lavastatud nii filmilinale kui teatrilavadele, on see kirjandusklassikasse kuuluv lugu minust seni mööda käinud. Kuid ega ükski aeg ei ole lugemiseks hilja.\nRaamatu tegevus viib Flauber´i kaasaega, 19. sajandisse. Väikese provintsilinna arst kosib endale kaasaks kena Emma. Heasüdamlik ja kergeusklik mees jumaldab oma naist, kuid ei oska naisele oma tundeid näidata. Naine on rahulolematu: mees on tümikas, päevad on igavad, oleks vaid päevades rohkem luulet, loodust ja renessaansi. Üks kutse kõrgema klassi ballile muudab tema argielu veelgi trööstitumaks (kusagil ju oli glamuuri, säravamat elu) ning üha enam satub madam masendusse. Nooruke Leone näitab oma kiindumust, kuid see pole see mida hing ootab, ja lõpuks sünnib lapski, kuid Emma on loodud vaid tõelise armastuse tundmise jaoks ning ka emadus ei paku talle pinget. Oma eluarmastuse loodab madam leida Rodolphes. Kuid alati ei tunne armastajad oma tunnet võrdselt, vastuarmastust ei pruugi suhtes olla.\nRaamat kulgeb vaheldumisi romantismiaegseid õilsaid tundeid ja tavalist argielu kirjeldades. Lugu on eluline ja küllap on tänagi nii, et sul võib olemas olla kõik, aga hinges ikka ei tea, mida tahaks ning paraku ei oska ka oma rahulolematusest kõneleda sellele, kellele peaksid. Sisemine rahulolematus ongi vaid enda sees, kuid kaaskondsed ei saa aidata, kui oma rahulolematusest ei kõnelda. Madame Bovary jaoks oli see suur viga. Küllap teeme ka ise aeg-ajalt selliseid vigu ja teame kõik mõnda sellist madam Bovaryd. Nii et eile ei olnudki midagi nii väga teisiti kui on täna. Kõik taandub ikkagi suhtlemisele või mittesuhtlmisele.\nMinu arvates on laias laastus kahte tüüpi raamatuid, milles leiad oma lugemismõnu üles. On raamatud, mille süžee jookseb nii hoogsalt, et loedki ühe hooga, panemata tähele üksikuid sõnu, kuni raamat läbi. Kuid see teine tüüp, selles asetub lugemisemõnu kaunilt viimistletud lausetesse, erilistesse sõnadesse. Mulle pakkus „Madame Bovary“ selle teise kriteeriumi järgi elamuse. Raamatust leiab üsna palju noobleid-peeneid sõnu, mida me argielus ei kasuta (apoteoos, barkarool, skrofuloosne).\n19. sajandi meeleheitel koduperenaise lugu kõnetab ka tänapäeval.\nPosted by loetu kaja at 3:27 AM No comments: