Miks on see maailm hädaorg? - Eesti Kirik\n21.03.2018 | Jaan Tooming | Rubriik: Arvamus, Lugejate kirjad\nKui inimene on noor, rikas, täis väge, siis ta ei mõtle selle maailma hädadele. Aga teda võib rabada haigus, ta võib pankrotti jääda ning silmini võlgadesse, naine või mees võib teda reeta, vanemad surevad ning ka ta ise on lõpuks siruli surivoodil. Püsitu, kaduv on selle maailma pale, lilled närtsivad, pilved muudavad kuju, ja elu lõpus näeme, et kogu möödunud elu oli vaid välgusähvatus pimedas öös.\nMuidugi, ka teatavate asjaolude igaveseks kuulutamine on kurjast. Impeeriumid räuskavad ennast igaveseks, kuid siiski lõpuks varisevad. Seda on õpetanud meile inimkonna ajalugu, kuigi me ei taha ajaloost õppust võtta. Samal ajal Vene ja Eesti vaheline Tartu rahu, mis kuulutati igaveseks, oli ju hea, isegi väga hea, kuid seda on juba piiride muutmisega rikutud.\nMis on inimene ja rahvad universumi ajaloos? Ligi 14 mld aastat universumit ning 5000 aastat kirja leiutamisest Sumeris ja Egiptuses. See on vähem kui silmapilgutus võrreldes universumi eaga. 200 aastat tehnilist revolutsiooni, mis on meid viinud katastroofi äärele, kui mõtleme maailma ökoloogilisele olukorrale.\nInimese elu on habras, targad on ikka elanud igat päeva kui viimast, see annab keskendumis- ja tähelepanuvõime tähtsaimale päeva jooksul. Aga enamik elab, nagu oleksid nad igavesed. Oh seda valu ja vingumist, kui neid hädad tabavad. Me kütame iseendale põrgut, iga päev õnnetused, tapmised, looduskatastroofid, aina uued uudised maailma saastamisest ja kliima soojenemisest. Lõpuks oleme nõdrad ja vanad, mitte kellelgi pole pääsu, mitte kellelgi selles igavesti muutuvas maailmas.\nAinult vahel puhkevad kunsti õied, mis annavad meile illusiooni kestvusest, kuid needki kaovad universumi muutumisse. Jäädavus on illusioon, ainult usklikud igatsevad siit hädaorust pääseda igavesse Taevasse. Seda taevarõõmu ei suuda väärata miski, ei sünd, ei surm, ei vanadus. Siis võib hetkeks ka see maailm näidata paradiislikku palet oma muutuvuses, kus me maa peal viibime taevas – kus meile aimub Jumala riik. Oh, Jeesus, halasta!\nEelmine: Eelkäijad on teinud meist selle, kes oleme\nJärgmine: Miks kirikule raha on vaja?


Chrysler Club Foorum • Vaata teemat - Värske mure\nTänane kuupäev Pühapäev 23 Veebr, 2020 19:10\nTeema pealkiri: Värske mure\nPostitatud: Laupäev 19 Jaan, 2019 21:19\nLiitunud: Laupäev 19 Jaan, 2019 21:03\nVärskelt ostetud 2,5 CRD(5.01.19)nädala seisis ja käivitus.Nüüd jälle nädala seisis ja täna vaid mõned korrad lubas ja vaikus.\nKui mängida eelsüüte ja selle etteande pumbaga(lasta mitu korda-süüde sisse,eelsüüte tuli kustub-niimoodi 3-4 korda) siis korda paar t nagu lubab ja siis jälle vaid kedrab,ei mingit lubamist ja käima ei lähe.Ehk keegi värskele omanikule mõne hea vihje annaks.Ette tänulik olles!!!\nTeema pealkiri: Re: Värske mure\nPostitatud: Pühapäev 20 Jaan, 2019 22:51\nKui nõnda tihe autokasutus, siis esimene asi - aku!\nKui pardapinge jääb alla 11v, siis pihusteid ei avata ja jäädki ketrama. Aga sealt omakorda vooluta jääv immoaju kergitab kaabut. Ja pihustitele ei meeldi ka kuivalt käimine, ehk siis 2-3x käimast max. Kui käima ei lähe, pole mõtet pihusteid läbi hekseldada, siis on sul kohe ka paarisajaeurone remondiarve näpus.\nPane krokud peale, või peale sõitu võta aku tuppa, kuni järgmise sõiduni. Säästab mootorit oluliselt vähem. Praeguse külmaga ja olematu õlirõhuga on ka mootoris kulumine 80x suurem, kui tavaliselt.\nKindlasti tasuks üle kontrollida ka küünlad, kui seda juba ei ole tehtud, või on ehk mõni arve ka autoga kaasas?\nPostitatud: Esmaspäev 21 Jaan, 2019 12:07\nTänks abikä eest,kuid jah,ka nonde pikendustega ei kõssugi.Paarr korda lubab,kui vahet pidada ja siis korrata seda juba nõndanimetadud "eelmängu" ja vaikus valitseb me õue peal.Vist peaks otsima mõne ,kes tolle rüperaali omanik on,ehk saaks teada mis nimelt ei toimi.\nPostitatud: Esmaspäev 21 Jaan, 2019 19:58\nDiagnostika aitaks kindlasti sammu võrra lähemale. Kui ise tahad "nullida", siis akul miinusjuhe maha. Kas siis keera tuled peale või pane salongis tuli põlema niiöelda, et ta terve auto voolu ära tarbiks. Mina olen lihtsalt süüte sisse keerand, kui juhe maas ja vajutad pidurit 10 sekundit. Juhe peale tagasi ja kui ikka käima partsatab, siis järelikult midagi oli, mis teda häirib. On veidi julgem arvutiga mehe juurde minna, sest siis on teada, et on põhjus.\nMüügiplatsidel sai kunagi niimoodi bensuVoyasid käima, sest tühjast akust tingituna miljon viga ja aju läheb lolliks. Aga proovisõidud said tehtud ja pettutud autos ja minema mindud, aga platsiomanik sai targemaks.\nPostitatud: Esmaspäev 21 Jaan, 2019 22:50\nNõrga akuga sain enda omal mootori tulegi põlema. Akut laadides paranes. Voolu osas tundlik see riistapuu jah. Soovitan Magnumi poolt pakutud meetodit, seda proovitud ka teiste omatud sõidukitega, enamjaolt toimib\nPostitatud: Pühapäev 27 Jaan, 2019 9:33\nVeribiigtänx teitele hää info eest.Vigadeks siis leitud kehvake aku ja nukaandur.Sõber laulab nüüd nagu linnuke ja om tõesti mugav kulgemise vahend.Teel nagu raudnael.Jess,igati rahul ja ......kaalun juba selle klubi liikmelisust.\nKindlat kätt ja libedat teed(fanni peab ka saama)!!!\nPostitatud: Pühapäev 27 Jaan, 2019 15:42


Rein Veidemann: mis see Eesti märk üldse olla saab - Tänane leht\nRein Veidemann: mis see Eesti märk üldse olla saab\n14. märts 2016, 14:05 2 min lugemist\nEestile visuaalse kuvandi ning selle juurde kuuluva logo väljatöötamisel tuleb või oleks tulnud lähtuda sellest, et tegemist pole sümboliloomega. Kuigi sümbolidki on märgid, kuulub sümboli juurde selle kui märgi ja tähenduse vankumatu seos. Sümbolid on meil olemas: sinimustvalge lipp ja riigivapp. Eesti märk on seevastu pigem visiitkaart, mille esitame kohtumisel teistega, aga mille puhul tunneme ka iseend esitlemisväärsena.\nVisiitkaardil olevad perekonnanimi, tegevusala, amet või tiitel kujutavad endast ühte sõnasse või lausesse tihendatud jutustusi. Igaüht neist komponentidest võib arendada, laiendada. Eesti märgi otsimine ongi Eestile perenime (kuuluvuse, päritolu, liigitunnuse) otsimine.\nEestlastele hakati perekonnanimesid andma 19. sajandi algupoolel. Neid oli 41 000 väga erineval viisil moodustatud liignime (ka «priinime», sest kuuluvustunnus oli üks pärisorjusest vabastamise tulemusi). Paljud häbenesid nime, mille mõisnik oli neile külge kleepinud või talupoeg ise endale võtnud, et paistaks «kultuursem».\nHilisem nimevahetus oli aga kallis asi. Nimede eestistamine 1930ndate teisel poolel näitab perenime tihedat seost identiteediga, milles keskne on minajutustus (resp omamüüt). Siinöeldu tähendab seda, et Eesti märgi otsiminegi algab sõnast, lausest, jutustusest, müüdist (seega tuleks kaasata folkloriste, etnolooge, filolooge), mis vormistatakse disainitud piltkujundiks. Mitte aga vastupidi, et kõigepealt disain ja seejärel lugu.\nMõni aeg tagasi olime häiritud teatest, et lätlaste visiitkaart on «Maa, mis laulab». Koorilaulu traditsioon on lõunanaabritel sama oluline kui meil, sest kui see sündis, olime üheskoos Liivimaa kubermangus. Nõnda siis, seda lugu me oma visiitkaardile enam paigutada ei saa. On aga ometi teisigi kvaliteete, millest kolmele tahaksin siinkohal osutada: Eesti mitmekordsele «piiririigilisusele», vaheldusrikkale puhtale keskkonnale ning ajaloost läbitulemisele. Need kolm on võimalik sulatada ühte tunnuslausesse.\nLoetagu akadeemik Jaan Unduski kahte esseed eestlusest, «Nagu kivikild hamba all» (1998) ja «Kas meist saavad balti baskid ehk kuidas olla esindatud» (2002). Esimeses iseloomustatakse eestlast kui oma hetke ootavat «väikest fatalisti Euroopa serval», teises nähakse Eestit Euroopa maagilise (üllatusi pakkuva, kütkestava, aga ka loova) perifeeriana.\nMis saab olla teistele intrigeerivam kui avastada Eestis Euroopa «maagiline serv». Mõjub peaaegu samaväärselt Pythease Ultima Thulega. Teisalt turgutab sajandeid serval püsimine ka meie kollektiivset eneseteadvust. Vältida kadumist kuristikku, eks see olegi olnud meie põhiline kangelastegu. Niisiis võiks olla trükitud meie visiitkaardile: «Eesti – Euroopa maagiline perifeeria.»\nJa nüüd on juba disainerite kord, kuidas see logo piltkujundiks vormida.


Kümme nädalat treeninud algajad asuvad starti\nKaks ümber Viljandi järve jooksu vabatahtlikku treenijat asuvad homme koos tuhandete teistega stardijoonele, et teha ligi 12 kilomeetri pikkune jooksuring. Mõlemad vabatahtlikud nentisid aga enne jooksu, et haiguste ja traumade tõttu ei pruugi tulemus tulla päris see, mille nimel treeniti.\nKümme nädalat enne ümber Viljandi järve jooksu starti hakkas jooksutreener Einar Kaigas sündmuse kodulehel andma nõu algajatele jooksjatele. Et treenijad saaksid motivatsiooni juurde valisid jooksu korraldajad kümnete soovijate seast kaks vabatahtlikku, kes hakkasid treeneri personaalsel nõustamisel harjutama. Samal ajal pidasid nad jooksu lehel blogi, kus kirjeldasid kord nädalas oma tegemisi ja arengut.\nÜheks valituks osutus 47aastane viljandlane Tõnu Talimaa, kes jooksis viimati ümber järve ligi 30 aastat tagasi, kuid on olnud viimastel aastatel üks kiiremaid kepikõndijaid. Teine vabatahtlik treenija on Võhmas elav Maris Huopolainen, kes enda sõnul pole jooksuga varem tegelenud, kuid on end vormis hoidnud aeroobikat ja rahvatantsu tehes.\nTreeningud algasid mõlemale algajale küll raskelt, kuid areng oli märgatav. Paraku on mõlemat treenijat tabanud kümne nädala jooksul ka tagasilöögid. Mõlemal on olnud muresid jalalihastega ning viirushaigustega.\nNädal enne starti tunnistas Maris Huopolainen, et valusa säärelihase tõttu on ta treeneri juhendamisel tegelenud peamiselt rattasõidu ning kiire kõndimisega. Tõnu Talimaa oli enda hinnangul veel paar nädalat tagasi sellises vormis, et valmistus jooksma ajaga 1:05, kuid siis tabas teda nohu, köha ja palavik. «Praeguses seisus oleksin ilmselt rahul kui suudaksin ületada oma kepikõnni rekordi ehk siis 1.20,» sõnas ta.\nTreener Einar Kaigas on optimistlikum ning usub, et mõlemad on valmis jooksul enda jaoks head tulemust tegema. Tema hinnangul mõistavad mõlemad treenijad, milline pingutus on ümber Viljandi järve jooks ning oskavad tänu sellele rajal oma jõudu jagada.\nKümnele nädalale tagasi vaadates tunnistasid mõlemad, et neil oli raskeid hetki. Tõnu Talimaa kirjutas oma blogis, et oli ka hetki, kui ta mõtles treenimise pooleli jätta, kuid just pereliikmed olid need, kes utsitasid teda jätkama. «Noorim tütar ütles, et kepikõnniga võin järgmine aasta taas esimeseks tulla kui tahan seda spordiala tõsiselt teha, aga sellises treeningprogrammis osalemises võimalust ei pruugi mul enam tulla,» lisas Talimaa.\nÜmber Viljandi järve jooksu korraldajad viisid klubi Jooksupartner treeneri Einar Kaigasega koos algajate treeningprogrammi läbi selleks, et julgustada algajaid treenima. Esimene treeningpäev oli vabariigi aastapäev, 24. veebruar. Juhendaja kirjelduse kohaselt alustati harjutamist sellega, et treeniti treenimise alustamiseks. Esimeste nädalate kava järgi käidi jooksmas kaks kuni kolm korda nädalas ning treener manitses kõiki algajaid alustama väga rahulikut. «Alguses tuleb joosta väga aeglaselt, isegi kui see esialgu koomiline tundub,» manitses ta avanädalal harrastajaid.\nAegamööda koormused kerkisid ning ka kiirendusharjutusi tegid treenijad tihedamalt. Kümne nädala jooksul said harjutajad teada, mis on fartlek ja ÜKE, kuidas joosta kiirendusi ning milliseid venitusharjutusi peaks tegema. Samuti andis treener toitumis- ja riietumissoovitusi.\nÜmber Viljandi järve jooks on Eesti vanim rahvaspordivõistlus ning 1. mail kell 12 antakse sellele start juba 85. korda.


Veebiseminar Rita Rätsepaga "Kuidas mõjutavad erinevad kasvatusstiilid vanema ja lapse omavahelisi suhteid" 19.01.2022 - Meaningful Talks\nAvaleht Veebiseminarid Veebiseminar Rita Rätsepaga "Kuidas mõjutavad erinevad kasvatusstiilid vanema ja lapse omavahelisi suhteid" 19.01.2022\nVeebiseminar Rita Rätsepaga “Kuidas mõjutavad erinevad kasvatusstiilid vanema ja lapse omavahelisi suhteid” 19.01.2022\nÜHEKORDSE VAATAMISE PILET ON 19 EUR\nKui soovid liituda meie kogukonnaga, kus on üleval kõik meie varasemad sündmused ja soovid võimalust osaleda kõikidel meie tulevatel sündmustel, siis soeta endale:\nKOGUKONNA PILET 19 EUR – Kogukonna “Teadliku vanemluse kunst” PILET 19 eur, sellega saad kuulata seda veebiseminari ja 1 kuu jooksul vaadata kõiki teisi kogukonnas olevaid veebiseminare. Soovi korral lõpeta 1 kuu möödudes liikmelisus või jätka ja saa osa kõikidest järgmistest veebiseminaridest ja konverentsidest 19 eur eest kuus. Kogukonnaga saad liituda siin, et kuulata seminari kogukonna liikmena: https://meaningfultalks.eu/tvk\nKasvatusstiilid – nende mõju lastele ja vanem-laps omavahelistele suhetele:\n– Millised on minu kasvatusstiilid?\n– Kuidas olla hea lapsevanem?\n– Milline on erinevate kasvatusstiilide mõju lastele?\n– Kuidas mõjutavad erinevad kasvatusstiilid vanema ja lapse omavahelisi suhteid?\nVeebiseminar Jaan Aruga "Kuidas nutiseadmed kontrollivad laste tähelepanu ja mõjutavad meie tulevikku"\nVeebiseminar Rita Rätsepaga "TULLA PEAST SÜDAME JUURDE" 20.04.2022 kell 18.00


.:: Mängudemaa ::. - H-e-b slim down showdown\nMenstruatsiooni ilmnemise tunnused on sel juhul otseselt seotud tsükli rikkumise põhjustega. Kahjuks on vaagnapõletikuprotsessid üks levinumaid põhjuseid igasuguste kõrvalekallete tekkeks naisorganismis.\nSee võib põhjustada kas banaalset verejooksu või enneaegseid perioode.\nKui naine rasestub, võib ta oma ametiaja alguses tunda kerget verejooksu, mis sarnaneb menstruatsiooniga. See on tingitud asjaolust, et raseduse varajases staadiumis nädalat implanteeritakse fikseeritakse viljastatud munarakk, olles munajuhade kaudu teekonna ületanud, emaka seintele.\nSamal ajal hävitatakse osa veresoontest, mis aitavad kaasa väikese vere eraldumisele, mis meenutab väheseid menstruatsioone. Nii juhtub, et naine ajab kriitiliste päevade alguse segi emaka veritsusega, mis algab siis, kui emakas tekib põletikuline protsess, see on vigastatud, selles on moodustunud kasvaja või on muid haigusi.\nLapse ootamine võib olla seotud mõne patoloogiaga, näiteks emakavälise rasedusega, ja siis võivad menstruatsioonid tulla plaanist ettepoole. Tahtmatu raseduse katkemine on ka varajase menstruatsiooni põhjus.\nSellised olukorrad on naiste tervisele väga ohtlikud ja nõuavad arstide viivitamatut osalemist ja täiendavat kirurgilist sekkumist. Paljud daamid "määravad" arstiga nõu pidamata rasestumisvastaseid hormonaalseid rasestumisvastaseid vahendeid, mis võivad põhjustada mitmesuguseid häireid kehas ja tsükli katkemist, mis aitab kaasa varajastele menstruatsioonidele.\nSageli annab varajane verejooks märku, et naisel on pärast kaitsmata sugu sugulisel teel leviv nakkus.\nVarajane kõhn menstruatsioon: mida see tähendab?\nNaised, kes reisivad või töötavad sageli erinevates riikides, võivad kogeda varaseid perioode. See on tingitud asjaolust, et keha vajab ajavööndite ja kliimatingimuste muutmisel aklimatiseerumist. Naise keha töötab intensiivses režiimis, nii et tsükkel ebaõnnestub. Noores eas ei tohiks varane menstruatsioon tüdrukut eriti muretseda, kuna tema hormonaalne süsteem alles luuakse, moodustades menstruaaltsükli. Menopausile lähenevad küpsed naised ei karda ka tsükli häireid, kuna neid seostatakse vanuseomadustega.\nMenstruatsiooni ilmnemise tunnused on sel juhul otseselt seotud tsükli rikkumise põhjustega. Kui varajase menstruatsiooni põhjustasid kesknärvisüsteemi talitlushäired, siis reeglina mööduvad kriitilistel päevadel naise heaolu kõrvalekalded.\nSageli kaebab naine selliseid seisundiga seotud probleeme: Peavalu. Iivelduse ilmnemine teadmata põhjustel. Sellistes olukordades kardavad mõned daamid, et see võib olla esimene märk huvitavast olukorrast.\nPisaravoolus ja äkilised meeleolumuutused. Mõne daami uni on halb. Põhjendamatu pisaravool. Kaasaegses maailmas seisavad naised sageli silmitsi menstruatsiooni varajase saabumisega, kuid antud juhul on see seisund rangelt individuaalne. Sõltuvalt tervislikust seisundist läbib naine varased kriitilised päevad.\nPidage meeles, et hormonaalsete häirete korral kehas võib verejooks olla rohke ja mõnikord võib märgata isegi verehüübeid. Kui kehas on infektsioon, täheldatakse alakõhus tõmbamisvalusid. Lisaks võib märkida valu nimmepiirkonnas. Vaatleme eraldi juhtumit, kus tsükli muutused on põhjustatud lapse kontseptsioonist. Kui daam on seksuaalselt aktiivne, võib tulla päev, mil vaatamata rasestumisvastaste vahendite kasutamisele saabub varajane menstruatsioon, kuid need on põhjustatud rasedusest.\nApteegist peate ostma kõige tavalisema rasedustesti järgmistel juhtudel: Kriitilised päevad saabusid päeva varem kui oodatud kuupäev. Voolamise arvukus ja intensiivsus on järsult vähenenud. Sekreteeritava vere värv on muutunud. Voolus on saanud pruuni või roosaka tooni.\nSponsor - Mängudemaa\nKaalulangus tervisliku soomise kaudu Slim Down Showdown Kui teie magusaisu on skeptiline, puistage kogu asi tükeldatud värskete puuviljadega, et saada loomulik suhkru hitt.\nSlim Down Showdown Banaan, spinat, kiivi, mustikad ja kakao\nKriitiliste päevade arv on vähenenud ja näiteks tavalise 7 päeva asemel oli neid vaid 4. Kõik need protsessid on tingitud asjaolust, et viljastatud munarakk implanteeritakse emaka seintele, häirides veresooni. Seega varased perioodid. Loodus on alati hämmastav ja veelgi enam varase reguleerimise põhjuste osas. Seega, kui menstruatsioon saabus varem kui 5 päeva, siis on soovitatav uurida mitmeid peamisi põhjuseid, mis võivad selle nähtuse põhjustada: Naiste reproduktiivse süsteemi normaalseks toimimiseks peavad mitu elundit töötama korraga harmooniliselt.\nJa kui üks neist "rämpsu" teeb, siis pole üllatav, et menstruatsioon saabub oodatust 5 päeva varem. Ja kui pöördusite selle nähtuse põhjuse väljaselgitamiseks günekoloogi poole, siis võite sellel teel leida emaka, munasarjade ja isegi aju haigusi.\nNaisorganismi eristab delikaatsus, seetõttu võib selle toimimise rikkumine enamikul juhtudel puudutab vegetatiivset funktsiooni isegi nohu tõttu. Varajase menstruatsiooni provokaator on sel juhul normaalse vereringe rikkumine haiguse perioodil. Sageli kasutavad harmooniat püüdvad daamid radikaalseid meetodeid, et vabaneda liigsetest kilodest. Tahtmatu raseduse katkemine on ka varajase menstruatsiooni põhjus.\nSellised olukorrad on naiste tervisele väga ohtlikud ja nõuavad arstide viivitamatut osalemist ja täiendavat kirurgilist sekkumist.\nPaljud daamid "määravad" arstiga nõu pidamata rasestumisvastaseid hormonaalseid rasestumisvastaseid vahendeid, mis võivad põhjustada mitmesuguseid häireid kehas ja tsükli katkemist, mis aitab kaasa varajastele menstruatsioonidele. Sageli annab varajane verejooks märku, et naisel on pärast kaitsmata sugu sugulisel teel leviv nakkus. Naised, kes reisivad või töötavad sageli erinevates riikides, võivad kogeda varaseid perioode.\nSee on tingitud asjaolust, et keha vajab ajavööndite ja kliimatingimuste muutmisel aklimatiseerumist. Naise keha töötab intensiivses režiimis, nii et tsükkel ebaõnnestub. Noores eas ei tohiks varane menstruatsioon tüdrukut eriti muretseda, kuna tema hormonaalne süsteem alles luuakse, moodustades menstruaaltsükli.\nMenopausile lähenevad küpsed naised ei karda ka tsükli häireid, kuna neid seostatakse vanuseomadustega. Menstruatsiooni ilmnemise tunnused on sel juhul otseselt seotud tsükli rikkumise põhjustega. Kui varajase menstruatsiooni põhjustasid kesknärvisüsteemi talitlushäired, siis reeglina mööduvad kriitilistel päevadel naise heaolu kõrvalekalded. Sageli kaebab naine selliseid seisundiga seotud probleeme: Peavalu.\nIivelduse ilmnemine teadmata põhjustel. Sellistes olukordades kardavad mõned daamid, et see võib olla esimene märk huvitavast olukorrast. Pisaravoolus ja äkilised meeleolumuutused.\nMõne daami uni on halb. Põhjendamatu pisaravool. Kaasaegses maailmas seisavad naised sageli silmitsi menstruatsiooni varajase saabumisega, kuid antud juhul on see seisund rangelt individuaalne. Sõltuvalt tervislikust seisundist läbib naine varased kriitilised päevad.\nMida sellises olukorras teha? Nagu iga anomaalia puhul, on ka tegutsemiseks ainult üks viis - kõrvaldada probleemi algpõhjus. Mis on selle põhjuseks, on väga raske iseseisvalt aru saada, seega on spetsialisti visiit igal juhul vajalik. Alustuseks peate rahunema ja kõik hoolikalt läbi mõtlema.\nApteegist peate ostma kõige tavalisema rasedustesti järgmistel juhtudel: Kriitilised päevad saabusid päeva varem kui oodatud kuupäev.\nVoolamise arvukus ja intensiivsus on järsult vähenenud. Sekreteeritava vere värv on muutunud. Voolus on saanud pruuni või roosaka tooni. Kriitiliste päevade arv on vähenenud ja näiteks tavalise 7 päeva asemel oli neid vaid 4. Kõik need protsessid on tingitud asjaolust, et viljastatud munarakk implanteeritakse emaka seintele, häirides veresooni. Seega varased perioodid. Loodus on alati hämmastav ja veelgi enam varase reguleerimise põhjuste osas. Seega, kui menstruatsioon saabus varem kui 5 päeva, siis on soovitatav uurida mitmeid peamisi põhjuseid, mis võivad selle nähtuse põhjustada: Naiste reproduktiivse süsteemi h-e-b slim down showdown toimimiseks peavad mitu elundit töötama korraga harmooniliselt.\nJa kui üks neist "rämpsu" teeb, siis pole üllatav, et menstruatsioon saabub oodatust 5 päeva varem. Ja kui pöördusite selle nähtuse põhjuse väljaselgitamiseks günekoloogi poole, siis võite sellel teel leida emaka, munasarjade ja isegi aju haigusi. Naisorganismi eristab delikaatsus, seetõttu võib selle toimimise rikkumine enamikul juhtudel puudutab vegetatiivset funktsiooni isegi nohu tõttu.\nVarajase menstruatsiooni provokaator on sel juhul normaalse vereringe rikkumine haiguse perioodil. Sageli kasutavad harmooniat püüdvad daamid radikaalseid meetodeid, et vabaneda liigsetest kilodest.\nPikad ja jäigad dieedid, mille käigus naine ei saa mitmeid kehale vajalikke aineid, kutsuvad esile stressi kogu kehas. Ja lõpuks saame menstruaaltsükli rikkumise. Kriitilised päevad võivad tulla 5 päeva varem, kui naine on negatiivsete keskkonnategurite tingimustes. Näiteks ootamatu kolimine uude elukohta toob kaasa asjaolu, et daam peab läbima aklimatiseerumise perioodi, st kohanema uute kliimatingimustega.\nIsegi ärireis teise riiki, lühiajaline ärireis või reis võivad põhjustada regulatsioone kuni 5 päeva kimchi rasva kadu tähtaega. See ei puuduta ainult füüsilist, vaid ka emotsionaalset ülekoormust. Kaalulangus tervisliku soomise kaudu Slim Down Showdown Kui teie magusaisu on skeptiline, puistage kogu asi tükeldatud värskete puuviljadega, et saada loomulik suhkru hitt.\nSeisake kiusatusele segada ainult puuvilju ja lisage oma smuutile a taimne valgupulber nagu sellel tervislikul Instagrammeril on. Rakenduse lahtiolekuajad Intel XM-l Kui teie arvuti on käivitatud, on üks kõvakettamahukamaid toiminguid failide ja programmide avamine. Uuring: meie minutiline harjutus on üle 60!


Extra-PIC programmeerija PIC-mikrokontrollerid - töövalik! - Retseptid September\nLisa pic winpic800\npopulaarne veebisait müüakse odavalt\nVäike, kuid väga efektiivne tasuta tarkvarapakett erinevate seeria püsivara PIC-mikrokontrollerite jaoks.\nAlgusest peale WinPic800 (mitte segi ajada sama programmeerija WinPic) eesmärk oli suhelda pere Mikrokontrollerite PIC. Praegu suur andmebaas (suuremad kui programm sellises IC-Prog) koosneb järgmistest kristallid klassid: mikrokiip kaptenina, Atmel AVR 8-bitine, mikrokiip 16-bitine Flash Mikrokontrollerid PIC, mikrokiip 32-bitine PIC, Microwire Serial EEPROM 93xx, EEPROM Serial I2C (standard, Microchip).\nProgrammi seaded pakuvad programmeerijatele erinevaid võimalusi. Nagu ka teiste toetatud JDM-programmeerija, LPT-programmeerija välist toiteallikat, samuti kaasaegse GTP-USB programmeerija mõeldud püsivara PIC-kontrollerid ja mälukiipide USB liides.\nIn WinPic800 keskkonda andis võimaluse alustada protsessi püsivara välisest programmi sarnase (nt mikroPascal koostaja), lisaks on funktsioon, et kontrollida koodi pärast programmeerimine. Desktop kommunaalteenuste ekraani iga hex-faili kuvatakse kujul kolm kaarti: «Kood», «Config» ja «EEPROM», kus kogu vajalik teave on kättesaadav. Erinevalt PonyProg ja muud sarnased programmid keskpikas on lihtsustatud WinPic800 töö kaitsme-bitti ja valiku ajastus sünkroniseerimise eri mikroprotsessorid EEPROM.\nWinPic800 tarkvarapakett on täiesti tasuta ja võrgul vabalt levitatav. Seda värskendatakse regulaarselt. See tarkvara vajab installimist, protsessis on see iseseisvalt installitud draiver. Pärast programmi esimest käivitamist on soovitatav minna seadistusaknasse ja seadistada oma väärtused ning valida ka tööprogrammis kasutatav programmeerija ja ühenduspord.\nVaadeldav tarkvarakeskkond toetab paari kümneid erinevaid keeli, sealhulgas vene keelt. Kuid nagu mõnes teises, kõveralt tõlgitud programmis, pole seda funktsiooni täielikult rakendatud - juhuslike tähemärkide kogumina kuvatakse mitmeid vene kasutajaliidese fonte. Nõutava keele valimine toimub menüüribal "Keel".\nPaketi on välja töötanud väike grupp hamba raadioprogrammeerijaid Hispaaniast. Projektijuht nimetab ennast Francisco J. Benach Font. Kahjuks puudub üksikasjalikum teave tema ja tema tegevuse kohta. Lisaks ajakohastamine WinPic800 arendajad müüa programmi PCB komplektid, kaablid, universaalne PIC, Atmel-, EEPROM-programmeerijad enda disain, samuti GTP-USB + moodulit ZIF konnektorid ja DIP eri seeria mikrokontrollerite.\nWinPic800 on funktsionaalne operatsioonisüsteemides Microsoft Windows 98 / NT / 2000 / Me / XP / Vista / 7.\nJaotumine: tasuta (tasuta)\nMehhaanika, elektroonika, aeromodelling ja muud huvitavad asjad\nPIC-mikrokontrollerite või lihtsa JDM-programmeerija programmeerimine\nNii juhtus, et hakkasin tutvuma AVR-i mikrokontrolleritega. PIC-i mikrokontrollerid on ajahetkeks, enne aja möödumist. Kuid siiski on neil korduvalt huvitavaid unikaalseid kujundusi! Kuid need mikrokontrollerid tuleb ka õmmelda. Seda artiklit kirjutan enamasti ennast. Selleks, et mitte unustada tehnoloogiat, kuidas vältida PIC-mikrokontrolleri ilma igasuguste probleemideta ja mõttetu aja raiskamine.\nEsimese skeemi jaoks - pika ja raske püüdnud teha PIC programmeerija leida Internetis skeemid - midagi juhtus. See on häbi, aga ma pidin MK-i saamiseks sõbrannale minema. Kuid see pole nii - pidevalt ringi tuttav! Sama sõber ja soovitas lihtsat skeemi, mis töötab sadama COM-pordist. Kuid isegi kui ma seda kokku panin, ei tööta see ikka veel. Lõppude lõpuks pole programmeerija loomine piisav - me peame seadistama selle programmi, mida me õmbleme. Aga see on just see, mida ma ei töötanud. Täiesti pilt juhistest Internetis ja veidi, mis aitas mind...\nSiis õnnestus mul flash ühe mikrokontrolleri. Aga kuna ta oli raskete ajapuudujääkide õmblusteta, ei pidanud ta päästma vähemalt viidet õpetusele. Ja ta ei leidnud seda kohapeal. Seetõttu kordan - kirjutan artikli, et oleksin oma juhiseid.\nJah, kui seda artiklit luges PIC-mikrokontrollerite spetsialistid - palun ärge naeru mulle (hästi, mingil juhul ärge väga naerda). Kuid ma kaotan.\nNiisiis, PIC-mikrokontrollerite programmeerija. Lihtne, kuigi mitte 5 juhtmestik, nagu ka AVR-i mikrokontrollerite puhul, mida ma siiani kasutavad. Siin on diagramm:\nCOM-pistik on klambriga jootnud (peamine eesmärk on mitte segi ajada nummerdamisega). Teine kontaktide rida ühendab väikestest džemperitest lauale (väga ebaselgelt öeldud, jah). Ma proovin anda foto... kuigi see on kohutav (mul pole praegu tavalist kaamerat). Kõige pahatahtlikum on see, et PIC-mikrokontrollerite jaoks on püsivara jaoks vaja 12 volti. Ja parem on mitte 12, vaid natuke rohkem. Oletame 13 või 13,5 (muide, eksperdid - parandage mind kommentaarides, kui ma eksin.) Palun.). 12 voldit võib ikkagi saada. Ja kus see on? Siis lihtsalt olukorrast välja sain - võttis äsja laetud liitiumpolümeeraku aku, milles oli 12,6 volti. Noh, või üldiselt neljakambri aku koos 16 voltiga (nii läbistati üks PIC - pole probleemi).\nKuid ma jäin jälle segadusse. Nii - mikrokontrollerite püsivara PIC-juhend. Otsime programmi WinPIC800 (kahjuks lihtsalt ja populaarne icprog ei tööta minu jaoks) ja konfigureerige see, nagu ekraanipildil näidatud.\nPärast seda - avage püsivara fail, ühendage mikrokontroller ja välguge see.\nPIC-mikrokontrollerite või lihtsa JDM-programmeerija programmeerimine: 2 kommentaari\nKomplektis programmeerija vastavalt skeemile, ta ei näe pic12f675, kas see võib olla konfiguratsioonis wibpic800?\nEi ole PIC-regulaatorite ekspert. Artikkel oli kirjutatud spetsiaalselt minu jaoks, et mitte hiljem kannatada programmeerija konfiguratsiooniga.\nMa ei näinud üht PIC-regulaatorit, kuni ma andsin talle 12 volti asemel selle.\nJa nii - minu algoritm ei rikkunud mind veel


CUPRA esitles uut Borni...\nMercedes-Benz Trucks esitleb...\nC-klassi sedaani ja...\nPolestari esimene linnamaastur...\nMaserati laskis visata...\nBrabus muutis Mercedese suure maasturi...\nSSC proovib Tuatara...\nMillal me lakkasime olemast inimesed?...\nKeegi ei saa...\nKinnitamata esemed autos on väga...\nKuidas arvestada jalgratturitega...\nTelefoni näppimine roolis...\nRevolutsioon akunduses? Uut tüüpi akud...\nSuure elumaja sisse...\nNarva motopolitseinik püüdis kinni 141...\nPolitsei pidas Narvas...\nPolitsei pidas kinni...\nJärvamaal toimus ränkraske...\nKohus otsib liiklusõnnetuse...\nLamborghini ehitas esimese FIA standarditele...\nEuroopa meistrid Ken...\nRoland Poom teeb...\nNüüd saadaval: maailma esimene 61 MP täiskaader sensoriga hübriidkaamera Sony a7R IV\nSony uus maailma esimest 61 MP täiskaadersensorit omav profiklassi hübriidkaamera α7R IV on Photopointis kohal! Kuid esialgu vaid väga piiratud koguses… seega ilmselt mitte kauaks.\nAhjusooja täiskaader hübriidkaamera sees ilutseb uhiuus 61-megapiksline BSI-CMOS sensor, mida iseloomustab tohutu dünaamiline ulatus (15 stoppi) ning sellest tulenevalt ka laitmatu pildikvaliteet. Kaameral on muljetavaldav autofookus, mille tagab 567 faasi- & 425 kontrastituvastusega teravustamispunkti, mis võimaldavad kiiret ja täpset teravustamist ka hämarates oludes (kuni -3EV astet).\nTänu uuenduslikule Exmor RS CMOS sensorile, kiirele BIONZ X protsessorile ja UHS-II mälukaardi toele on kaamera võimeline pildistama kiirusel 10 kaadrit sekundis ja seda kuni 68 pakitud RAW kaadrit järjest. Sony a7R IV hübriidkaamerale on sisse ehitatud ka 5-teljeline stabilisaator, mis stabiliseerib kaamera liikumist vähemalt 5,5 stopi ulatuses, olenemata sellest, millist objektiivi kaameraga kasutad.\nVõrreldes Sony a7R III mudeliga on a7R IV kere aku ja mälukaardi pesade tihendeid muudetud, tehes kaamera ilmastikukindlamaks. Lisaks on kaamera haare disainitud sügavamaks, suurendades kaamera käsitsemise stabiilsust ja kindlustunnet.\nTagasihoidlikum pole uus kaamera ka video poole pealt. Kaamera on suuteline jäädvustama 4K UHD 3840 × 2160 25p / FullHD 120p videot, kasutades sealjuures Sony uusimat reaalajas fookuse jälgimise tehnoloogiat (Real-Time Eye AF-i). Soetades kaamera juba täna, saad kampaania korras tasuta kingituseks kaasa RODE VideoMic Rycote mikrofoni.\nOle esimene, kes haarab ülivõimeka a7R IV endale päriseks>>\n4K kaamera4K videosalvestusA7R4CMOS sensorHübriidkaameradHübriidkaamerad PhotopointisILCE-7RM4professionaalne kaameraSonyкачественное видео 4K\nSuure elumaja sisse ehitatakse maailma suurim täisautomaatne robotparkla\nBrickell House on 46-korruseline korterelamu, mis asub Miami Brickellis. See on sertifitseeritud rohelise ehitusega hoone, kus on 374 korterit ja hulk mugavusi, sealhulgas katusebassein ja päikeseterrass, privaatne omanike lounge koos üritusteks ettenähtud baari ja köögiga, teater, 50-jalane bassein koos kabiinidega, spordikeskus, konverentsiruumid, spaa koos sauna ja aurusaunaga ning kaks tänavaäärset...\nRevolutsioon akunduses? Uut tüüpi akud muudaksid elektriautod juba täitsa kasutuskõlblikeks\nAustraalia ettevõte Graphene Manufacturing Group töötas koos Queenslandi Ülikooli biotehnoloogia ja nanotehnoloogia instituudi teadlastega välja uuenduslikud alumiiniumil ja grafeenil põhinevad patareid. Arendajate sõnul on uued akud peaaegu kõigi parameetrite poolest paremad kui kaasaegsed liitiumioonakud. Alumiinium-grafeen-akud ei pea kasutama haruldasi muldmetalle. Sellised akud ei põle, taluvad tohutuid voolusid ja nende töötemperatuurid...\nIsejuhtiv auto viib kauba kohale inimesest oluliselt kiiremini\nKaugsõidu veoautode jaoks autonoomseid juhtimissüsteeme arendav idufirma TuSimple, demonstreeris oma tehnoloogia tõhusust. Ettevõte saatis veoauto arbuusidega 1450-kilomeetrisele teekonnale Arizonast Texasesse ning autopiloot jõudis marsruudi lõpp-punkti palju kiiremini kui siis, kui roolis olnuks kogu aeg inimene. TuSimple usub, et juhita tehnoloogiad suurendavad kaubaveo tõhusust ja on valmis tõestama tehnoloogia eeliseid reaalsete...\nDacia uus Media Control läheneb multimeediasüsteemile hoopis teise nurga alt\nNutitelefonid käivad kõikjal meiega kaasas. Me kasutame neid kaameratena, kelladena ja isegi sularahana. Paljud autojuhid kasutavad neid nüüd ka navigatsiooni- ja multimeediaseadmena. Dacia uus Media Control süsteem on leidlik lahendus ja sobib sellega, kuidas kliendid juba praegu oma nutitelefone autos kasutavad. Media Control pakub ühenduvust, integreerides sujuvalt juhi seadme juhtimaks...\nVolkswagen hakkab juba sel suvel 4. astme isesõitjat testima\nID. BUZZ-il põhinevad esimesed isesõitvad prototüübid alustavad tööd Münchenis juba eeloleval suvel. See on verstapost kontserni rahvusvahelises koostöös, mille raames Volkswagen Commercial Vehicles aitab kaasa isejuhtivate kaubikute 4. taseme autonoomse sõidu tehnoloogia arendamisele. Kerged tarbesõidukid on esimene loogiline koht inimeste ja kaupade autonoomse transpordi kasutamiseks. Tehnoloogia integreerimiseks täiselektrilisse ID. BUZZ...


E17:08 Maaleht H\nVIDEO: Tallinna loomaaia jääkarud nautisid tünnidega mängimist Pühapäeval said loomaaia külastajad osa jääkarude sünnipäeva jätkupeost. Nimelt tõid loomasõbrad Norale ja Nordile kingituseks kaks suurt sinist plasttünni.\nE16:20 Õhtuleht H\nNeed asjad rikuvad su ööune! Väga tihti ei pruugi me ise teadagi, et kehv ööuni on meie endi süü, mida tekitavad nii mõnedki asjad, mida me oleme harjunud tegema.\nE16:20 Forte H\nSaksa graafikadisainerid töötasid välja tõeliselt limase ja karvase alfabeedi Arvutigraafika on andnud enneolematult suuri võimalusi näiteks filmitootjatele, kuid ka leiutajatele ja kõikvõimalike varem mõeldamatute asjade väljamõtlejaile. Saksa diasinistuudio Foreal (FOREAL™) otsustas aga absurdile veel oma vindi otsa keerata.\nE16:07 Postimees H\nPsühholoog: laste karistamisest ei ole mingisugust kasu Hollandi töö- ja keskkonnapsühholoog Peer van der Helmi hinnangul on teadusuuringud näidanud, et lapsed õpivad rohkem preemiast kui karistusest.\nE15:20 Forte H\nToksiline ülemus: kaitseväe psühholoogi vaade juhtimise tumedamale poolele Paljudele sõjaväelastele on tuttav olukord, kus ülem kasutab oma juhtimistehnikana pidevalt „ärapanemist”, näiteks teiste juuresolekul endale alluva juhi kritiseerimist, kusjuures kriitika ei põhine faktidel, vaid emotsioonidel ja „süüalusele” ei anta võimalustki ratsionaalseid vastuargumente esitada.\nE13:11 ERR H\nPraxis: Eesti haigushüvitiste süsteem pooltoone ei tunnista Hüvitise maksmise tingimused Eesti töövõimekao hüvitamise süsteemis ei motiveeri tööandjaid sobivat tööd pakkuma ja töötajaid varakult tööle naasma, selgub sotsiaalministeeriumi tellimusel valminud poliitikauuringute keskuse Praxis värskest uuringust.\nE11:51 Majandus24 H\nMultimiljardäri kuus nõuannet väikeettevõtjatele Endise New Yorgi linnapea, meediamagnaadi Michael Bloombergi varanduse väärtuseks hinnatakse umbkaudu 40 miljardi dollarit. Hiljutisel investeerimispanga Goldman Sachs korraldatud väikeettevõtlusele pühendatud üritusel jagas ta kuute nõuannet, mille järgimine on talle edu toonud.\nE11:29 Majandus24 H\nSwedbank ootab järgmisest aastast hinnatõusu Eestis on aastaga kõvasti odavnenud mootorikütus, ent kallinenud on näiteks meelelahutus ja pankade teenustasud. Hinnatõus peaks aga tulema järgmisest aastast.\nE11:18 Maaleht H\nLaevatehas Võrus? Ei või olla! Võrus Niidu tänaval tehakse ilma kisa ja kärata laevu juba 11 aastat.\nP19:37 Postimees H\n«Minu kodu» blogi: Tulevase maja sisemus - suure magamistoa plaanid Siiani mitte üheski kodus ei ole ma oma magamistoaga rahul olnud. Alati on seal midagi valesti - kas valed toonid, liiga vähe valgust või liiga vähe ruumi.\nP12:52 Delfi H\nDELFI VIDEOD: Saaremaal uputas merevesi maantee Saaremaal on tormi tõttu kerkinud merevee tase, mistõttu avaneb just taoline pilt.\nP12:51 Postimees H\nVaata ja võrdle – kes pakub gaasiga kütjale parimat hinda Kui seni tuli gaasikatelde omanikel leppida vaid ühe firma pakkumisega, siis nüüd on võimalus valida kolme eri ettevõtte vahel. Postimehe tarbijaportaal võrdles gaasimüüjate hindu.\nP12:29 Postimees H\n«Kahe mehe mahalaskmine polnud tol ajal mingi uudis!» Kalle Muuli on osav suhtleja – esimese asjana räägib ta mulle loo sellest, kuidas 4. aprillil 1990 (muide, kolm päeva pärast minu sündi) ilmus tema esimene (ja ühtlasi viimane!) intervjuu vastvalitud peaministri Edgar Savisaarega. See sai tehtud jooksu pealt, aga trükiti ära ajalehe Edasi esiküljel. Kuus küsimust ja kuus sisutühja vastust. Muuli, Eesti poliitikaajakirjanduse üks pioneere, oskab n-ö jääd murda, samas on tal eeltöö alati tehtud.\nN10:10 Tarbija24 H\nGalerii: see on Eesti stiilseim kodu Moekunstnik Marilin Sikkal räägib muigega, kuidas nad oma maakodus Läänemaal naabri poolt ära visatud vanad uksed üles korjasid, taastasid ja ette panid ning lõppkokkuvõttes koguni Eesti stiilseima kodu preemia teenisid.\nK19:52 Vice H\nThe Russians Are Coming: Estonia's National Militia VICE News follows Estonia's growing defense militia as it takes part in a combat training exercise, designed to help protect the country's sovereignty from potential aggressors.\nT18:55 Reporter H\nShanghais korraldati heategevuslik jõuluvanade võidujooks Hiina rahvaarvult suurimas linnas Shanghais riietus enam kui tuhat inimest Jõuluvanaks, et joosta imeilusa Huangpu jõe kaldal.\nT18:14 Delfi Sport H\nVladimir Sidorkin: loodan südamest, et Degtjarjov lööb mu 100 meetri krooli Eesti rekordi lõpuks üle! Homme Iisraelis Netanyas algavatel ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlustel osalevad kaks endise tippujuja Vladimir Sidorkini õpilast - Pjotr Degtjarjov ja Filipp Provorkov.\nBulgaaria politsei avastas Sofia lennujaama juurest lõhkeseadeldise Bulgaaria võimud teatasid, et täna leiti Sofia lennujaama juurde pargitud väikebussist lõhkeseadeldis.\nT15:07 Postimees H\n11 uskumatut fakti une kohta Me kõik magame, peaaegu kõik meist näevad und – isegi, kui me seda ei mäleta. Ometi on uni ja unenäod jätkuvalt see osa maailmast, mida varjutab müstikaloor. Kas te näiteks teate, et teadusel pole senini õnnestunud leida veel ühest vastust, miks me üldse magame?\nT13:50 Maaleht H\nMida teha, kui sinu kodus juhtunud õnnetuse tõttu saab kahjustada naabri korter? Kui kodus juhtub ootamatu õnnetus, näiteks veeuputus või tulekahju, on enamasti abi kodukindlustusest. Kui aga õnnetuse tõttu saavad kahju ka naabrid, peab ka need kahjud hüvitama korteriomanik, kelle korterist õnnetus alguse sai.\nT13:50 Postimees H\nStress põhjustab nahaprobleeme, aga mitte aknet Tõenäoliselt ei tule see kellelegi üllatusena, et stress võib tekitada mitmeid nahaprobleeme. Ent nüüd tegid teadlased kindlaks, et akne ei kuulu nende probleemide hulka.\nT07:01 Äripäev H\nOsta ehituspoest kogu remont Ehituskaupade müüjad ulatavad klientidele abikäe ja organiseerivad nende eest ära ka remonditeenuse.\nT06:23 Õhtuleht H\nTürgi peaminister: me ei palu vabandust Türgi peaminister Ahmet Davutoglu ütles eile Brüsselis pärast kohtumist NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga, et riigi õhuruumi kaitsmine ei ole valitsusele ainult õigus, vaid ka kohustus, vahendab YLE Uutiset.\nE22:30 New Atlas H\nThe 11 best and most-wanted tech toys for Christmas 2015 Gone are the days when a spinning top or wind-up car were the pinnacle of toy technology. Nowadays kids expect their toys to connect to the internet, pair with smart devices, and let them join in the latest tech trends, often before their parents. To help you (and Santa) keep up, here's Gizmag's guide to the 11 best tech toys which are expected to be hits this Christmas. .. ...\n1 549 550 551 552 553 » Sümbolid uudiste juures: punane täpp - uus uudis, puanane ring - uuendatud uudis, sinine täpp - loetud uudis.


