Kärdla sadam kannatab hinnavõrdlused välja « Hiiu Leht\nKärdla sadam kannatab hinnavõrdlused välja\n10.juuni, 2014 Majandus / Transport\nMais navigatsiooniks avatud Kärdla sadamas sildumine on hinna poolest võrreldav Hiiumaa eraomanike hallatavate sadamate hinnatasemega.\nKülalisalustele maksab Kärdla sadamas peatumine vastavalt sellele, kui pika jahi või kaatriga mereturist tuleb – kuni 6 m pikkustele alustele ööpäev 10 eurot, kuni 9,1meetristele 14 eurot, kuni 12,2m 18 eurot, kuni 15,2m 20 eurot, kuni 18,3 m 30 eurot ja pikematele 3 eurot jooksva meetri kohta ööpäevas. Katamaraaniga tulija peab hinna 1,5ga korrutama. Hinna sees on kaikoht, vesi, elekter, WC, dušš, saun, prügivedu ja wifi. Lisatasu eest saab kasutada pesumasinat ja -kuivatit.\nSA Kärdla Sadam juhatuse liikme Kaidi Nõmmerga sõnul kujundati hinnad tegelikke kulusid, pakutavat teenuspaketti ja Eesti samaväärsete sadamate hinnataset arvestades. “Kärdlas pakutavad teenused on näiliselt ehk kallimad kui teistes Hiiumaa sadamates, kuid asukohta ja teenuseid arvestades leiame, et selline hinnakiri on põhjendatud,” ütles Nõmmega.\nHiiumaale sissekirjutatud paadiomanikele pakub sadam tänavuseks aastaks poole soodsamat hinda ja seda soodustust on mitmed kohalikud juba ka kasutanud.\nKui võrrelda Kärdla sadamas peatumise hinda teiste Hiiumaa sadamatega, siis see, millises sadamas kõige soodsam peatuda, sõltub aluse pikkusest – hinnakirjad ei ole üks-üheselt võrreldavad.\nASi Saarte Liinid sadamates Heltermaal ja Sõrul maksab sildumine ööpäevaks kuni 6meetristele alustele 10 eurot, kuni 13m 20 eurot, kuni 20 m 30 eurot ja suurematele 3,5 eurot jooksva meetri kohta. Kaikoha tasu eest saab veel magevee, elektrienergia, WC ja duši kasutuse ja jäätmete ära-andmisvõimaluse.\nASi Direct Consulting Lehtma sadamas maksab alustele kuni 13 m ööpäevaks sildumine 20 eurot, kuni 24 m 30 eurot ja kuni 40 m 65 eurot. Kaitasu sisaldab kaikoha, mageda vee ja elektrienergia tarbimise, WC ja duši kasutamise meeskonnaliikmetele ning kuni 1 m3 jäätmete vastuvõtu.\nOÜ-le Roograhu Sadam kuuluvas sadamas maksab sildumine ööpäevaks külalisalusele 20 eurot. Selle raha eest saab kasutada dušši, fekaalivee vaakumtühjendust, pesumasinat ja -kuivatit, elektrit, vett ja WCd.\nKäina valla Orjaku sadamas maksab külalisalusele ööpäevane peatus 10 eurot ning selle raha eest saab kasutada WCd ja dušši ning elektrit.\nNii mitmeski meie lähi-sadamas on hinnatase aga hoopis kõrgem. Näiteks Haapsalu Veskiviigi sadamas maksab tänavusel hooajal sildumine üheks ööpäevaks alustele kuni 28 jalga (kuni 8,5 m) 25 eurot, alustele 28–35 jalga (8,5–10,7 m) 30 eurot, 35–40 jalga (10,7–12,2 m) 35 eurot ja üle 40 jala (üle 12,2 m) 40 eurot.\nRootsi Stockholmi Wasahamneni sadamas aga maksab ööpäev alustele kuni 12 meetrit 300 rootsi krooni, mis on pea 34 eurot, ja alustele üle 12 m 600 rootsi krooni ehk üle 67 euro.\nSeevastu Soome Turu sadamas võetakse sildumise tasu nädala kaupa ja seal maksab kaikoht aluse pikkuse järgi kuni seitsmeks päevaks 3,65 eurot aluse meetri kohta. Seega näiteks kuuemeetrisele alusele 21,9 eurot ja 10meetrisele alusele 36,5 eurot.\nSildid: hinnavõrdlus, Kärdla sadam


veebruar 2019 – Urmase maailm\nJa oma rahvaga ma tahaks olla koos\nSini-must-valge Kaunispääl Heipparalla! Head Eesti Vabariigi aastapäeva! Möödunud aastapäeva. Proovisin küll eile oma kirjatükki alustada, kuid ei saanud hoogu üles ja sinnapaika ta jäi ja piirdus vaid selle esimese lausega. Vähemalt laupäeval tehtud pilt päises on kenasti rahvusvärvides ja võetud Kaunispää mäe otsast virmaliste vaatlemiseks mõeldud tornist. Virmalistest aga küll veel seda, et mõni päev … Loe edasi Ja oma rahvaga ma tahaks olla koos →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\tLisa kommentaar 25. veebr. 2019 4 Minutes\nVaikselt hakkab juba kopa ette viskama küll. Seepärast ei pane enam praegu ka lumepilte kaunistuseks. Ei võta enam ohhetama ja ahhetama kui päike paistab ja lumi särab ning kõik on nagu postkaardil. Kisub juba siingi vaikselt kevade poole. Hommikul kell kaheksa on juba valge ja õhtul kella viie ajal saaks õues veel ajalehte lugeda. Paar … Loe edasi Talvest kopp ees! →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\tLisa kommentaar 17. veebr. 2019 4 Minutes\nSaulusest sai Paulus ehk Majasokust muhe moor\nInimesed suudavad mind üllatada. Või siis üks inimene. Nimelt perenaine või noh Majasokk, nagu ma teda mõnes eelmises kirjutises nimetanud olen. Kohtusime nimelt täna kella kümne ajal restoranis ees. Mina olin teel tööle ja tema kusetas koera. Vaatas mulle suurte imestunud silmadega otsa ja küsis, et kas ma lähen tööle? Kuhu mul siis hommikul kell … Loe edasi Saulusest sai Paulus ehk Majasokust muhe moor →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\tLisa kommentaar 11. veebr. 2019 2 Minutes\nSain reedel telefonikõne Helsingist oma tööandjalt, kes mind siia rendib. Helistajaks oli Slava ja kuna ta nimi just soomepäraselt ei kõla, siis küsisingi huvi pärast tema päritolu kohta. Tuli välja, et ta on rahvuselt burjaat, Burjaatiast pärit ja elanud Soomes juba 25 aastat, tulles siia koos vanematega juba seitsmeaastaselt. Seejärel läksime soome keelelt sujuvalt üle … Loe edasi Jääks Soome? →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\tLisa kommentaar 10. veebr. 2019 3 Minutes\nNykäse Mattist ja muustki\nAjakirjariiulilt Kiire nädal on olnud ja esialgne plaan, kirjutada iga päev midagi, pole õnnestunud. Kõigepealt tahan tänada kõiki lugejaid, kaasaelajaid ja tunnustajaid, sest tagasiside on olnud suur ja positiivne. Eriti meeldiv on olnud tagasiside selle kohta, et nii mõnigi on saanud mu lugude peale hea kõhutäie naerda, ehkki otseselt naljamees ma pole ja naljategemine pole … Loe edasi Nykäse Mattist ja muustki →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\tLisa kommentaar 9. veebr. 2019 9. veebr. 2019 4 Minutes\nHildur Sokk – imekokk!\nMuidugi mäletate te Sojuzmultfilmis loodud Karlssoni multikast Hildur Sokku, kes oli imekokk ja kelle "häbematult kallites kuklites peaks olema tunduvalt enam kaneeli". Aga vot minul on just selline siin majasokk siin ka päriselt olemas. Ja mida enam ma seda pilti vaatan, seda rohkem ta seda multikatüüpi meenutab. Seda nii heas kui halvas. Nii iseloomult kui ka … Loe edasi Hildur Sokk – imekokk! →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\t1 kommentaar 2. veebr. 2019 4 Minutes\nUrrrrrrmas! Just nii hääldub soome keeles mu nimi. Põhjus ka lihtne - nimelt ei ole soome keeles II väldet ja seega hääldavad nad seda III vältes. See nimi ei ole siin mitte võõras, sest ajalugu teab rääkida, et nimi Urmas on Soomes kasutusel eesnimena, kuid ka perekonnanimena ja esimest korda kasutati seda maja nimena Turu … Loe edasi Urrrrrrmas! →\nurmasemaailm\tElu - suure algustähega.\tLisa kommentaar 2. veebr. 2019 4 Minutes


Kas levomütsiin ja aspiriin aitavad akne kasutamisel? - Geelid 2022\nNõrkused näol akne, ärrituse ja punetuse näol võivad viidata mitmetele probleemidele, mis on seotud siseorganite ja hormonaalse süsteemi tööga. Põletatud vaimne seisund ja ebasoodne keskkond mõjutavad oluliselt ka epidermise tervist ja esteetikat.\nAkne ja akne süstemaatiline ilmumine näole nõuavad keerulist ravi, mille struktuur suudab tuvastada ainult dermatoloogi.\nVäike akne ja põletikke on võimalik toime tulla lihtsate vahenditega kodus. Levomütsiin - antibiootiliste omadustega aine. Kloramfenikooli kasutamise kuivatamise efekt võimaldab teil vabaneda aknest ravimi manustamiskoha kaudu. Oma kompositsiooni tõttu katkestab ravim kahjulike mikroorganismide kahjuliku aktiivsuse ja takistab infektsiooniprotsessi edasist arengut.\nMärgates akne väljanägemist, üritavad paljud kosmeetikatoodetega varjata ebameeldivaid abstsesse ja muhke. Sihtasutuse ja pulbri kasutamine toob kaasa akne kadumise ainult visuaalsel tasandil. Hapniku juurdepääsu puudumisel muutuvad poorid soodsaks keskkonnaks juba ilmnenud kahjulike bakterite jätkuva paljunemise jaoks, mistõttu põletikuline protsess süveneb ja akne muutub rohkem. Akne vastu võitlemine peaks olema erinev.\nIlmselt puhas nägu aitab rääkida akne kloramfenikooliga kombinatsioonis apteegis ostetud lihtsate ravimitega. Tuleb meeles pidada, et tavaline vesinikperoksiid suudab nahale negatiivset mõju avaldada, kuna on suur tõenäosus, et ravitud probleemvaldkondades tekib väike põletus. Turvalisem viis on valmistada segusid klooramfenikooli baasil akne vastu. Ühe neist valmistamine nõuab toimeainete järgmist annust:\nAspiriinitablettide olemasolu losjoonis võib loobuda, lisades selle asemel samasuguse koguse metronidasooli, hoides kloramfenikooli annust ja saialill-tinktuuri kogust. Akne läbitungimine on võtmeks optimaalse tulemuse saavutamisel, püüdes vabaneda aknest. Koduvahendites kasutatavad tilgad või tabletid ei ole olulised.\nMask: tilgad kloramfenikooli + looduse kingitused\nValmistamisel võetakse arvesse valgu- ja köögiviljatooteid. See mask ei aita mitte ainult vabaneda aknest, see muudab naha elastsemaks, alustab rakkude regenereerimise protsesse. Kõige optimistlikumad on need, kes seda kasutasid. Järgmised koostisosad on vajalikud:\npähklikoori tinktuur (10 tilka).\nIgas apteegis müüakse kloramfenikooli tilka. Maski tuleb pesta veega (ilma detergentideta) pehmete liigutustega nahaga. Hoidke näol 15 minutit. Seejärel peske see puhta veega.\nEnne tilkade või kloramfenikoolipulbri nahale kandmist testige ennast allergilise reaktsiooni puudumise tõttu. Selleks kasutage käsi paar tilka või pulbrit. Kasutage ravimit, kui nahk pärast testi ei muutu punaseks.\nKahjuks ei sobi maski kuivale nahale, vaid ainult normaalsele või rasusele nahale. Levomitsetin, alkohol kuivab nahka tugevalt. Kuiva naha puhul on parem alkoholilahust välistada, asendades selle aspiriiniga. Erinevalt alkoholist kuivab aspiriin vähem. Aspiriin on hape, see sööb naha ära, on ohutum, kui see juhtub kohapeal.\nKeskendudes ravimi kasutamisele soovi leida näo naha täiuslik pind, peaksite teadma selle mõju ulatust. Levomitsetin - ideaalne viis akne kõrvaldamiseks, mille esinemine pole laienenud.\nEnne selle ravimi tilkade või pillide ostmist ja samaaegselt kasutatavaid ravimeid tuleb toime tulla põhjustega, mis põhjustasid lööbeid akne ja Mustpeade kujul. Äge ärritav üksik akne õigustab kloramfenikooli kasutamist. Arstid määravad meetme järgimisel nahale avalduva mõju suhtes kindlaks oma omadused.\nProbleem akne ja mustade kohtade ilmumise kohta nägu ei muretse mitte ainult naiste, vaid ka meeste suhtes.Õiguskaitsevahendeid puuduste kõrvaldamiseks saab osta kosmeetika kaupluses, apteegis või ise.


Merilõvid - leiti 15 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "merilõvid" leiti 15 faili\nmerilõvid on meres elutsevad loomtoidulised imetajad, kes meenutavad hüljest.Erinevalt hülgest on merilõvil kõrvalest,ka on ta loivad suuremad,mistõttu ta liigub maismaal väledamalt.\nNafta ja sellega seotud probleemid Maailma majandus sõltub tänapäeval naftast, mida kasutatakse tarbekaupade, energia ja mootorikütuste tootmiseks. Nafta on taastumatu kütus, selle hulk looduses on piiratud ning erinevate ennustuste kohaselt erineval ajal saab see otsa. Kuigi naftavarud ei ammendu päeva- pealt ja reserve veel on, muutub nafta kättesaamine keerulisematest kohtadest m...\nJaapan on saareriik, mis asub Ida-Aasias. Riigi nime kirjutatakse märkidega, mille tähenduseks on päikese allikas. Sellepärast kutsutakse ka Jaapanit mõnikord tõusva päikese maaks. Jaapani saarestikku kuulub kokku 6852 saart. 2011.a seisuga elab Jaapanis kokku üle 127 miljoni inimese, mis ühtlasi on maailmas oma rahvaarvu poolest 10.ndal kohal...\nNafta ja sellega kaasnevad porbleemid\nNafta ja sellega kaasnevad probleemid Maailma majandus sõltub tänapäeval naftast, mida kasutatakse tarbekaupade, energia ja mootorikütuste tootmiseks. Nafta on taastumatu kütus, selle hulk looduses on piiratud ning erinevate ennustuste kohaselt erineval ajal saab see otsa. Kuigi naftavarud ei ammendu päeva pealt ja reserve veel on, muutub nafta kättesaamine keerulisematest kohtade...\nMeriveised kuuluvad meriveiseliste seltsi; need aeglased kogukad loomad elavad troopilistes ja lähistroopilistes rannikuvetes ja mageveekogudes ning toituvad veetaimedest. Kõrvukhülged Kõrvukhülglased (Otaridae) on sugukond suuri loivalisi; kokku 14 liiki. Tüvepikkus 150-380 cm, mass kuni 1100 kg. Kõrvukhülglased (kotikud, merikarud, merilõvid jt) liiguvad kuival maal palju paremini kui hülglased, sest nad suudavad oma tagaloibi ettepoole käänata ja ,,neljal jalal’’ kõndida. Söövad loomset toitu. Nad on head ujujad: liiguvad vees vilkalt oma tugevate eesloibadega sõudes. Erinevalt hülglastest on neil selgelt eristatavad väliskõrvad. Kõrvukhülglaste isased on emastest palju suuremad ning kaaluvad kuni 5 korda rohkem. Hülglastel on säärane suurusevahe ainult lonth...\nPrügi ja reostus, mis jäävad maismaal vedelema ning mida ei käidelda korralikult, jõuab liigagi sageli lõpuks ookeani. Me reostame maailmamerd erinevate kemikaalide ja rämpsuga (plastik, klaas pudelid, jalanõud, kalavõrgud jne), tööstus-, põllumajandus- ja elamispiirkonna jäätmetega, müraga ning võõrliikide levitamisega...


Retseptikamber: February 2016\nPosted by Geriliine at 7:51 AM No comments:\nÜhe portsjoni jaoks läheb tarvis:\n150 g maitsestamata kanafileed\n200 g erinevaid rohelisi salateid:\nlehtsalat, rukola, spinat, frilliance-salat\n(ise kasutasin ainult rukolat ja lehtsalatit, muud polnud hetkel käepärast)\nSanta Maria jahimehesegu või lihtsalt kanamaitseaine\nIse kasutan koguseid tunde järgi, oleneb mida, kui palju tahan. :)\nRebi salatilehed tükkideks, sega ja säti taldrikule/kaussi.\nTükelda kanafilee ja prae pannil. Maitsesta jahimehesegu või kanamaitseainega. Lisa praetud kana salatile.\nLisa salatile fetakuubikud ja poolitatud kirsstomatid.\nMaitsesta salat sidrunimahla, soola ja õliga.\nServeeri soojalt nt koos röstitud kukliga.\nP.S Salati võid ka tortilla sisse keerata. Enne määri tortillale toorjuustu.\nPosted by Geriliine at 12:13 PM No comments:\nPosted by Geriliine at 2:26 AM No comments:\nPosted by Geriliine at 5:07 AM No comments:\nPosted by Geriliine at 3:04 AM No comments:\n0,5 dl kuiv valge vein\n2 dl rõõsk koor 35% (vahukoor)\n200 g pastat Pappardelle või Tagliatelle (tavaline lintmakaron sobiks vast ka)\nKuumuta tükeldatud sibulat ja küüslauku mõni minut kastrulis või pannil. Lisa tükeldatud suitsukana. Prae veel paar minutit. Maitsesta soola ja pipraga.\nKalla juurde valge vein ja lase korraks keema tõusta. Vala hulka rõõsk koor ja murendatud sinihallitusjuust. Keeda u 5 minutit.\nVahepeal keeda pasta soolaga maitsestatud vees pehmeks. Kurna ja vala see kastme hulka. Lisa poolitatud kirsstomatid ja sega segamini. Kaunista peterselliga.\nViineri- ja porgandipirukad\nTäidis 1 :\n3-4 tk keedetud porgandit\nHõõru pärm suhkruga vedelaks, vala peale leige piim või vesi. Lisa munad ning või, sega ühtlaseks. Seejärel lisa soolaga segatud jahu. Sega taigen lusikaga ühtlaseks massiks. Kui segada ei jaksa, siis sõtku kuniks taigen lööb kausi ääretest lahti. Kata rätikuga. Jäta umbes 45-60 minutiks kerkima.\nRiivi keedetud porgandid jämedal riivil või suru kahvliga puruks. Peeneks hakitud sibul prae koos jahuga võis läbi, lisa hapukoor, sega. Nüüd lisa porgand ja maitseained, kuumuta täidis läbi. Sega juurde hakitud muna ja kontrolli maitset. Vajadusel lisa juurde soola või pipart.\nRulli tainas õhukeseks ning lõika ruudukujulisteks sektoriteks. Aseta igale sektorile viiner ning tõsta kaks ristiolevat nurka üle viineri. Kui soovid, võid teha ka teisi kujundeid ja teistmoodi. Peaset viiner kuidagi taigna sees on ja seal ka püsib. Enne ahju panemist määri pirukatele pintsliga muna-piimasegu. Küpseta 200 kraadi juures 15-20 minutit. Samamoodi tee ka porganditäidise korral.\nSellest kogusest saab umbes neli ahjuplaaditäit pirukaid.\nPosted by Geriliine at 1:12 AM No comments:\nPosted by Geriliine at 12:53 AM No comments:\n3,5 dl riisihelbeid\n4 sl kondenspiima suhkruga\nPeale marju, pähkleid, seemneid, moosi, kompotti, kohupiima.... kõike, mis meeldib :)\nMõõda piim ja vesi ning riisihelbed potti. Lisa näpuotsaga soola. Kuumuta keemiseni, keera kuumus maha. Sega hulka kondenspiim ja lase kaane all 3-4 minutit haududa.


Näitan 30 postitust - vahemik 121 kuni 150 (kokku 188 )\nJa kohtu kaudu mõistetakse välja elatis kohtu poolt määratud suuruses vaid siis, kui vanemad ise ei taha ega suuda omavahel kokkuleppeid sõlmida.\nKorduvalt nähtud, ei ole see asutus ka mitte eksimatu. Nüüd kui oma viga tunnistati, tuleks ju valesti karjutud raha maksjatele tagasiulatuvalt tagasi maksta.\nma tõin välja vaid kalkulatsiooni, mis oli vastuväide sellele, et emad ei anna lapsi isadele, sest nad ei suuda elatist maksta.\nEmad ei suuda täna kehtivat elatist maksta. Kui sa peaks oma 1200st eurost 876 oma kolme lapse jaoks teisele vanemale kandma, siis oleks sa ise ka sotsiaalabi järjekorras. Ja sealt kupatataks sind minema, sest sul on kinnisvara (väljamakstud eluase), mida maha müüa.\nVanemad saavad omavahel kokku leppida elatise suuruses, mis vastab kehtivale seadusele. Kehtiv seadus näeb ette minimaalselt pool bruto-alampalka lapse kohta kuus, lastega elava vanema arvele. Vanemad võivad omavahel kokku leppida ka rohkem. Veel üsna hiljuti loeti kõik väiksema summaga kokkulepped õigustühiseks. Kui lahuselav vanem oli maksnud lastega elavale vanemale vähem kui seadusega ettenähtud miinimum, oli lastega elaval vanemal täielik õigus nõuda kohtu kaudu makstu ja miinimumi vahet aasta tagantjärele. Päris mitmed võlglased tekkisid just nõnda.\nKui ma omal ajal notaris lahutuse asju ajasin ja muuhulgas ka lastega kohtumise ja elatise maksmise korda kokku leppisin, siis notar ei olnud nõus mingit muud seadusega nõutust väiksemat kokkulepet omalt poolt vormistama, sest tollal ei olnud veel kohtupretsedenti, et väiksema summa omavahelise kirjaliku kokkuleppe ja seadusega nõutu vahe kohtus väljanõutav pole, kui kokkulepitut ilusti makstud on.\nSelliste seadusega nõutust väiksemate summade kokkulepe eeldab aga lapse(d) endale saanud vanema heatahtlikust. Tal ei ole mingit sundi leppida ükskõik mis summaga. Küll aga on tal piiramatu õigus nõuda seadusega ettenähtut.\nKohus muudab seadusega määratud summat vaid siis, kui lastega elav vanem nõuab rohkem ja suudab tõestada laste suuremaid vajadusi, või kui lahuselav vanem taotleb summa vähendamist ja suudab tõestada, et seadusejärgse summa maksmine on talle ülejõukäiv.\nelatist ei seota enam töötasu alammääraga\nLugesin just, et elatist ei hakata palga miinimumääraga enam siduma\nTäitemenetluse seadustikku kirjutati, et elatist maksvale vanemale piisab elamiseks poolest alampalgast. Et kui lapsele on vaja mõlema vanema panust (lapsega elav ema panustab elatise maksjast veel rohkemgi, nagu nad väidavad) ja riigi toetusi, kokku täna vähemalt 644€, siis elatist maksev vanem peab kõik oma kulud 292€-ga kaetud saama. Kõik kulud. Veel hiljuti ei pidanud advokaadid mõistlikuks kohtusse elatise vähendamist taotlema minna, kui maksjale pärast elatiste maha arvamist pool alampalka alles jäi. Täna peaks õpetaja veel oma kolmele lapsele kehtiva elatise maksmisega hakkama saama, alles tuleval aastal võiks küsida summa vähendamist.\nLugesin just, et elatist ei hakata palga miinimumääraga enam siduma Eesti: Töötasu alammäär tõuseb 2022. aastal 654 euroni. Elatise miinimumi ei hakata töötasu alammääraga siduma\nEnne kui president muudatust kinnitanud ei ole, ei ole see seadus kehtiv. Kaljulaid möödund aastal ju pensionireformi seaduse lükkas korra tagasi viidates põhiseaduse riivele, kuigi õiguskantsler probleemi ei leidnud olema.\nMul poleks mingit probleemi oma kolmele lapsele nõutavat miinimumi maksta. Peale tööd oleks mul kõik õhtud vabad, võtaksin omale mõne lapse hoida või annaksin järeleaitamistunde ja saaks omale piisava sissetuleku kindlustatud. Hetkel ma sellist lisateenistust lubada ei saa, sest oma lapsed võtavad selle aja ja neilt ma seda aega ei röövi.\nJa kui mul olekski mees, kes maksaks lastele alla miinimumi summat, kuid oleks laste jaoks olemas ja vajadusel aitaks kasvõi laste logistikaga (mitme lapse korral on see olnud minu suurim probleem, kui pead ühel ajal mitmes kohas olema) siis ei hakkaks mina kindlasti talt suuremat summat nõudma. Aga kui vanemad omavahel sõjajalal on, siis loomulikult, nõutakse seda, mida nõuda saab. Ole inimene ja siis ollakse ka sinuga inimlikud.\nReaalsus on see, et neid mehi, kes miinimumpalga eest suvatsevad tööl käia, on kaduvväike osa. Enamus varjab oma sissetulekuid, et mitte elatist maksta.\nEks ole! Ise, kui peaks elatist maksma, võtaks kõik õhtud vabaks, et lisatööd teha, et probleemivabalt elada, aga mees peab lisaks elatise maksmisele ka aitama laste logistikaga ja laste (loe: eksnaise) jaoks olemasolema. Ise teeks rahulikult mingit lisatööd aga teine peaks sinu jaoks pidevalt hüppevalmis olema, või hakkama veel mingeid ekstra-summasid maksma. Topeltstandardid ei ole või?\nMis see miinimumpalga teenimine siia puutub? Inimestel on sageli rohkem kui üks laps. Ühel õpetajal siin, näed, on kolm last ja kui ta peaks täna kehtiva seaduse järgi jaanuaris elatist maksma, tal ei jääks enda jaoks poolt miinimumigi järele.\nJa sissetuleku puudumine või vähesus ei ole kohtus kunagi midagi lugenud. Kohus on elatist määrates hinnanud elatisvõlglase vara ja teenimisvõimekust. Nii mõnigi mees on kohtust vähese sissetuleku jutu peale saanud vastuseks külmalt: “Leia parem töö, Teeni rohkem.”\nSiis tulebki leida parem töö ja teenida rohkem. Õudsad on need vinguvad mehed, hullemad kui eided. Jutt on neil “hea” aga tegusid ei ole.\nLoe tähelepanelikumalt, Ma kirjutan sellest, et kui isa maksaks miinimumselatisest tunduvalt väiksemat summat ja aitaks, aga ise ma panustaks hetkel kehtiva miinimumiga. Seal on päris suur summade erinevus. Ja isegi kui lapsed olekski isa juures, oleks nad ka iga kell mu kodus teretulnud ja ma kindlasti ei keera oma lastele selga. Õnneks ei ole see teema mul päevakorras, lapsed on juba nii suured, et elukoha vahetus enam kõne alla ei tuleks. Ja elatist ma ei saa.\nOle inimene ja siis ollakse ka sinuga inimlikud.\nVaata neid teemasid siin. Kui suur protsent lapsed endale saanud emadest siin oma eks-mehi inimesteks peavad? Kui suur protsent räägib hoolimatutest joodikutest, vägivallatsejatest diivanikaunistustest? Mehed, kellest lahku minnakse on nende jutu järgi mõtetud laiskvorstid, kes tööd ei tee. Alles siis, kui on aeg elatist maksta, selgub, et tegemist on mitut keskmist palka teenivate, varakate, omal alal hinnatud ainulaatsete spetsialistide ja ärigeeniustega. Mis on tõenäosus, et siinsete mammade sellise häälestuse korral ükskõik kui hea käitumine annab mingi parema tulemuse, kui: “Maksa, või lapsi ei näe!”\nTõde paistab olema selline, et tänapäeva naised on üle keskmise sõjakad ja kurjad. Nendega läbirääkimine on sedavõrd võimatu, et Riigikohus pidi sekkuma, et meestelt nõutavad elatised natukenegi normaalsemaks muutuks.\nNo näed. Üks andekas õpetaja teenib siin napilt üle õpetajate miinimumi. Vingub nagu eit aga tegusid ei ole. Ei saavat kuidagi magistrikraadiga hakkama.\nNoh, sina oled ju tubli ka. Kuigi sa ei kirjutanud, et sa ei tõstaks teemat kui makstaks alla miinimumi, mitte tunduvalt alla miinimumi. Ma saan seega aru, et kuigi sa praegu elatist ei saa, on seega teema ikkagi sinu poolt tõstatatud. Mees on kohtusse antud ja sa saad lisaks oma palgale ja peretoetustele ka riigilt elatishüvitist igale lapsele 100€. Või on ikkagi nii, et sa suudad selle 1720 euroga ennast ja kolme juba suurt (ilmset ülinäljast teismelist) ülal pidada. Kui viimane paika peab, siis on ju riigikogu kehtestatud seadus õigesse auku saanud. Isegi ehk liiga helde lastega elavatele vanematele.\nTema küll ei vingunud. Ja saab ilusti ju hakkama. Tundub ikka väga tubli ja tegus “eit”. Aga sina oled nähvits ja ei saa loetust aru.\nMine tööle ja ära hala.\nNii mõnigi mees on kohtust vähese sissetuleku jutu peale saanud vastuseks külmalt: “Leia parem töö, Teeni rohkem.”\nSee on tänaseks linnalegendiks muutunud.\nKui jaksad 3 titte valmis teha, jaksa ka vastutada. Saan aru, et kui peale 1 last ikkagi selgub, et see pereelu ei sobi, siis milleks neid mitu tükki veel teha? Või kui katsetad erinevate naistega, siis tuleb ikka peeglisse iseendal vaadata, et miks kõik suhted ebaõnnestuvad.\nNo kui pereelu ei sobi, siis võiks naine ju ka oma jalad koomale tõmmata, mitte neid kolm tükki järjest välja pressida.\nArutelu on juba mõnda aega käinud selle üle, et te naised ise ei saaks ju täna kehtiva seaduse järgse elatise maksmisega hakkama ja ometi olete need lapsed oma perre planeerinud ja sünnitanud. “Kolm titte” on valmis teinud pr. õpetaja, kes oma 1200€ palgast täna kehtiva seaduse järgset elatist jaanuaris (981€) kuidagi oma kolmele lapsele maksta ei jaksaks, nii et ise elada saaks. Ka temal oleks hädasti vaja kas lisatööd, mille kõrvalt laste jaoks enam aega ei jääks, või elatist samas suurusjärgus, nagu uus seadus ette näeb. Miks te ootate meestelt mingit suuremat ettenägelikust või märkimisväärselt suuremat teenimisvõimekust? Teie naised olete ju need, keda meile juba maast madalast on alati tubliduse poolest eeskujuks seatud, kes kõik vähegi populaarsemate kõrgkooli erialade kohad endale kahmavad, kes võtavad endale enamuse soojadest stabiilse palgaga kontoritöödest. Miks üritate te veeretada meile vastutust ettenägemise, planeerimise ja finants-vastutustundlikuse eest? Miks tahate te kaljukindlalt, et meie vastutus oleks suurem, kui te ise suudate kanda?\nJa see eideks nimetamine – kas naisega võrdne olemine peaks tõesti mehe jaoks solvav olema?\nSee suhtumine muutus alles kolm-neli aastat tagasi, pärast seda, kui Riigikohus ja Justiitsministeerium võtsid seisukoha, et kehtiv elatis ei ole enam kohane. Enne seda aega oli selline suhtumine täiesti päevakohane. Lapse suureks kasvatamine võtab aega märksa rohkem kui 3-4 aastat. Enamus meist on seotud sellele perioodile eelneval ajal tekkinud kohustustega. Vara veel asja legendiks nimetada.\nJa milleks siin kilgata millegagi, mis, nagu sa ise ütled, juba 3-4 aastat tõsi ei ole?\nPresident kuulutas seaduse välja. Nüüd siis kindel, et 1. jaanuarist hakkab kehtima uus seadus.\nJustiitsministeeriumi elatisekalkulaator paistab hetkel olema veel poolik – ei arvesta kõiki elatist saavate laste leibkonnas olevaid lapsi ja vastavaid peretoetusi, kuid nagu näha arvestab elatist maksva vanema tegeliku palgaga. Palga osa lastele makstavast elatisest on 3% elatist maksva vanema brutopalgast, aga mitte vähem kui 3% möödunud aasta keskmisest brutopalgast. Selleks et väiksemat palka arvesse võetaks, peab elatist maksev vanem küsima kohtu luba või siis vähemalt lapsega elava vanema kirjalikku nõusolekut.\nTuleb hakata kas ise oma ekside palkade ja sissetulekute järgi nuhkima või hakata nõudma, et Eestis tehtaks kõigi kõik sissetulekud avalikuks.\nArvestab ju elatise saaja leibkonnas olevaid lapsi ja peretoetusi? Küll aga võiks arvestada ka maksja teiste olemasolevatest lastega. Naljakas, kui minu eks peaks mulle hakkama maksma 213€ (kodus 1 laps lisaks), mina talle 330€ (mul on kokku 4 last).\nArvestab ju elatise saaja leibkonnas olevaid lapsi ja peretoetusi?\nSellega on nüüd niimoodi, et elatise maksjal ei pruugi olla kohustust maksta elatist kõigile lapsega elava vanemaga ühes leibkonnas olevatele lastele. Näiteks, kui lastega elav vanem on endale uue kaasa leidnud ja tollega lapse saanud, või kui tollel uuel kaasal on endal laps, kes sinna leibkonda elama tuleb. Nende uute lisandunud laste eest elatise maksja elatist maksma ei pea. Kui aga see lisandunud laps tõstab tolles leibkonnas elavate laste hulga kolmeni, siis hakkab see leibkond saama suure pere toetust, mida uus seadus käseb ka arvesse võtta kui riigi poolt kaetavaid laste kulusid. Seega makstavat elatist tuleks selle võrra vähendada. Nüanss on muidugi, et kui lastega elav vanem ei ole oma uue kaasaga abiellunud ja lisandunud laps ei ole tema ja ta uue kaasa ühine, siis ei saa ta taodelda uue lapse nimel peretoetusi. Siis suure pere toetust ei lisandu ja seda elatisest maha arvata ei saa.\nNojah, aga kui see pere saab suure pere toetust, siis ongi ju laste vajadused sellega osaliselt kaetud. Normaalne pere ei hakka senti saagima, et “sinu pealt ma seda toetust ei saa ja sinule ei kuluta ka”. No et kulutabki esimesele ja teisele 60€ ja kolmandale ja neljandale 100€ peretoetustest jne. Samas jälle oleks ebaõiglane, kui elatist maksva vanema peretoetusi (uute laste eest) arvestataks eraldi elava lapse elatise suurendamisel, kui selle lapse peretoetus laekub last kasvatavale vanemale… Aga noh, eks see kärgperendus ongi keeruline.\nKõige lihtsam oleks, kui iga lapsevanem saaks lapse- ja peretoetusi vastavalt sellele, kui mitmele lapsele ta lihaseks vanemaks on ja elatistest seda summat maha võtta vaja polekski. Näiteks on mõni mees teinud kaks last ühe naisega, kaks teise naisega. Kumbki naine rohkem lapsi saanud pole. Sel mehel on neli last ülal pidada. Tal on reaalsed kulud neljale lapsele aga tänakehtiva perehüvitiste seaduse järgi, kui esimese naisega saadud lasped on jäänud tollega elama, ei saa ükski laps rohkem toetust, kui 60€, suure pere toetustest rääkimata. Kui toetusi makstaks pooles ulatuses igale vanemale vastavalt tema laste hulgale, saaks kumbki naine 30+30=60€ enda lastele tehtavate kulude hüvituseks (Perehüvitiste seadus §15 just sellist eesmärki toetustele ette näeb) ja mees saaks 30+30+50+50+150=310€.\nTeiselt poolt vaadates uue seaduse järgi, kui mehel on üks laps, kellele ta elatist maksab, siis ta maksab riigi lapsetoetuse arvel 30€ vähem elatist. Kui tema eks aga saab veel kaks last, siis väheneb elatis lausa 86,67€ võrra. Mida head see mees ometi teeb, et riik teda 56,67€ premeerib? Lapsi, keda ülal pidada, tal ju rohkem juurde ei tulnud.\nLiiga keeruliseks aetud see uus süsteem. Vana töötab arusaadavamalt.


Jäär mehed on punaverelised isased mis haaravad juhtpositsiooni ja on täis macho bravadot. Aga kas nad on voodis samad?\nMis lülitab Jäär mehe voodisse ja mis lülitab ta välja? Kuidas saate teada, kas teie Jäär on armunud ja mida saate teha tema hoidmiseks? Ja kui kiiresti armis naine Jäär\nSiin on seitse asja, mida Jäär meest köidab:\n1 Mis on Jäär meest köitnud?\n1.1 Milline on Jäär Inimene voodis?\n1.2 Kuidas saada Jäär mees voodisse?\n1.3 Kas Jäär armub kiiresti?\n1.4 Kuidas sa tead, et Jäär mees sind armastab?\n1.5 Kuidas meeldida Jäär mehele voodis\n1.5.1 Ära kanna teda\n1.5.2 Tehke seksist lõbu\n1.5.3 Proovige sidumist\n1.5.4 See on äri, mitte isiklik\nMis on Jäär, keda mees köidab?\nSpontaanne ja ootamatu seks on meie Jäär-poiste jaoks tohutu sisselülitus. Haarates oma mehe kinni, kui ta uksest läbi kõnnib, ja neid aurava seksi jaoks duši alla tõmbamine meelitab neid. Küünlavalgel õhtusöögi keetmine ja seejärel kirgiõhtu ootamine ei tähenda.\nJäär ei meelita kunstlikke seadistusi. See küünlavalgel õhtusöök, mida ma mainisin? See on Jäär jaoks liiga meelepärane ja ebaloomulik. Mis meelitaks Jäär kõige rohkem? Nad on palju õnnelikumad armunud rannas, autos, loomulikul teel. Stsenaariumi konstrueerimine, kui ei see on eriti Jääride jaoks liiga plaanitud, eriti rollimängude või seksuaalmängude jaoks.\nNad armastavad ootamatuid. Jäär, peale seksuaalselt seiklusliku Skorpioni, soovitab kõige tõenäolisemalt kolmekesi käia, käia orgias, osaleda rühmas või telefoni- / veebikaamera seksis. Mis iganes see ka pole, neid köidavad see.\nJäär-mehele meeldib eelmäng. Tegelikult eelistab ta kauem eelmängule kulutada kui seksi. Selle mehe jaoks eelmäng tähendab uurimist, kasutades tema kujutlusvõimet, seksimänguasju, isegi vaoshoitust. Talle meeldib seksuaalseid pingeid üles ehitada ja üles ehitada, seejärel vabastada see tugevalt ja kiiresti.\nJäär-poisse meelitavad füüsilised asjad, mitte sõnad ega tunded. Seetõttu lülitab meeltega seotud kõik asjad sisse. Siidine mängukaru vastu pehmet nahka, pikad juuksed langevad üle naise lõhenemise, lopsakad punased huuled eralduvad aeglaselt. Need on teie käes kitt.\nJääridel on kõrged standardid. Hiljem kuuleme, et Jäär-meest võib nimetada mängijateks. Kuid neid tõmbavad klassiga naised, kes hoolitsevad iseenda eest ja sobivad neile. Jäär meeldib tagaajamisele, seetõttu tahavad nad peaauhinna vallutada.\nJäär on märk Jäära, mida seostame peade peksmisega. Seetõttu pole tavaline, et Jäär mees armastab oma pead masseerida.\nNüüd on Jäär mees voodis selline:\nMilline on Jäär Mees voodis?\nJäär-mehe jaoks on iga seksuaalne kohtumine vallutamine ja seks on auhind. See algab tagaajamisest, mille järel ta jälitab naist, kuni naine 'võlub' oma võlusid. See võib hõlmata mõnda jooki või söögikorda, kuid Jäär tahab kiiresti kiiresti head asjad kokku lüüa, mis on seks - tema lõppeesmärk.\nVoodis olles võtab Jäära mees domineeriva rolli. Nad on tulihingelised armastajad ja algatavad seksi. Nemad viivad teid magamistuppa ja viskavad teid voodile.\nJäär mees soovib kuuma, kirglikku, regulaarset seksi ja tema tingimusi. Nende tulise libiidoga kursis hoidmiseks vajate palju vastupidavust.\nJäär poisid on Tähtkuju isased šovinistlikud sead. See on nende kõigi rõõm. Harva leiate Jäär-mehe, kes küsib oma naise kohta, kui ta on jõudnud haripunkti. Lõppude lõpuks on see tema jaoks seksi mõte.\nNaine on tema jaoks ainult selleks, et katsetada. Partner tõuseb tema nauding.\nJäär mees on tavaliselt seiklushimuline ja valmis proovima uusi asju. Seetõttu soovib ta partnerit, kes vastaks tema entusiasmile. Sellel mehel pole hea meel, kui ta kleebib kogu öö ühel positsioonil, rääkimata kogu nädalast. Ta soovib uurida kõrgusi, mis talle endale meeldivad. Kahanevad violetsed lilled ei pea kehtima.\nJääril on suur seksuaalne isu, mis tähendab, et nad otsivad võimalikult palju partnereid. Nende õnneks on nad väga karismaatilised ja suudavad enamiku naiste püksid ära võluda. Nad tahaksid enne väljakujunemist väljakut mängida nii kaua kui võimalik.\nJääride armastajatel on kaks äärmust; need, kes eelistavad seksida paljude naistega, ja truu partner, kes ei peta kunagi. Need äärmused kipuvad naisi kas pjedestaalile panema või peavad nad kasutatavateks objektideks.\nSellele mehele ei meeldi kaisus käimine ega ka igasugused kiindumused pärast seksi. Ja näitlemine iseenesest on üsna „wham bam aitäh, ma”. Nii et kui sa oled selline naine, kes vajab pärast seksi valideerimist, ei tunne sa seda Jääraga.\nMuidugi, ta tahab midagi tunda, see on lihtsalt aktuse ajal füüsiline nauding. Mitte armas tuvi kraam pärast.\nJäär pikendab eelmängu, kuni järgnev seks on kiire, kirglik ja agressiivne. Välk, pauk, kisa, see on Jäär.\nKuidas saada Jäär mees voodisse?\nOlgem ausad, kui sugutung on nii suur kui Jäär, siis kui raske oleks teda voodisse ajada? Noh, tegelikult pole see nii lihtne kui arvate.\nNagu ma mainisin, meeldib Jäär tagaajamisele. Ta soovib kontrolli, vallutamist, domineerimist. Sellisena ei meeldi talle, et keegi teda jälitab.\nSellele mehele meeldivad iseseisvad naised, kes meenutavad talle ennast. Pidage meeles, et mida raskem on tagaajamine, seda parem on kasu (ja sugu!)\nJäär läheb mööda tugevaid naisi, kes säilitavad salapära. Ta on neist huvitatud. Ärge unustage, Jäär ei kuluta aega ja energiat raiskavatele projektidele. Nii et tema tähelepanu objekt peab olema seda väärt.\nKlammerduvad meeleheitlikud seinalehed pole kellegi tüüp, kuid kindlasti ei oleks nad Jäär.\nKui soovite Jäär-mehe voodisse viia, ärge rääkige talle esimesel kohtingul kõike. Ole pisut salajane ja hoia mõnda kaarti rinna lähedal. Ilmuge nii, nagu te ei häiri, kas ta helistab teile või mitte.\nJäär on sodiaagis kõige kuumaverelisem märk. Selle tulemusel meelitavad neid ilmse seksuaalsuse tunnused. Punased huuled, lõhustumine, seksikas jalutuskäik või naeratus; nad kõik haaravad Jääride tähelepanu. Mõelge Jessica Rabbiti inimversioonile ja näete maailma nii, nagu oleks Jäär.\nJäär vihkab rutiini oma elu kõigis aspektides, kuid eriti seksis. Ole sugestiivne, paku talle ideid ja näpunäiteid selle kohta, mida tahaksid voodis teha. Veenduge, et tema kujutlusvõime töötaks.\nIsegi kui te ei tunne seda, võiksite olla seiklusliku partneri või loodusliku naisena ja saate tema vastu huvi tunda.\nKas Jäär armub kiiresti?\nLühike vastus on jah ja ei. Jäär veedab palju aega eksperimenteerides, otsides, et see üks täiuslik inimene sobiks oma suurejoonelise asjade skeemiga. Ta on väga raske mees, et meeldida, nii et tema soovide ja vajaduste rahuldamiseks kulub teatud naisel.\nTa pigem otsiks kui leppiks. Isegi kui see tähendab, et ta ei leia kunagi õiget partnerit. Siiski on ta äärmuste mees. Ta kas magab ringi, seksib paljude erinevate naistega või leiab õige partneri ja jääb pikaks ajaks nende juurde.\nNii et tõesti, küsimus on selles, kui kaua kulub tal selle naise leidmine. Sest kui ta leiab ta otsekohe, teatab ta sellest kiiresti.\nSee on tingitud tema tömbist olemusest, aga ka seetõttu, et ta on juht ja ei taha vahtida. Miks viitsida jamada pärast otsuse langetamist?\nÜks asi, mida selle märgi juures tuleb meeles pidada, on see, et ta ei taha oma vabadust ohjeldada. Nii et isegi kui ta tunneb, et ta on armunud ja valmis elama, nõuab ta ikkagi mingisugust poissi öösel või noogutab vabadusele.\nPidage meeles, et ta peab oma üksikut staatust aumärgiks. Seksuaalse eksperimenteerimise passina. Talle meeldib, kui see on. ta ei loobu sellest lihtsalt. Aga kui ta meeldib sulle piisavalt ja arvab, et tuled ka sõitma, siis paneb ta selle tööle.\nKuidas sa tead, et Jäär mees sind armastab?\nJäär on tegude mees, mitte ei räägi. Sarnaselt Sõnnile selles osas, kui Jäär mees sind armastab, näitavad nad seda sellega, mida nad teevad, mitte sellega, mida nad ütlevad.\nSee ei tähenda, et nad pole emotsionaalsed. Nad tunnevad end natuke. Lihtsalt ei piisa nende füüsilistest soovidest ülesaamiseks. Kuid kui te rahuldate tema vajadused, pöörab ta teid tähelepanu keskpunkti. Ta poputab sind temaga sellele pjedestaalile.\nKui Jäär on armunud, pöörab ta tähelepanu oma naistele. Ta kuulab ära ja tegutseb siis. Ärge unustage, et neid poisse võib pidada isasteks šovinistlikeks sigadeks, kuid nagu ma ütlesin, panid nad ka oma naised pjedestaalile. Nad tahavad neile meeldida.\nNad teevad selliseid asju nagu õhtusöögi kokk, ostavad lilli või pileteid etendusele, mida ta on rääkinud. Jäär mehed võivad selles suhtes olla uskumatult tundlikud, kuid neil on seda häälestada väga keeruline aeg.\nJäär mees on üksildane tüüp. See kõik läheb tagasi Zodiacist esimeseks. Nad on esimesed püünistest, juhid, teed näitavad. Selle tulemusel on nad harjunud omaette olema. Nad saavad üksindusega hakkama. Nii et see on hea märk, kui teie Jäär mees hakkab teiega rohkem aega veetma.\nTa lakkab olemast paha poiss ja hakkab sind kuulama. Kõik Jäär arvab, et nad on sodiaagi macho-pahad. Ja mingil määral nad on. Tegelikult on nad tuntud kui kaheteistkümne märgi mängupoisid. Siiski peatub ta siis, kui on leidnud endale partneri, kes talle tähelepanu väärib.\nSeks on Jäär-mehega suhete üks olulisemaid aspekte. Kuid see on alati olnud tema, mitte tema partneri rõõm. Tead, kas Jäär mees sind armastab, sest ta hakkab tahtma meeldida sina seksuaalselt.\nKuidas meeldida Jäär mehele voodis\nKas soovite teada, kuidas oma Jäär-mehele voodis meeldida? Siin on asjad, mis Jäär mehele voodis meeldib:\nÄra kanna teda\nIgavus tapab Jäär oma elu kõigis aspektides, kuid ta ei seisa selle eest oma seksuaalelus. Ta vajab põnevust, fantaasiaid, näidendinäitlemist ja rollimänge. Kõik, mis tema armusuhtele uut põnevust või serva lisab.\nUus pesu, erinevad positsioonid, seksi vestlus, porno vaatamine, toidu lisamine, seksimänguasjade kasutamine, ere valgustus; Jäär armastab seda kõike proovida. Ära ole see naine, kes ta kinni paneb.\nTehke seksist lõbus\nMuidugi võite seksimisega saada imeliselt sügava ja tähendusliku ühenduse. Kui seda vajate, sobivad paremini Vähk või Neitsi.\nKuid kui soovite, et raputavat kõhutäidet, lõbu, naeru ja kuuma higist seksi oleks lisatud, ei saa Jäär valeks minna.\nNagu me juba teame, armastab Jäär mees domineerida, miks siis mitte anda talle ülim põnevus sind voodis domineerida? Võite proovida sallide või sukkpükstega kergeid sidemeid või rihmade ja nahkmaskidega.\nKuid mida iganes te kasutate, veenduge, et teie vastane on Jäär. Kui pärisorjus pole teie stseen, siis kuidas on mõne alistuva rolliga nagu õpetaja / õpilane või arst / õde?\nSee on äri, mitte isiklik\nOk, nii et see pole tegelik äri. Ma mõtlen, et need poisid ei võrdsusta seksi emotsioonidega. Nende jaoks on see tehing kahe nõusoleva täiskasvanu vahel. Muidugi, see on meeldiv tehing, kuid see on ka kõik, mis see on. Kaks inimest jagavad oma keha ühiseks naudinguks.\nKui olete ringi käinud, saate aru Jäär-mehest paremini.\nPeakroon on kindlasti omandatud maitse, voodist sisse ja välja. aga kui otsite seiklusi, nalja ja keeristormi, siis see mees toimetab alati.\nkas vähi mehed tulevad tagasi\nmõeldes teile tekstvastus\nkuidas seletada, et sa kedagi armastad\nTöömees, mis see on, ja 10 märki, mis teil on


Väderstad esitleb uut NZ Extreme 1250-1425 kultivaatorit - Põllumajandusuudised\nVäderstad esitleb uut NZ Extreme 1250-1425 kultivaatorit.\nAgritechnica 2019 põllumajandusmessil said põllumehed näha täiesti uut, jõulist kultivaatorit NZ Extreme 1250-1425. See kuni 14,25-meetrine masin on Väderstadi kõige laiem masin kogu Euroopa turul.\n"Vastupidav kultivaator annab külvipinna ettevalmistamisele ette uue standardi. Selle uuenduslik ja kvaliteetne ehitus lisab põllumajandusettevõtesse töövõimsust ja toob endaga kaasa vajalikud agronoomilised lahendused," ütles Väderstadi müügi- ja turunduse vanemasepresident Mattias Hovnert ja lisas, et NZ Extreme tipptootlikkus on saavutatud tänu hoolikalt valitud toormaterjalidele ja uuele innovaatilisele ehitusele. "Selle masinaga tuleb põllutöömasinate tööstusesse mitu uut patenteeritud lahendust, neist üks on tugev ja ainulaadne piide kinnitus."\nTagamaks täpset põllukontuuri järgimist, on NZ Extreme ehitatud 5-sektsioonilisest raamist.\nHovnerti sõnul taheti uue jõulise piikultivaatori piide kavandamisel veelgi täiendada seda, mis senini võimalik on olnud. Tulemuseks on intensiivselt vibreerivad piid, mis on samal ajal äärmiselt tugevad ja vastupidavad. "Uue kultivaatori Extreme pii purustab mullakamakad, hoiab täpset töösügavust ja tasandab täielikult põllu," väidab ta.\nKuni 14,25-meetrine masin on Väderstadi kõige laiem masin kogu Euroopa turul.\nBruno Aleksander DominguesReklaamimüügi projektijuhtTel: 566 64 616[email protected]v.ee


SIERS GUNI JUUST JAUNPILS ca 400 GR - Baltic Cheese Shop\nГлавная страница » Pood » SIERS GUNI JUUST JAUNPILS ca 400 GR\nSIERS GUNI JUUST JAUNPILS ca 400 GR\nGruusiapärane juust on puhta hapupiima aroomiga, mõõdukalt soolase maitsega ja tiheda kihilise elastse konsistentsiga.\nOma omaduste ja maitse poolest meenutab see traditsioonilist Gruusia suluguni juustu.\nVõimalik on väikese arvu silmade ja ebakorrapärase kujuga tühimike olemasolu. Juustu värvus on valge kuni helekollane, ühtlane kogu massis.\nSIERS GUNI JUUST JAUNPILS ca 400 GR kogus\nJuustutootjad väidavad, et see ei sisalda säilitusaineid, värvaineid ega lõhna- ega maitseaineid, see tähendab, et see on keskkonnasõbralik looduslik toiduaine, mis sisaldab vitamiine, mikroelemente ja paljusid muid inimkeha jaoks olulisi aineid. Seda juustu laagerdatakse soolvees.\nSee on väga kasulik ja mitmekülgne toode, millest saate valmistada palju maitsvaid roogasid. Kui soovite vähem süüa teha ja piknikul rohkem lõõgastuda, grilli pita leiba koos siers guniga. Juustu küpsetamisel pitaleiva taskutes praege mõlemalt poolt, kuni pita leib on pruunistunud. Juust on veini viilutamisel hea, eriti basiiliku ja cilantro lehtedega. Lisaks sellele lisatakse see värskete köögiviljade salatitele, täidisele khachapuri jaoks, küpsetatud ja praetud tainas seesamiseemnetega.\nJAHIMEHE SUITSUJUUST VÜRTSIDEGA MEDNIEKU 225 GR


Saare üürituru eripära – suur nõudlus, madalad hinnad\nSaare üürituru eripära – suur nõudlus, madalad hinnad (12)\nJuba aastaid Saaremaa korterite üüriturul valitsev olukord tundub majanduse elementaarsete aabitsatõdedega vastuolus olevat – ehkki nõudlust on ja see ületab pakkumise märkimisväärselt, on hinnatase sellest hoolimata üpriski madal.\nTÜÜPILINE KOHT: Jüri Aljase sõnul asub Kuressaares kõige tüüpilisem üürikorter mõnes nõukaaegses majas.\nAsjatundjate arvates on säärase veidruse peamine põhjus siinse turu väiksus. Kuid oma mõju avaldab kindlasti ka elanikkonna madal ostujõud, seda eelkõige Mandri-Eesti suuremate keskustega võrreldes.\nKüsimusele, kes Saaremaal peamiselt kortereid üürivad, vastas Domus Kinnisvara Kuressaare kontori maakler Jüri Aljas: “Enamik üürnikke on madalapalgalised kohalikud tööinimesed. Madalaid palku arvestades ei ole aga võimalik kõrgemat üüri nõuda.”\nTeine põhjus, mis ei võimalda üüril eriti tõusta, on Aljase sõnul see, et uusi ja nüüdisaegseid elamispindu ei ole Kuressaares viimasel ajal eriti palju juurde ehitatud. “Kõik see ongi tinginud, et olukord elamispinna üüriturul on viimastel aastatel olnud küllaltki sarnane ja muutumatu,” nentis ta.\nEnam-vähem samal seisukohal oli ka Pindi Kinnisvara maakler Natalija Leiten. “Peamine üürija on meil pere, kellel mingil põhjusel ei ole võimalik oma elamispinna soetamiseks pangalt laenu saada,” selgitas ta. “Kas on nende töötasu liiga madal või on finantskohustused juba üleliia suured. Igatahes ei saa nad seda numbrit, mida laenuandja näha sooviks, mingil põhjusel kokku, ja võib oletada, et just seetõttu pole nad pankade jaoks piisavalt usaldusväärsed.”\nLVM Kinnisvara maakler Ingmar Saksing tõdes samuti, et Kuressaare ja selle lähiümbruse korterite üürituru peamine tunnusjoon on pikaajaliste üürikorterite vähene pakkumine. “Pakkumise vähesus on peamiselt tingitud üürnike piiratud maksevõimest, mistõttu leiavadki üksikud madala, kuid samas üürnikele vastuvõetava hinnatasemaga korterid kiiresti uued kasutajad,” tähendas ta. “Vaid kõrgema sissetulekuga töökohtade lisandumine tekitaks Kuressaare pikaajaliste üürikorterite turul pakkumiste lisandumise.”\nTeine põhjus, mis pikaajaliste üürikorterite turul tekkinud pakkumiste põuda on viimasel ajal veelgi süvendanud, on Saksingu arvates Kuressaare korterite müügihinna jõuline kasv. Sealjuures on vanade korterite hinnatase hakanud kohati isegi uute korterite hindadele lähenema.\nNii näiteks sooritati LVM Kinnisvara veebilehel oleva statistika kohaselt tänavu juulis Saaremaal 21 korterite müügitehingut koguväärtuses veidi üle ühe miljoni euro. Mullu oli tehingute arv juulis enam-vähem samal tasemel, nende koguväärtus ei küündinud aga isegi poole miljoni euroni.\n“Seepärast ongi praegu nii, et korteri pikaajaliselt üürile andmise asemel otsustab omanik selle hoopis maha müüa,” märkis Saksing. “Tõsi, alternatiivselt alustatakse sageli ka korteri lühiajalise väljaüürimisega, mis pakub omanikule kõrgemat tootlust.”\nKuressaare üürituru eripära Mandri-Eesti suuremate keskustega võrreldes seisneb veel selle toimimise iseloomus. “Meil siin ei ole eraldi maaklereid, kes tegeleksid vaid üürituruga,” möönis Jüri Aljas. “Tavaliselt saavad üürile andja ja üürile võtja ilma vahendajata kokku näiteks Facebookis või siis ajalehtede kuulutuste kaudu. Saaremaal see süsteem töötab.”\nAljas lisas, et kuna maakleritasu on tavaliselt ühe kuu üüri summa, siis pole kinnisvarabüroode kui vahendajate kasutamine Saaremaa oludes kuigi atraktiivne ning seda nii üüriturul tegutsejatele kui ka maakleritele.\n“Meie üürituru peamine spetsiifika seisneb selles, et see toimib peamiselt inimeste endi vahel,” tõdes ka Natalija Leiten. “Mandril on tõepoolest olemas eraldi maaklerid, kes on eranditult vaid kinnisvara üürimisele spetsialiseerunud. Meil neid ei ole.”\nKõigub 200 euro ümber\nMis puudutab üürihindu, jäävad need Saaremaal Eesti suuremate keskustega võrreldes madalamale tasemele. Tänavuse suvehooaja hakul kirjutas Postimees, et Tallinna äärelinnas ja magalates jääb 2-toalise tuttuue korteri üür vahemikku 420 kuni 660 eurot, vanema korteri saab üürida 330 kuni 450 euro eest.\nKesklinnas asuv elamispind oli loomulikult mõnevõrra kallim. Kuressaares maksis aga kõige odavam üürikorter toona 170 ja kallim 315 eurot kuus.\n“Kuressaare tingimustes asub tüüpiline üürikorter mõnes nõukaaegses paneelmajas, mistõttu 300 eurot sealt reeglina kätte ei saa,” kommenteeris maakler Jüri Aljas. “Keskmine üür kõigub meil 200 euro ümber.”\nUmbes sama rääkis ka Natalija Leiten. “220 kuni 250 eurot on kõige tavalisem summa, mida üürile andjad praegu küsivad,” ütles ta. “Seejärel algab aga kauplemine ja võib juhtuda, et üüri alandatakse veelgi.”\nKõike seda kinnitavad ka praegu kinnisvaraportaalides olevad üürile andmise kuulutused, ehkki neid oli väga vähe (üleeilse seisuga vaid neli). Näiteks nõuti Smuuli elurajoonis asuva 2-toalise möbleeritud korteri eest üüri 240 eurot kuus pluss kommunaalmaksud.\nKommenteerides ettevõtlusminister Urve Palo mõni kuu tagasi tehtud mõtteavaldust, et Kuressaares küündivat korteriüürid juba 1000 euro kanti, pidasid maaklerid sääraseid juhtumeid erandlikeks. “Tõepoolest, aeg-ajalt üüritakse välja kortereid, millel on ära toodud väga kõrge kuu- või isegi päevaüür,” tõdes Leiten. “Need on aga külaliskorterid, mida üüritakse välja vaid lühiajaliselt, kas üheks kuuks või isegi mõneks päevaks.”\nLeiteni sõnul on sääraste korteritega hoopis teine lugu. “Nende hooaeg algab tavaliselt maist ja lõpeb oktoobris koos Saaremaa ralliga,” märkis ta. “Tõsi, kõik sõltub siiski korterist ja selle asukohast. On külaliskortereid, mille üürimine võib kesta ka aastaringselt. Näiteks üürivad neid talvisel hooajal Kuressaarde ajutiselt komandeeringusse saabunud inimesed.”\nKui enne 2016. aastat maksustati tulumaksuga kogu üürileandja deklareeritud üüritulu, siis alates eelmise aasta tulude deklareerimisest maksustatakse elamu või korteri üürimisel saadud eluruumi üüritulu vaid 80 protsendi ulatuses.\nOlev Martinsoni sõnul ei pea selleks eraldi kuludokumente esitama. Mahaarvamine 20 protsendi ulatuses tehakse tuludeklaratsiooni alusel, kus on ära toodud saadud üüritulu kogusumma.\nSiinjuures tasub aga meelde jätta, et eluruumi üüritulu 20-protsendilist mahaarvamist rakendatakse elamu või korteri üürimisel eluruumi üürilepingu alusel. Eluruumi üürilepinguga on aga tegemist siis, kui lepinguga antakse üürile eluruum ja lepingu sõlmimisel lepitakse kokku, et seda hakatakse kasutama elamiseks .\n“Kui aga eluruum antakse kasutusse inimeste majutamiseks, siis sellisel juhul 20-protsendilist mahaarvamist rakendada ei saa ning saadud tulu tuleb deklareerida renditulu tululiigi all, ütles Martinson.\nMaksusoodustus on tõstnud deklareerijate arvu\nStatistika näitab, et 2016. aastal kasvas Saaremaal üüri- ja renditulu deklareerinud isikute arv. Maksu- ja tolliameti andmetel on Saare maakonnas viimastel aastatel üüri- ja renditulu deklareerinud isikute arv ja deklareeritud rahasummad järgmised:\n2016. aasta – 104 deklareerijat summas 117 046 eurot, sh deklareeriti eluruumide üüritulu 51 korral summas 80 817 eurot;\n2015. aasta – 76 deklareerijat summas 105 614 eurot;\n2014. aasta – 78 deklareerijat summas 102 648 eurot.\n“Seega on deklareerijate arv tõusnud, mis arvatavasti on tingitud seadusega antud maksusoodustusest,” kommenteeris maksu- ja tolliameti Kuressaare teenindusbüroo juht Olev Martinson.\nMartinson lisas, et nii üüri- kui ka renditulu on igal juhul vaja deklareerida maksustatava tuluna. Tema sõnul analüüsib maksu- ja tolliamet pidevalt erinevates meediakanalites ilmuvaid vastavaid kuulutusi ning nende seost tulude deklareerimisega.\n(Vaadatud 1 848 korda, sh täna 1)\nLisatud: 17.08.2017 / 05:39\nKas ainult 104 inimest kogu linna peale annab oma korteri üürile? Siis pole küll 1000 eurot mingi ime,kui siin linnas ainult 104 üürnikku on.Rahvaarv Kuressaares 13 382 1.jaanuari seisuga.\nEi analüüsi nad midagi,uued ametnikud tuleb tööle panna.Uus luud pühib ikka paremini.\nLisatud: 17.08.2017 / 14:08\nÜürileandjaid on kindlalt rohkem, lihtsalt väikeinvestorid tegutsevad ettevõtte alt ja saadud tulu investeerivad edasi, ehitades endale pensionifondi.Sellepärast ei kajastu siin ka kogu statistika.\nLisatud: 17.08.2017 / 09:14\nSee artikkel on sama mõttetu nagu “keskmine Eesti palk”. Saaremaal jäävad palgad 400-600 euro vahele. Üürid aga Kuressaares enamikus 300-450 kandis!!!! Ma ei tea, kus nähakse madalaid üürihindasi? Sama ka korterite müügihindadega. Eesti ühed kõrgeimad.\nLisatud: 17.08.2017 / 10:48\nKus te töötate et nii vähe kõik teenite? Kes ikka viitsinud veidi õppida, töökas ja pingutab parema palga nimel see teenib ikka natuke rohkem. Ega keegi niisama muidugi midagi ei anna. Aga tõsi ta on, et ega meie palgad Tallinna, Tartu palkadega konkureerida ei jaksa.\nLisatud: 17.08.2017 / 10:17\nHäbi tänapäea Eestile, et me noored ei jaksa kortereid soetada. Meie esivanemad on need majad ja korterid suht kerge vaevaga saanud, veneaeg tuli selles suhtes vastu. Nüüd elame kasvõi prügimäel, kellegi asi ei ole. Peret ka luua ei jaksa, sest raha peab minema elamisele, muud kulud pliuss siis üüriraha koos kommunaalidega. Teades palkasid, 0 ring :S\nLisatud: 17.08.2017 / 15:26\nEks kõik sõltub ikka noortest enestest, kes millise strateegia oma elus on valinud, kas minna mandrile parematele töökohtadele, soetada seal omale korter või jääda siia ja teenida miinimum palka. See on iga ühe oma valik!\nLisatud: 17.08.2017 / 13:25\nVäga hea artikkel Urmaselt. Ka teemapüstitusena. Riigi lehtedega võrdne ajakirjandus, juba kajastatakse ka mujal veebiajalehtedes.\nOotan selle teema jätku asjaosalistega.\nLisatud: 17.08.2017 / 14:36\nTõesti väga sisukas ja põhjalik artikkel. Selliseid ootaks kohaliku kinnisvara/majandus elu kohta veelgi.\nLisatud: 17.08.2017 / 17:54\nSiin Eesti “palgapealinnas” noored kaua vastu ei pea, Tallinn ja Soome on selleks liiga lähedal.\nLisatud: 17.08.2017 / 19:49\nEi lähe noored minema, seepärast ongi üürikortereid vähe, et noored köikvöimaliku välja üürind.\nMeie turgu moonutab turism. Vaid Haapsalu on meiega sarnases olukorras, kus on suve jooksul nii palju üritusi, mis lühiööbijaid Harjumaalt, Eestist ja kaugemalt kohale meelitavad. Ja head korterid on suvel hästi teenival lühiüüril ja see ka möjutab elamiseks vajalike korterite saadavust.\nKui oleks kuurortlinnale kohaselt palju hotellikohti normaalsete hindadega, oleks ka üüriturg moonutusteta.\nLisatud: 17.08.2017 / 20:15\nMiks kinnisvaraarendajad ei taha meil uusi kortermaju rajada? Pangad ei anna laenu. Kuressaare ja Saaremaa on nende jaoks hääbuva rahvaarvuga piirkond ja usutakse moonutusega statistikat. Pangad ei anna arendajale laenu 20-25 aastaks, sest kardavad, et korterid jäävad 10-15 aasta pärast tühjaks. Ja on veel asju, mis panga vaadet mõjutavad – küsige pankadest. Loeb palju see, kuidas omavalitsus panustab elukeskkonda – Viljandist mõeldi 7-8 aastat tagasi nii, et hääbuv kant, aga nüüd on üks kiiremini arenevaid linnu ja rahvast sinna liigub. Kohaliku omavalitsuse otsused on selle taga. Mõelge nt, miks meil on Kärla piirkonnaks, kus rahvast liigub juurde ja kool on lapsi täis, aga nt Randveres kõik hääbub. Õigel ajal on tehtud õigeid otsuseid. Kuressaare pole ka hääbuv linn, aga suurpangad arvavad teisiti.\nLisatud: 17.08.2017 / 20:23\nUue suurvalla kestvuse võtmeküsimuseks saab hea lennuühendus Tallinnaga ja ehk ka nt Kopenhaageniga. Neid liine tuleks toetada, kui EL laseks, siis ka siinkandis elanike arv hakkaks kasvama. Ja poleks turumoonutusi.


mai | 2016 | Aidi Vallik avalikult\nSuur mürts pärast pikemat pausi\n18. mai 2016 kell 00:10\t(Muiduelu, Uncategorized)\nPikem paus on olnud mul blogimises, nagu juba märganud olete. Teate, kevad tuli kohina ja hirmsa kiirusega kaela, kirja- ja aiatööd hõivasid mu ülepea ja nii see blogi siin jälle seisma jäi. Ning kõige lõpuks nüüd veel see sünnipäev, sa jumaluke küll.\nSelle, et ma seekord õige suurt pidu tahan, mõtlesin ma välja juba ammugi. Kuid suure peoni oli mitu pikka sammu minna, sest kõik mu armsad inimesed ei mahu ju elutuppa korraga ära, samas maikuu keskpaik on läbi ajaloo andnud nii 25 kui 6 kraadi sooja, olenevalt aastast. Seega oli tarvis selleks sünnipäevaks teha ka veel peoruum. Kuhu, selle mõtlesin ka välja ammugi. Ikka meie suurde aita otse väiksema aia-aida kõrval.\nPärast seda, kui olime selle kõigist kultuurkihtidest ja kogunenud kolast tühjendanud, oli ilmselge, et tagumine põrandaosa vajab vahetamist. Ja seinad-laed-kõik-kõik-kõik põhjalikku küürimist ränga seebiveega. Ja laudu ja pinke ja valgustust. Oh jummel, jah.\nSelline oli see ait pärast tühjakskolimist. Kahjuks ei näita foto tagumise põrandaosa armetut olukorda kogu selle armetuses. Lagunenud, kapitaalselt.\nPidu peeti aga juba sellise põranda peal:\nJa selliste laudade taga, sellistel pinkidel ja sellise valgustusega:\nSest nii valmis uus põrandaosa ja lauad-pingid maailma kõige osavama ja kiirema meistri Tomi käes, ma rõhutan, kõigest kahe peoeelse päeva jooksul, kui ma juba lootuse olin kaotanud:\nMa ei usu seda kohati siiamaani. Kolmapäeva õhtul haigutas kolmandik põrandat veel ülesvõetuna ja ma ei teadnud, kuhu ma ometi laupäeval kõik oma inimesed panen. Aga Tom saabus, tegi imet ja kõik sai korda. Ning siis ma küürisin, oi, kuidas küürisin, neljapäeval küllasaabunud “teise emaga” tegime sülti, salateid ja kapsasuppi… ja laupäeval võisid külalised tulla!\nIsegi ilmaga läks korda. Oli umbes 20 kraadi, vahelduv pilvisus, mahe idatuuleke ning ei piiskagi vihma, hoolimata kõigist ilmaennustustest. Ning õhtu ja öö tulid soojad! Mul oligi vanajumalaga seline diil. Täna tegin kasside varjupaigale selle eest annetuse.\nSiin aida ees käis peo sissejuhatav osa. Ka selle sektori sisustasid ja kujundasid Tom ja Ott.\nOi, kuidas ma tahaksin panna pilte ka rohkematest inimestest ja peost endast, aga see ei sobiks paljudele. Nii et leppige lühida sõnalise ülevaatega, et olid pilli- ja pullimehed, seega elav muusika, umbes 30 külalist, simman, tants ja tagaajamine, laulud, tegevus ühislauas ja sektsioonides – kõik nagu peab, nii et oleks vahva ja hea. Aitäh, armsad inimesed, et tulite ja olite, ma loodan südamest, et teil oli niisama lõbus kui mul endal! Kohe kahju, et selleks korraks on pillid vaikinud, aga… ehk kunagi kordame, ruum ja lauad-pingid on nüüd ju olemas?!


Luup peale | Flora 12. meistritiitel paistis taas ootele jäävat, aga Sorga arvas teisiti! - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n27. OKTOOBER 2019, 17:07 PREMIUM LIIGA\nFC Flora kindlustas teisel katsel oma 12. Eesti meistritiitli, kui alistas A. Le Coq Arenal 693 pealtvaataja ees mängitud Premium liiga 34. voorus tänu Erik Sorga 87. minuti penaltile 1:0 Paide Linnameeskonna.\nVärav oli lähedal juba kohtumise teisel minutil, kui Henri Välja poolt vasakult äärelt toimetatud karistuslöök tabas maapõrke järel posti, aga põrkas sealt nurgalipu suunas. Flora esimene suur teravus sündis 13. minutil, kui Martin Milleri ja Rauno Alliku nutika eeltöö järel pääses karistusala joonelt tulistama Konstantn Vassiljev, ent löök lendas Paide väravavahile Mait Toomile sülle.\nAvapoolaja lõpp möödus Flora mängulise ülekaalu tähe all, aga ainsatki kindlat väravavõimalust nad tekitada ei suutnud, kuigi näiteks 40. minuti nurgalöögi järel Paide trahvikastis vallandunud sagin oli korralik. Vaheaja järel jätkati samas võtmes. 50. minutil mängis Erik Sorga end karistusalas löögile, aga Paide kaitsjad blokeerisid.\nPaide proovis paaril puhul kaugelt, aga Flora väravavaht Matvei Igonen sekkuma ei pidanud. Teise poolaja keskpaigas kandus mäng aga totaalselt Flora valdusse. Paide suruti kaitsesse, ent lõppteravust ikkagi nappis. Paistis, et ka Flora hakkas leppima viigi ning tõdemusega, et tiitlit tuleb proovida uuesti vormistada nädala pärast FC Kuressaare vastu.\nAga 85. minutil teenis Paide nurgalöögi ja viis võiduväravašanssi haistes suured jõud rünnakule. See otsustas. Flora klaaris nurgalöögi ning Konstantin Vassiljev mängis kaitseliini taha madala palli Erik Sorgale, kes jooksis Paide kaitsjate eest ära.\nTrahvikastis jõudis Karl Mööl löögiks valmistunud Sorgale järele ja tõmbas ta maha. Punane kaart ja penalti. Flora saatis selle kindlalt sihile ning Premium liiga väravakuninga selle hooaja 29. värav kindlustas Florale klubi ajaloo 12. meistritiitli. Soccernet.ee tähelepanekud:\n1. Tiitliootus rõhus Florat selgelt\nMuidugi on Paide tugev vastane, kes tänavu juba korra Floralt punkte võtnud. Aga rohevalgete esitus polnud täna ebalev vastase sportliku taseme, vaid neid endid rõhunud tiitliootuse tõttu. Magus võimalus meistritiitel Hiiul vormistada oli nädal aega tagasi raisku lastud. Terve meeskond põles soovist samasugust stsenaariumit vältida.\nKaasnes pinge ning polnud kaugel, et Flora pidanuks nädala pärast kolmandale katsele minema. Aga üks episood, kus Konstantin Vassiljev tegi oma mängu parima puute ning Erik Sorga tegi seda, mida kõige paremini oskab – pani kaitsjate eest plehku –, lõpetas Flora ootuse. Tiitel on nende jagu!\n2. Kas Paide pidanuks viigiga rahulduma?\n76. minutil hüüdis Paide abitreener Erki Kesküla: "Sander, kaks kontrollivat!" Sõnum Sander Sinilaiule oli, et nad peavad moodustama Paide kaitseliini ette koos Bruno Caprioliga kahemehelise müüri, et Flora rünnakuid tõhusamalt peatada. Paide oli tolleks hetkeks jäänud selge surve alla. Flora teenis keskväljalt ridamisi karistuslööke, mis oli ohu märk.\nMuidugi oleks Paide eelistanud võidupunkte, aga reaalpoliitiline olukord dikteeris, et ka viik polnud paha. See jätnuks alles lootuse esikolmikusse jõuda. Tõsi, kõik poleks sõltunud Paidest endast, vaid ka FCI Levadiast ja Nõmme Kaljust. Aga medališanss poleks olnud mikroskoopilis-teoreetiline, vaid ikkagi natuke suurem.\nMis toobki meid küsimuseni, et kas Paide ikka pidi 85. minuti nurgalöögi puhul võtma nii suure riski? Äkki tulnuks tagalat rohkem kindlustada? Spordis tuleb riske võtta ja julge hundi rind on sageli rasvane. Aga täna oli selline päev, kus see rind oli hoopiski haavleid täis.\nPaide ainuke variant medalikolmikusse mahtuda on nüüd see, et nemad võidavad mõlemad eesootavad mängud (võõrsil Tartu Tammekaga ja kodus Levadiaga) ning Kalju ei teeni oma kolmest mängust (täna pooleli jäänud matš Kuressaarega, duellid Levadia ja Tammekaga) üle kolme punkti.\n3. Paduvihma pitser\nTallinnas ladistab teist päeva järjest. Meeskondade soojendus möödus paduvihmas, mis kohtumise esimese veerandtunni jooksul veel valjenes. Plats oli väga märg, loike näha ei olnud, aga lirtsumist oli selgelt kuulda ja ka näha. Kohtumise alguses kulus meeskondadel arusaadavalt tingimustega harjumiseks aega.\nNäiteks katsetati, kas pikad madalad söödud kaitseliini taha jäävad märjale platsile äkilisemalt pidama. Pigem ei jäänud, mis on kompliment eelmisel hooajal UEFA superkarikafinaali võõrustanud A. Le Coq Arena väljaku drenaažile. Esimese poolaja keskel sadu mahenes, aga kestis mängu lõpuni välja.\nKokkuvõttes tuleb tõdeda, et kuigi märg väljak muidugi mõjutas mängu, polnud tingimused klassifitseeritavad ekstreemseteks, vaid lihtsalt rasketeks. Ning Premium liiga tippmeeskondade sportlik meisterlikkus oli nende tingimustega kohanemiseks piisav. Nägi korraliku tasemega võitluslikku jalgpallikohtumist.\nKuigi libe väljak soosis libistamist, kontrollisid mõlemad meeskonnad oma tegevust ja vastase tervisele ohtlike manöövritega ei patustatud. Kiitust väärib ka Kristo Tohveri juhitud kohtunikebrigaad, sest säärase mängu ohjes hoidmine nõuab kõrget meisterlikkust.\n4. Mängu parim – Enar Jääger\nSeoses Flora keskkaitsja Henrik Pürgi punase kaardiga eelmisel pühapäeval peetud mänguga Nõmme Kalju vastu, oli Premium liiga selle hooaja parima kaitsemängija Märten Kuuse tänaseks partneriks Enar Jääger.\n126-kordne internatsionaal oli Florale vastu vaadanud olukorras – keeruline väljak, raske vastane, tiitliootusest tulenev surve – parim võimalik variant. Jääger ei pidanud tegema tohutult silmapaistvaid, vaid tavalisi asju. Aga tegema neid kindlalt, stabiilselt ja kaaslasi rahustaval moel. Seda kõike Jääger ka tegi.


Vandeadvokaat Marko Saag: püstitan endale eesmärgi ning asun seda täitma! - Raamatupidaja\nAutor: Kadri Penjam, vabakutseline ajakirjanik • 4. detsember 2020\nVandeadvokaat Marko Saag: püstitan endale eesmärgi ning asun seda täitma!\nATTELA Advokaadibüroo partner, vandeadvokaat Marko Saag kinnitab, et paneb endale iga aasta hakul paika eesmärgi, mille nimel ta soovib järjekindlalt järgmise 12 kuu vältel tegutseda. Pidev sisemine ja väline areng on tema sõnul elus loomulik ning alati tasub püüelda endast parima versiooni loomise poole.\nATTELA Advokaadibüroo partner, vandeadvokaat Marko Saag\nMarko on pärit Tartu külje alt, veetnud lapsepõlve sealkandis ning käinud kooliteed Ülenurme Gümnaasiumis. Ta teadvustas endale juba noorukina, et iga mees on oma saatuse sepp ja õnne valaja. Just seetõttu on Marko alati olnud ettevõtlik ning seadnud endale ise eesmärke ja neid ka järginud. Töökus on tema geenides – juba põhikooli ajal käis ta suviti tööl, mõtles ette ja planeeris tulevikku.


Seminar "Aga mina olen noorsootöötaja" | EV100\n<iframe frameborder="0" scrolling="no" height="500px" width="300px" src="https://www.ev100.ee/et/widgets/event/8998" ></iframe>\nSeminar "Aga mina olen noorsootöötaja"\nEesti Noorsootöötajate Kogu korraldab 7.märtsil arendusseminari Aga mina olen noorsootöötaja, kus arutletakse teemal, kuidas näha erinevatel ametikohtadel eri nimetuste all töötajates „noorsootöötaja ühisosa“. Mida hetkel noorsootöötaja vajab? Kuidas ta saab kogukonnale enim väärtust luua? Mil moel ta noortel aitab täiskasvanuks tõusta?\nEesti Noorsootötajate Kogu osaleb eeskujukampaanias "Aga MIna", mis on mitmete ogranisatsioonide poolt EV100-le tehtav ühiskingitus.\nHaridus Kogukond, kodanikualgatus Lapsed ja noored Tervis ja eneseareng


Boya juhtmevaba mikrofon BY-WM8 Pro-K7 UHF Wireless - Mikrofonid - Photopoint\nPealeht » Fotokaubad»Kaamera lisatarvikud»Mikrofonid»Boya juhtmevaba mikrofon BY-WM8 Pro-K7 UHF Wireless\nKomplektis saatja, XLR vastuvõtja & lavalier mikrofon\n48 UHF kanalit, LCD ekraan, tööraadius kuni 50 m\nAutomaatne lukustus & kõrvaklapipesa\nÜhildub kaamerate ja heli/videosalvestusseadmetega\nBoya BY-WM8 Pro-K7 on täiustatud UHF juhtmevaba mikrofonisüsteem ideaalne intervjuude, presentatsioonide, live esituste, ENF/EFP/, filmitootmiseks ja muuks. See on varustatud selgelt loetava LCD ekraani, 48 UHF kanali, automaatse lukustusfunktsiooni ja valikulise vaigistusfunktsiooniga. Komplekti kuuluvad saatja ja XLR plug-on vastuvõtja.\nJuhtmevaba UHF mikrofonisüsteem vokaalide, esitluste, intervjuude, ENG/EFP, filmitootmise jms jaoks\nXLR plug-on vastuvõtja ühildub XLR kaamerate, videokaamerate, helisalvestite ja muude heli-/videosalvestusseadmetega\nA või B kahe kanaliga rühmad saatjate ja vastuvõtja jaoks; valitav stereo- ja monorežiim; 48 UHF kanalit\nToetab heli jälgimist vastuvõtja 3,5 mm kõrvaklapiväljundi ja valitava vaigistusfunktsiooni abil\nSuurepärane signaaliülekanne ja väiksem moonutus\nTööulatus kuni 50 meetrit (ilma takistusteta)\nSaatjal ja vastuvõtjal on hõlpsasti loetav LCD-ekraan ja see toetab automaatset LCD-lukustust


Eesti stratkom kasvab mitu korda - Tänane leht\nEesti stratkom kasvab mitu korda\nMaarjamäe memorial. FOTO: Sander Ilvest\nAjad, mil Ilmar Raag ühe abilise toel Eesti riigi strateegilist kommunikatsiooni koordineeris, on möödanik. Tänavusest aastast ehitab riigikantselei üles täiesti uut võimet, millega desinformatsiooni levikut tõkestada ja kriise valutumalt lahendada.\nStrateegilise kommunikatsiooni ehk stratkomi tagamise eelarve riigikantseleis kasvab tänavu hüppeliselt: varasemalt 60 000 eurolt 800 000 eurole aastas ehk 13,3 korda. Samal tasemel püsib see vähemalt järgmised neli aastat.\nPraeguse kahe kõrval võetakse Stenbocki majja ametisse kaheksa uut strateegilise kommunikatsiooni eksperti, kel igaühel oma ülesanded. Eesti peab välja kujundama võime monitoorida, vastusõnumeid edastada ja kriise senisest tõhusamalt lahendada. 2021. aastani kulub selleks kokku 3,26 miljonit eurot ja tulemuseks peab olema toimiv süsteem, mis ei põhineks enam ühel isikul.


Sten manitseb naisi: ajudele käimise ja pideva keelamisega jääte mehest ilma! - DELFI Naistekas\nPärast lahkuminekut kaks aastat kestnud suhtest olen hoolega järele mõelda saanud, miks üksteist vihkama hakkasime. Lõplikult ei saa ma sellest ilmselt kunagi aru, kuid pidev üksteise jälgimine ja keelamine võis vabalt otsustavaks saada. Olles astumas uude suhtlusesse põneva ja targa naisega märkan temas olulisi erinevusi. Ajude peenestamise ja kamandamise asemel antakse mulle vabad käed!\nOotamatult sülle sadanud vabadusega kepslesin jupp aega nagu noor vasikas kevadisel karjamaal. Näkitsesin rohtu siit, uurisin kasepuid sealt. Telefoninumbreid kogunes peadpööritava kiirusega. Ühel hetkel jõudis kohale uue silmarõõmu äraspidine psühholoogiline mõjutus — andes vabad käed, ei olegi nii huvitav enam paha poissi mängida. Pigem hakkab kuklas tiksuma veider ärevus — miks ma ise valida tohin, kellega ja kuidas suhtlen? Uskuge mind, püsisuhtes kipub seda vabadust ikka nutuselt väheks jääma. Igasugused telefonikõned ja vestlused internetis on kiirelt märgatud ning koheselt elukaaslase poolt “mitte süütuks” katalogiseeritud.\nEeldan, et kodune rutiin ja rahulolematus genereeribki kiiret teineteisest tüdimist. Ühe olulise põhjusena julgen tänasel hetkel välja tuua vestlusteemade kattuvuse. Pärast esmast armulõõma kustumist oleks vahva samal pinnal elava inimüksusega mõningatel teemadel pikemalt peatuda. Kui pidevalt vastuseks mühatusi saada, siis ajab närvi mustaks küll. Lausa jooma ajab. Ja suhtlust mujalt otsima.\nSten oma argipäevast: tuleb välja, et naised lähevad meeldivate meesteenindajate peale lausa pöördesse (18) 25.03.2016\nUus naistuttav ongi korduvalt mulle selgitanud, kui oluliseks saab sõprus suhte loomise juures. Ainult pimedale ihale ei ehita midagi. Muidugi, kui ei olegi soovi ehitusega tegelema hakata, siis võib vabalt vaid füüsilise külgetõmbega piirduda.\nÜks mõte on veel läbi erinevate suhtluste korduma ja piinama jäänud — miks alguses lausa hingesugulasena näiv inimene ühel hetkel kaotsi läheb? Jääb alles kulmu kortsutav tige olend koduuksel, kust enam sissegi astuda ei taha.


Rex - Ajax Eesti\nSuurendab kõigi Ajaxi turvasüsteemi toodete raadiust\nReX on raadiosignaali võimendi, mis suurendab kõigi Ajaxi turvasüsteemi toodete raadiust ning haldab nende suhtlust keskusega. See nutikas raadiosignaali võimendi võimaldab kasutajatel paigaldada oma Ajaxi seadmeid suuremale kaugusele keskusest, võimaldades kaitset näiteks mitmekordsetele kontoritele, üksikelamutele või isegi tootmisettevõtetele. Ühendades 5 Ajax ReXi turvasüsteemiga suureneb selle katvusala kuni 35 km²\nEdastab häireid 0,3 sekundiga\nVõimaldab keskusega suhelda kuni 1800 meetri kauguselt\nTööaeg tagavaratoitega kuni 35 tundi\nTagab usaldusväärse suhtluse\nReX võimaldab hallata süsteemi osasid või kõiki seadmeid. Ühendatud seadmete arv ei mõjuta aga häire edastamise kiirust.\nÜhte turvasüsteemi saab ühendada kuni 5 võimendit\nReX ühendab seadmed süsteemisiseselt autonoomsesse rühma. Võimendi võtab kontrolli üle, kui ühendus keskusega mingil põhjusel kaob. Kui üks anduritest saadab välja häire, võib ReX käivitada sireeni, et juhtumile tähelepanu juhtida ja sissemurdjad eemale hirmutada.\nTeine otsuste tegemise keskus\nReX kasutab Malevich OS operatsioonisüsteemi ning on sama võimas kui keskus. Nutikas võimendi haldab sellega ühendatud seadmeid ning suudab silmapilkselt kriitilisi otsuseid teha. ReX võimalused ja roll jätkab arenemist tänu tasuta operatsioonisüsteemile Malevich OS, mille uuendused on kõikidele kasutajatele kättesaadavad.\nAlati keskusega sünkroniseeritud\nReageerib viivitamatult ohtudele\nUued funktsioonid iga süsteemiuuendusega\nHoiab ära sissetungijate rünnakud\nMalevich OS operatsioonisüsteemi eriline tööloogika kaitseb ReXi tarkvaraliste ja riistvaraliste rünnakute eest ning tagab kaitse ka viiruste ja süsteemi kuritarvitamise vastu. Kogu ReXi suhtlus on krüpteeritud ning tänu sellele on signaali pealtkuulamine peaaegu täiesti võimatu. ReX püsib valvel ka voolukatkestuse korral kasutades sisseehitatud tagavaratoidet.\nTöötab kuni 35 tundi pärast voolukatkestust\nKõik andmed on krüpteeritud dünaamilise võtmega blokeerimisšifriga\nTeavitab segamisest ja signaali häiringutest\nLihtne ühendamine ja paigaldamine\nReXi ühendamiseks süsteemiga tuleb skaneerida QR kood, anda seadmele nimi ning lülitada see sisse. Seejärel tuleb valida nimekirjast seadmed, mida soovite võimendiga kasutada. Paigaldage ReX turvalisse kohta. Seadet ei ole vaja lahti võtta. Kasutage lihtsalt SmartBracket raami.\nMobiilne rakendus seadistamiseks ja katsetamiseks\nValige endale kõige sobivam Ajaxi komplekt 2 minutiga\nKirjeldage meile, mida te soovite valvata ning komplekteerime teie valduste jaoks andurid ja seadmed.\nRaadiokanali vahemiku laiendaja\nSeadme tüüp Juhtmevaba\nÜhilduvus Kõik Ajaxi jaoturid\n* Ei toeta MotionCami\nHäiresignaali edastamise aeg 0,3 sekundit\nMaksimaalselt ühendatud seadmed (ühe vahemiku laiendajaga süsteemis) Hub, Hub 2 – kuni 99\nHub Plus – kuni 149\nHub 2 Plus – kuni 199\nÜhendatud ReX-i maksimaalne arv jaoturi kohta * Rummu – 1\nHub Plus / Hub 2 / Hub 2 Plus – 5\n* ReXi saab ühendada ainult jaoturiga. ReX-i ei saa teise ReX-iga ühendada\nToiteallikas 110–240 V vooluvõrgust või 12 V, kui Hub / Hub Plus / ReX jaoks kasutatakse 12 V PSU-d\nKuni 35 tundi võrguühenduseta töötamist\nJeweller raadiotehnika Suhtlusulatus detektoritega – kuni 1800 m avatud ruumis\nLubatud niiskus Kuni 75%\nGarantii 24 kuu jooksul alates müügi kuupäevast\nKomplekt Intelligentne raadiosignaali vahemiku laiendaja ReX\nNutikas turvasüsteemi juhtpaneel täiustatud suhtlusvõimalustega\nJuhtmevaba sireen välitingimustesse


Nordecon ja Haven Kakumäe pidasid Lesta 10 kortermajade sarikapidu - Nordecon\nLesta 10 kolm kortermaja on 3-korruselised, hoonete brutopind on kokku 10695 m² ja netopind 9410 m². Kolmes majas on kokku 55 korterit, korterid on 2–5toalised. Maju ühendab maa-alune parkimiskorrus. Igast trepikojast viivad liftid soojustatud parklasse. Korterid on avara planeeringuga, kõrgete, 3-meetriste lagede, põrandakütte ja maast laeni akendega, mis tagavad rohke valguse. Korterid on varustatud „targa kodu“ süsteemiga, akendel on automaatsed katted. Pea igas korteris on sauna võimalus.\nLesta 10 kortermajad asuvad Haven Kakumäe jahtklubi kõrval mere ääres. Kortermajad asuvad 15 minuti kaugusel Tallinna kesklinnast, umbes 5 minuti kaugusel Rocca al Mare kaubanduskeskusest, 5 minuti kaugusel Kakumäe rannast ning umbes 25 minuti kaugusel Tallinna lennujaamast.


Detsember 2018 - Põhja-Eesti Pimedate Ühing\nUudised Kuukiir 2018 Detsember 2018\nPõhja-Eesti Pimedate Ühingu infoleht nr. 10\nJuhtkiri: Rahulikku jõuluaega!\n8. detsembril toimus ühingu üldkoosolek\nPõhja-Eesti Pimedate Ühingu tegevuskava aastaks 2019\nPõhja-Eesti Pimedate Ühingu eelarve aastaks 2019\nKurb minevik ja roosa tulevik\nMeenutusi Tartu Emajõe Kooli 135. aastapäeval\nJõulud on rahulikud pühad. Saab rahus maha istuda, või kasvõi kuuse alla pikali visata, ning lihtsalt olla. Olla koos oma lähedaste ja sõpradega ning muremõtetele puhkust anda. Jõulupühad, kui need viimaks käes on, ilmselt päris rahulikult mööduvadki. Aeg enne pühi seevastu nii rahulik ei kipu olema. Tohutult palju asju peab ju jõudma ära teha, enne kui jõuluõhtul rahumeeli maha istuda saab. Kingikotid ja toidukapid on tarvis täita, kodu koristada ja pidurüüsse sättida. Ikka kuhjub kõiksuguseid tegemisi, mis enne aastanumbri vahetumist tahaks jõuda ära teha. Hea nägemisega inimeselgi paneb kogu see jõulukarussell pea ringi käima. Lähenev aastavahetus lisab veel tuure juurde. Aga kui nägemist napib? Teeb see asja lihtsamaks, keerulisemaks või ei muuda midagi? Tõenäoliselt on kõik variandid võimalikud. Paljuski suhtumise küsimus ka. Osalt on ehk heagi, et kaubanduslikud ahvatlused meie pilgu eest varjule jäävad ega tõmba nii kergesti kaasa üleliigsete kulutuste libedale rajale. Teisalt ei hakka niisama lihtsalt ükski hea kingiidee silma. Tuleb kiirel ja närvilisel jõulueelsel ajal leida abiline, kellel oleks aega meiega kauplustesse kaasa tulla. Karussell aga tiirleb hoogsalt ja mahaastumiseks seda seisma panna ei saa. Igale olukorrale on üldjuhul siiski lahendus – kingitused võib valmis varuda kasvõi südasuvel, jõulusöögid tellida netipoest koju ja kuuse kojutoomisest on üldkokkuvõttes parem loobuda. Samas on äärmiselt kahju, kui peame mõnest asjast ilma jääma vaid seepärast, et silmanägemine kehvavõitu juhtub olema. Me teame omast käest, kui sageli tuleb nägemispuudega inimesel teha olukordade lahendamiseks kompromisse. Aga kes on öelnud, et valikuid pole sunnitud tegema kõik inimesed? Paraku ei jõua ega suuda kõik nägijadki jõulueelset maratoni kuldmedaliga võita. Kogu jõulude-eelne muretsemine ja rahmeldamine teeb jõulukuu kõike muud kui rahulikuks ajajärguks. Ja kui siis tuleb veel keegi ütlema, et milleks sulle seda kuuske vaja on, kui sa seda nagunii ei näe, siis ajab närvi täitsa püsti küll. Või arvamine, et sina ei pea kingitusi tegema, sest pimedalt inimeselt ei saa ometigi niisugust pingutust oodata. Inimestel on kõigil kiire ja taolisi küsimusi ei esitata pahatahtlikult, kuid need kipuvad pahandama ikkagi. Säh sulle siis rahulikku jõuluootust. Aga jah, tuleb proovida rahu säilitada ja mitte pahandada, sest vastasel juhul pole rahulikku jõuluaega ei meil endal ega inimestel meie kõrval.\nRahulikku jõuluaega ja särtsakat aastavahetust teile kõigile!\nLaupäeval, 8. detsembril, peeti Tondi8a maja saalis Põhja-Eesti Pimedate Ühingu üldkoosolekut. Kohal oli 22 hääleõiguslikku ühingu liiget, neist üks volituse kaudu. Arvestades, et ühingusse kuulub üle neljasaja liikme oli seda muidugi äärmiselt vähe, kuid ega üldkoosolek seetõttu veel pidamata ja otsused vastu võtmata ei jäänud.\nÜksmeelselt valiti üldkoosolekut juhatama Helen Künnap ja protokollijaametisse Ulrika Tint. Ühingu juhatuse poolt välja pakutud päevakorras oli neli küsimust ning üldkoosolek kinnitaski niisuguse päevakorra oma töö aluseks.\nLühidalt kokku võttes saab öelda, et ühingu arengukava aastateks 2019-2025 ning tegevuskava ja eelarve aastaks 2019 said kõik üldkoosoleku poolt kinnitatud. Küsimusi esitati vaid üksikuid ning diskussiooni üheski neis kolmes päevakorrapunkti teemas ei sündinud. Lisaettepanekuid, mida veel tulevaste aastate plaanidesse lisada ei tehtud.\nNeljanda päevakorrapunkti juures, kus jagati mitmesugust informatsiooni, rääkis Janne Jerva muuhulgas veidi lähemalt nägemispuudega inimestele pakutavatest rehabilitatsiooniteenustest. Võib loota, et järgmisel aastal mõnede teenuste mahud kasvavad.\nKoosolek oligi selleks korraks otsas.\nAlljärgnev Põhja-Eesti Pimedate Ühingu (edaspidi PPÜ) 2019. aasta tegevuskava on esitatud PPÜ juhatuse 27. novembril 2018 toimunud koosoleku otsusega kinnitamiseks PPÜ 8. detsembril 2018 üldkoosolekule.\nPPÜ jätkab 2019. aastal tegevust oma põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks ja vastavalt PPÜ juhatuse poolt vastu võetud prioriteetidele (juhatuse koosoleku protokoll nr. 13, 17. august 1999) ning 8. detsembril 2018 üldkoosoleku otsusega kinnitatud arengukavale.\nOlulisemad tegevussuunad 2019. aastal on:\ninfo ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna ligipääsetavuse parandamine;\nnägemispuudega inimeste sotsiaalset aktiivsust toetavate teenuste (sh kogemusnõustamisteenuse) tagamine ja arendamine;\nPPÜ finantsilise olukorra parandamine ja selleks annetuskampaaniate korraldamise jätkamine;\ntegevuskeskuse ja eriti kaitstud töökeskuse teenuse ning muude nägemispuudega inimeste tööhõivet parandavate teenuste arendamine ja selleks vajalike ressursside leidmine;\nTondi 8a hoone rekonstrueerimisprojekti etapiviisiline elluviimine, tõhusam majandamine ning selleks vajalike ressursside leidmine;\nvabatahtlike töö arendamine.\nUuena 2019. aastal PPÜ-s:\nPPÜ liikmete ja mitteliikmete suurem kaasamine PPÜ töösse;\nTondi 8a maja I korrusele automaatse tuleohutussüsteemi (ATS) paigaldamine;\nKoostöös Kaitseressursside Ametiga asendusteenistuja koha loomine PPÜ-sse.\nProjekti- või rahataotlused\nJärgmiseks aastaks on PPÜ juba esitanud järgmised projektid või rahataotlused:\nHasartmängumaksu Nõukogu (HMN) aastaprojektide taotlusvooru projekt „Põhja-Eesti Pimedate Ühingu tegevuskeskuse teenus 2019“;\nSotsiaalkindlustusametile pikaajalise kaitstud töö (PKT) hange.\nLisaks on ettevalmistamisel:\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile isikliku abistaja teenuse hange;\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile PPÜ tegevustoetus;\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile mittetulundustegevuse toetus;\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile nõustamisteenused;\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile infomaterjalide kohandamise teenus;\nTallinna Kultuuriametile PPÜ puhkpilliorkestri kontserttegevuse toetamiseks;\nEesti Puuetega Inimeste Fondile PPÜ tegevusruumidesse automaatse tuleohutussüsteemi (ATS) paigaldamine ja trepikodade elektrijuhtmestiku väljavahetamine.\nLisaks eespool toodule esitab PPÜ 2019. aastal ka teisi projekte ja taotlusi oma tegevuste ja maja rekonstrueerimisprojekti finantseerimiseks.\nOsa PPÜ tegevuseks vajalikust rahast saadakse Tondi 8a maja ruumide üürist.\nPPÜ-le on oluline organisatsiooniline jätkusuutlikkus. Selle arendamiseks:\nkaasatakse PPÜ tegevusse nii uusi nägemispuudega inimesi kui ka praeguseid liikmeid, selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse isetegemise konkurss;\nlaiendatakse koostööd nägemispuudega inimestega tegelevate organisatsioonidega nii Eestis kui ka välismaal;\nviiakse järk-järgult ellu 2013. aastal koostatud PPÜ nägemispuudega inimestele suunatud tugiteenuste arendamise ja sotsiaalkeskuse käivitamise äriplaan.\n2019. aastal jätkub:\nInfo täiendamine, kohandamine ja levitamine:\ninfomaterjalide kohandamine nägemispuudega inimestele sobivasse vormi;\ninfolehe Kuukiir väljaandmine;\navalikkust informeerivate tegevuste korraldamine (pressile intervjuude andmine, infolauaga avalikel üritustel osalemine vm);\nPPÜ kodulehe uuendamine ja Facebooki lehe täiendamine;\ninfo vahendamine venekeelsetele liikmetele.\nliikmete suunamine rehabilitatsioonialastele kursustele ja seminaridele ning rehabilitatsioonikursuste korraldamine;\nabivahendite informatsiooni kättesaadavuse tagamine;\ntoimetulekut toetavate kursuste korraldamine;\nisikliku abistaja teenuse osutamine Tallinna elanikele ning selle teenuse laiendamine;\nkogemusnõustaja konsultatsioonide osutamine Tallinna elanikele;\nTallinnas elavate juhtkoerte kasutajate toetamine koerte toitumisspetsialisti nõustamiste kaudu.\nrehabilitatsioonikursuste korraldamine ja liikmete suunamine rehabilitatsioonialastele kursustele ja seminaridele;\npikaajalise kaitstud töö teenuse osutamine.\nkultuuri- ja vabaajaürituste korraldamine;\nliikmete hobitegevusele kaasaaitamine;\nspordialane tegevus (s.h. osalemine Eesti Pimedate Spordiliidu ja Eesti Paraolümpiakomitee poolt korraldatavatel võistlustel);\npuhkpilliorkestri, ansambli ja solistide kontserttegevus;\nkäsitöö- ja keraamikaringi tegevus;\nliikmete suunamine Eesti Pimedate Liidu, Tallinna Puuetega Inimeste koja ja teiste võrgustiku organisatsioonide üritustele.\nFüüsilise keskkonna ligipääsetavus:\nühistranspordi ligipääsetavuse parandamine;\nristmike ligipääsetavuse suurendamine.\nEeltoodud tegevustele lisandub teiste PPÜ põhikirjaliste eesmärkide elluviimine ja Tondi 8a kinnistu haldamine.\nOma eesmärkide täitmiseks teeb PPÜ koostööd:\nTeiste puuetega inimeste ühendustega, Sotsiaalministeeriumiga, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga, Eesti Töötukassaga, Sotsiaalkindlustusametiga, kohalike omavalitsustega ning teiste koostööst huvitatud organisatsioonidega.\nPPÜ kuulub 2019. aastal jätkuvalt järgmiste mittetulunduslike ühenduste koosseisu ning osaleb aktiivselt nende töös: Eesti Pimedate Liit, Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskus, Pimedate Töökeskus Hariner, Tallinna Puuetega Inimeste Koda ja Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik.\nLisaks osaleb PPÜ Tallinna Linnavalitsuse Invakomisjoni töös.\nPõhja-Eesti Pimedate Ühingu eelarve 2019. aastaks\nEelarve on prognoositav. Summad on antud eurodes.\nSisseastumis- ja liikmemaks 1 200,00 eurot\n"Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet,\nisikliku abistaja teenus nägemispuudega inimestele" 115 000,00 eurot\nIsikliku abistaja teenuse omaosalus 3 400,00 eurot\ninfomaterjalide valmistamine nägemispuudega inimestele 3 000,00 eurot\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet, tegevustoetus 14 400,00 eurot\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet, nõustamisteenused 3 000,00 eurot\nHMN-TPIK tegevusprojekt (Kuukiir, üritused) 1 300,00 eurot\nSotsiaalkindlustusamet, pikaajaline kaitstud töö (PKT) 40 000,00 eurot\nmittetulundustegevuse toetus 3 000,00 eurot\nProjektitaotlused orkestri tegevuseks 1 000,00 eurot\nRenditulu Tondi 8a rentnikelt 56 000,00 eurot\nKommunaaltulu rentnikelt 32 000,00 eurot\nAutode parkimine Tondi 8a territooriumil 9 000,00 eurot\nAnnetused 3 000,00 eurot\nTulud kokku: 285 300,00 eurot\nIsikliku abistaja teenus nägemispuudega inimestele 115 000,00 eurot\nNõustamisteenused 3 000,00 eurot\nPikaajalise kaitstud töö kulud 40 000,00 eurot\nHuviringid 3 000,00 eurot\nOrkestri tegevus 1 000,00 eurot\nPersonalikulud (koos riiklike maksudega) 20 400,00 eurot\nRentnike kommunaalkulu 32 000,00 eurot\n(elekter, vesi, prügi, valve) 2 500,00 eurot\nPPÜ küttekulud 2 500,00 eurot\nTondi 8a maamaks 0,00 eurot\nTondi 8a kindlustus 640,00 eurot\nRaamatupidamine 3 600,00 eurot\nSideteenused, koduleht 600,00 eurot\nJoogivesi 350,00 eurot\nMajapidamis- ja kontoritarbed 1 000,00 eurot\nMaja hooldus 1 500,00 eurot\nKoristusteenus 5 700,00 eurot\nEhitusprojektide omaosalus 40 000,00 eurot\nKulud kokku: 280 490,00 eurot\nSaldo 4 810 eurot\nPimedad VABAMU muuseumi külastamas\nAsi sai alguse ühest arvutitunnist meile kõigile tuttava Arturiga, kes samal ajal, kui arvuti midagi omaette toimetas, tegi juttu Põhja-Eesti Pimedate Ühingu poolt korraldatud ideede konkursist ja et kas ma ei tahaks seal osaleda. Aga mul oli ammu soov külastada sel ajal veel renoveerimisel olevat Okupatsioonide muuseumi, mis sai hiljem nimeks VABAMU. Arutatud-tehtud. Kirjutasin väikese projekti moodi asjakese ja saatsin e-postiga kenasti ühingusse ära. Mõne aja pärast helistas Ahti Tomp ja teatas, et idee sai PPÜ juhatuse poolt rahastuse ja võin hakata külastust planeerima.\nMuidugi tuli oodata, kuni muuseum uuesti avatakse ja see sündiski kusagil suve lõpus. 27. septembril siis –olles kokku saanud tosina ligi pimedaid, nägemispuudelisi ja nende saatjat - läksimegi uurima, mida uuenenud muuseum meile pakub. Muuseumi töötajaga oli enne kokku lepitud, et võimalusel aitab meid ka kirjeldustõlk ja nii oligi . Lisaks giidile juhendas meid ka kena – ma olen kindel, kuigi ei näinud - kirjeldustõlgist proua ja samuti kena – jälle ei näinud, aga usun, et nii oli - giidist proua. Meile tehti puust ja punasest selgeks , mis siin muuseumis on ja miks.\nEesti rahval polnud möödunud sajandil kerge. Kaks totalitaarset režiimi otsustasid mõlemad just meie väikse riigi valida oma toimetamiste objektiks ja kannatasid, nagu alati, lihtsad ja süütud inimesed. Süütud tähendab selles mõttes, et nad ise ei teadnud endal mingit süüd olevat ja seda ei leidnud ka riik-vaba riik, kus nad enne õnnelikult elasid, aga uued korraloojad leidsid inimestel kõige erinevamaid „kuritegusid“ . Küll oli viga selles, et raha või muud vara oli liiga palju, küll selles, et käitise või talu omanik oli vähem oskajamatele kaasinimestele tööd ja leiba andnud. Kõige hullemad leidsid, et surmasaatmiseks piisab sellest, et keegi oli psüühiliselt haige, mustlane või koguni juut. Viimatinimetatute hulgast äratas meis erilist kaastunnet väikese juudi tüdruku lugu, kelle eestlannast hoidja kirjad olid muuseumis eksponaadiks ja kes koos 31 teise juudi lapsega Pärnu sünagoogis 1941. aasta novembris surnuks gaasitati, seega siis enam-vähem 77 aastat tagasi. Ka punaste mõrtsukate ja küüditajate ohverdamismasinaid-loomavaguneid-oli näha. Imestasime, kuidas nii väikesesse ruumi nii palju rahvavaenlasi mahtus. Tõsi küll , koorem vähenes iga jaamavahe järel suurel Venemaal, Nõukogude Venemaal. Ka saime käega katsuda paati, mis osa meie inimesi vabasse Läände viis. Paat ei olnud sugugi suur ja kui see paat pääses üle, oli ilmselt ka neid, mis –ja mille last-üle ei pääsenud. Ja kõik see toimus kahe maniaki, Adolf Hitleri ja Jossif Stalini ning nende kambajõmmide-sealhulgas kohalike-kaasabil ja juhtimisel.\nHilisemast perioodist oli muuseumikülastajatele näha argielu rudimente ,näiteks kommunaalmaja köök. See oli selline maja, kus inimesed elasid korterites, mis nagu ei kuulunud kellelegi. Igatahes mitte neile, kuigi neile oli elamispinna order väljastatud. Ega tänapäeva noored inimesed teagi, mis selline paber on. See andis õiguse sissekirjutuseks ja elamiseks selleks luba omavatele inimestele. Mitte igaüks ei tohtinud su juurde tol ajal elama tulla. Ikka ainult see, kel luba. Näiteks küüditatud ei tohtinud kaua aega pealinnas elada.\nMuuseumikülastusest osavõtjate hulgas oli neid, kes mäletasid-ja mõni ka sooja sõnaga-minevikku ,aga ka vist mõni, kes ei mäletanud. Kõiki saatjaid ma ei tundnud. Igatahes oli väga tore külastus ja kui võimalik, läheme edaspidigi mõnda muuseumi või huvitavasse kohta.\nTartu Emajõe Kooli õppetöö algusaastatest pärast sõda\nJärgmisel aastal, aastal 2019, möödub minu astumisest Tartu Emajõe Kooli juba 70 aastat. Sel ajal oli meie kooli nimeks Tartu Pimedate Kool. Minu esimesel õpetajal Ilse Tamrel on eluaastaid kogunenud juba 93. Mul on meeles, et lapsena sõitsin kord tema süles istudes rongiga Tallinnast Tartusse. Aastail 1950-1953 oli Ilse Tamre meie kooli direktor. See aeg oli raske ja keeruline. Koolil ei jätkunud punktkirjapaberit ega punktkirjamasinaid, rääkimata juba punktkirjas õpikuist. Hädavajalikke kirjatekste, näiteks ülesandeid ja harjutusi pidid õpetajad ise meile punktkirjamasinaga kirjutama. Kuna õpetajate tuba asus poiste magamistoa kõrval, siis kuulsime tihti, kuidas õpetaja Miralda Täht õhtuti usinalt punktkirjamasinal kirjutas. Õpilastel olid punktkirjatahvlid ja käsitsi puidust valmistatud kirjutustihvtid ja paber oli enamasti kehva kvaliteediga. Voodimadratsiteks olid meil õlgedega täidetud kotid, mis hommikuti kohevaks soputamise ajal tekitasid tolmu. Toidunõud olid enamasti alumiiniumplekist, läksid kergesti kuumaks ja söögiajal need klõbisesid. Toidukraam toodi kooli käru või kelguga.\nTartu Emajõe Kooli keskkooli esimesest lennust\nAastal 1958 muutus Tartu Emajõe Kool keskkooliks. I lend lõpetas 1962. Lõpetanuid oli 7, neist 6 pimedad ja 1 vaegnägija: Ellen Kasikov, Maie ja Tiiu Tropp, Arvo ja Raivo Kunder, Sven Lääts ning mina Vello Vart. Meist seitsmest viis on juba elust lahkunud.\nPunktkirjas õpikuid meil tol ajal ei olnud. Õpitav materjal tuli konspekteerida punktkirjatahvlite abil tavalistesse üldvihikutesse. Konspekteeritava materjali ettevalmistamine nõudis ka õpetajailt omajagu tööd, aga õpetajad olid meil head ja õppimisega saime hakkama, kuid loomulikult polnud see kerge. Meie väärt õppealajuhatajaks oli väga erudeeritud Olav Mihkel Klaassen ning väärt klassijuhatajaks noor, kuid tubli Ants Siimer.\nTallinna Pimedate Kooli avamisest saja aasta möödumist tähistati Tartus.\nEestis algas pimedatele hariduse andmine ametlikult aastal 1883, kui avati Tallinna Pimedate Kool. Saja aasta möödumist sellest sündmusest tähistati suurejooneliselt Tartus aastal 1983. Meie ajaloolase Aldo Kalsi algatusel moodustati selleks Eesti Pimedate Ühingu juurde juubelikomisjon. Eesti Pimedate Muuseumis korraldati asjakohane näitus. Pedagoogilises koolis toimus kontsertaktus, Kus Aldo Kals kõneles Eesti pimedate ajaloost, Aime Paliale Tallinna Pimedate Koolist ja Tartu Pimedate Koolist, Leeve Speek ja Ants Siimer Kaugõppe Erikeskkoolist. Esinesid Eesti Pimedate Ühingu Ühendkoor lauljatega Tallinnast, Tartust, Pärnust ja Haapsalust ning II Eriinternaatkooli, see tähendab Tartu Emajõe Kooli õpilased.\nKäesoleva aasta viimane teeninduspäev Tondi tänava majas on 20. detsember ning uuel aastal esimene 3. jaanuar.\nInfolehe toimetus soovib kõigile oma lugejatele rahulikku jõuluaega ning elamusterikast aastavahetust!


SEB: ettevõtete kasum kosub langenud tulude kiuste\nMihkel Nestor • 4. detsember 2015 kell 7:42\nLõppeval nädalal uuendati mitmeid olulisi majandusindikaatoreid, mis andis kinnitust, et hoolimata tugevale sisetarbimise kasvule ettevõtlussektori käive vähenes, kirjutas SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor.\nJärgneb Nestori nädalakommentaar kolmanda kvartali majandustulemuste kohta.\nÜllatavalt suutsid ettevõtted, hoolimata tulude langusele suurendada kasumlikkust, kahjuks küll ära jäetud investeeringute arvelt. Tööstustoodangu langus oktoobris pidurdus ja tundub, et aasta lõpp võib sektori jaoks olla senisest parem. Euroopa Keskpanga meetmed euro nõrgestamiseks toetavad perspektiivis ka Eesti ettevõtete konkurentsipositsiooni.\nEttevõtete tulud endiselt kahanemas\nEttevõtlussektori müügitulu kahanes kolmandas kvartalis eelmise aasta sama ajaga võrreldes 2,4%. Ettevõtete tulud on olnud languses terve aasta vältel, mis kiiresti tõusvate tööjõukulude tõttu on varasemalt vähendanud kasumlikkust, kuid mis peamine – lükanud edasi investeeringuid tegevuse arendamisse.\nSuurema käibega sektoritest kasvas müügitulu jaekaubanduses (+4%) ja mootorsõidukite müügis ning teeninduses (+9%), mida mõjutas palgakasvu hoogustumine. Kolmeprotsendist käibekasvu näitas ka info ja side sektor. Küll ei olnud selle allikaks programmeerimise ja IT-konsultatsioonide tegevusala, kus müügitulu langes 15%, vaid peamiselt telekommunikatsiooniettevõtete kasv.\nEhk veidi ootamatult suurenes müügitulu ka põllu- ja metsamajanduse tegevusalal (+1,5%). Sektori tulemusi parandas metsanduse 5%ne kasv, kuid ka taime- ja loomakasvatuse tegevusalal vähenes ettevõtete käive kõigest 0,8%. Käibemahukatest sektoritest jätkus hulgimüügi ning veonduse ja laonduse tegevusala pikaajaline langus, vastavalt -5% ja -6%.\nPea 6% vähenes ka ehitussektori müügitulu, mis aasta esimesel kahel kvartalil näitas veel korralikku müügikasvu. Seejuures pöördus langusesse ka aasta esimeses pooles väga kiirelt kasvanud väikeste ehitusettevõtete müügitulu.\nSuurprojektidest ja Euroopa Liidu tõukefondide rahastusest sõltuvate suurettevõtete jaoks on äri olnud keerukas juba pikemat aega, kuid inimeste kasvanud sissetulekud on seni väikeehitust soodustanud. Tundub, et esmane hoog eluasemete renoveerimisel on lahtumas.\nTöötleva tööstuse jaoks tervikuna ei olnud suvekuud kuigi edukad, sektori müügitulu vähenes 3%. Kuigi aasta esimesel kahel kvartalil tööstuse käive veel kasvas, ei ole ka kolmas kvartal niivõrd negatiivne kui esmapilgul tundub.\nLangusesse panustas peamiselt elektroonikatööstus, kus müük vähenes veerandi võrra. Haru langus on tingitud peamiselt ühe suure ettevõtte vähenenud nõudlusest. Elektroonikatööstuse mõju eemaldades oleks töötleva tööstuse müük pea protsendi võrra kasvanud ja enamuse suurte harude jaoks oli aasta III kvartal II kvartalist edukam. Üldpilti mõjutasid ka mõned olulised positiivsed tulemused – väga tugeva panuse andis tööstusele suure puidusektori edukas tegevus.\nPuidutööstuses kasvas müügitulu III kvartalis lausa 15%, mis rahas on pea 60 mln eurot. Teises sellel aastal edukalt esinenud harus, mööblitööstuses, suurenes müük 16%. Mõlemat haru on toetanud tugev ekspordikasv nii Skandinaavia kui Saksamaa suunal.\nMüügitulu kasv on seni pidevalt kiirenenud metalltoodete tootmises, kus ettevõtete kogukäive kasvas III kvartalis 10%. Suvekuud olid paremad varasemalt languses olnud toiduainetetööstusele, kus nüüdseks on müügitulu vähenemine peatunud. Suurtest tööstusharudest on müügitulu aasta jooksul tugevalt langenud raskustesse sattunud keemiatööstuses. Müügitulu vähenes ka paljudes väiksemates tööstusharudes.\nOktoobris tööstustoodangu langus pidurdus\nSeptembris veel 4%-ni ulatunud tööstustoodangu kahanemine pidurdus oktoobris -2%-ni. Elektrienergia tootmine, mis moodustab tööstustoodangust suure osa, on ka sügiskuudel olnud eelneva aastaga võrreldes languses, kuid kui suvel oli tootmismaht pea kolmandiku võrra väiksem, siis oktoobris -14%. Töötlevas tööstuses jäi toodangumaht eelmise aasta oktoobri tasemele, mis arvesse võttes 25% langust elektroonikatööstuses on märkimisväärne. Nagu ka kolmanda kvartali müügitulude puhul, aitas elektroonikatööstuse langust kompenseerida puidutööstus, kus tootmine kasvas oktoobris 9%.\nTeised olulised harud, mis toodangu kasvu panustasid olid veel toiduainetööstus (+1%), elektriseadmete tootmine (+10%) ja mööblitootmine (+9%). Küll tundub trend olevat pöördumas metalltoodete tootmises, kus septembrist alates on mahud hakanud kahanema. Oktoobris vähenes varem edukalt kasvanud harus toodangumaht 6%.\nTööstuse paremale tulevikule viitab uute tellimuste vähenemise pidurdumine. Kui varasematel kuudel on tellimuste järgi tootvates harudes nõudlus aastavõrdluses vähenenud isegi 10-20%, siis oktoobris vaid 2%. Tõusnud on tellimused näiteks masinatele ja seadmetele, mootorsõidukitele ja haagistele, farmaatsiatoodetele ja muudele transpordivahenditele (põhiliselt väikelaevatööstus).\nKeskpanga lõtv rahapoliitika jätkub\nNeljapäeval andis Euroopa Keskpank teada, et pikendab senist varaostuprogrammi ja langetab deposiitidelt võetava intressimäära -0,3% tasemele. Kuigi euroala töötuse on kahanemas, jääb inflatsioon keskpanga eesmärgile selgelt alla. Omaette küsimuseks jääb, kas täiendav surve raha pakkumise suurendamiseks kannab vilja, kui probleemiks on vähene nõudlus. Küll mõjutavad keskpanga sammud eurot edasise nõrgenemise suunas teiste valuutade suhtes, mis peaks Euroopa eksportijatele täiendavat hingamisruumi andma.