XJ Luxury SWB - Jaguar Eesti\nXJ Luxury on suurepärane kombinatsioon dünaamilisest sõidukogemusest ja luksuslikust interjöörist. Kerge alumiiniumist kerekonstruktsioon tagab XJ Luxury’le kiiruse. Panoraamkatus lisab avarust ja rõhutab kaasaegset disaini.\nXJ Luxury valikus on kolm mootorit, tõhus 2,0-liitrine i4 240PS Turbo bensiinimootor, võimekas 3,0-liitrine V6 275PS turbodiiselmootor ja suurepärane 3,0-liitrine V6 340PS Supercharged bensiinimootor. Kõik mudelidon varustatud intelligentse Stop / Start süsteemiga, mis parandav beelgi auto kütusekulu ja CO2 heitkoguseid.\nStiilne ja võrgutav, elegantne ja järeleandlik, XJ Luxury on lihtsalt ilus sportsedaan.\n3.0 V6 300 TURBOCHARGED Diisel\nCO2 heitkoguse hulk: 149 g/km\nKiirendus 0-100 km/h: 6,2 s\n18" Meru alloy wheel\n19 Aleutian Alloy Wheel\n19” Aleutian Alloy Wheel\n19 Toba Alloy Wheels\n19” Toba Alloy Wheels\n19 Toba Polished Alloy Wheels\n19” Toba Polished Alloy Wheels\n20 Kasuga Alloy Wheels\n20” Kasuga Alloy Wheels\n20 Kasuga Polished Alloy Wheels\n20” Kasuga Polished Alloy Wheels\n20 Orona Alloy Wheels\n20” Orona Alloy Wheels\n20 Orona Polished Alloy Wheels\n20” Orona Polished Alloy Wheels


EURES - Uudised - Euroopa Komisjon\nvõi EURESe kasutajaks registreerumine\tServices navigation:\nAbiteave ja kasutajatugi\nElamine ja töötamine\nOskused ja karjäärivõimalused\nEURES aitab leevendada tööpuudust Portugalis\n2008. aastal alanud majanduskriis on laastanud eriti rängalt mitut Lõuna-Euroopa riiki, sealhulgas Portugali, kus tööpuudus kasvas 2012. aasta veebruaris 15%ni. Sellises olukorras on EURESe teenused tähtsamad kui eales varem.\n„Portugalis on üha rohkem inimesi, kes on valmis kolima töö pärast teise Euroopa Liidu riiki, eriti kui neil ei õnnestu kodumaal tööd leida,” selgitab Ana Margarida Silva, kes kuulub Portugali EURESe juhtimisabi meeskonda. „Seepärast on oluline aidata inimestel kriisiga toime tulla, edendades tööalast liikuvust,” ütleb ta.\nPortugali EURES on mõnel juhul algatanud ja paljudel juhtudel laiendanud koostööd Saksamaa, Norra, Rootsi, Taani, Prantsusmaa, Belgia, Šveitsi ja Ühendkuningriigi EURESe talitustega. Nii saavad nad pakkuda Portugali tööotsijatele Euroopa töövõimaluste maksimaalseks ärakasutamiseks üha rohkem ühisüritusi ja -algatusi. „Seoses kasvava nõudlusega kvalifitseeritud töötajate järele teeme eriti tihedat koostööd näiteks Saksamaa EURESega,” ütleb Ana. Ühisüritused juhatas sisse juunis 2011 Portos ja Lissabonis toimunud töömess. „Sellel keskmise suurusega üritusel osales umbes 600 inimest ning otsiti eelkõige tervishoiutöötajaid, insenere ning hotelli- ja toitlustustöötajaid. Kohal olid tööandjad ise ning lisaks tutvustasime huvilistele Saksamaa töö- ja elutingimusi.”\nPortugali ja Saksamaa EURES korraldasid üheskoos veel kaks märkimisväärset üritust. Esimene üritus toimus novembris 2011 ja teine märtsis 2012 ning need keskendusid konkreetsetele sektoritele. „Näiteks 2012. aasta märtsi üritus oli eriti edukas. Otsisime õdesid ja hooldajaid, avaldasime töökuulutused juba enne üritust ning tegime nelja osalenud tööandjaga kandidaatide hulgast eelvaliku. Nii jäi lõpuks sõelale ligi 60 kandidaati, kes käisid töövestlustel mitme tööandja juures. Vähemalt 19 inimest võeti tööle,” on Ana rahul. Järgmine sedalaadi üritus, mis on seekord suunatud inseneridele, toimub 4. ja 5. juunil 2012.\nPortugalis on endiselt väga palju kvalifitseeritud tööotsijaid ja Portugali EURES teeb ülejäänud võrgustikuga tihedat koostööd, et leida nende hulgast sobivad kandidaadid. Nii näiteks kavatsevad 20 Norra firmat tulla 2012. aasta mai keskel Portugali, et osaleda EURESe korraldataval inseneride liikuvuse päeval (Engineers Mobility Days). Sellel üritusel osalevad ka tööandjad ning Belgia, Rootsi, Taani ja Ühendkuningriigi EURESe nõustajad. Kuna EURES soovib anda oma panuse tööpuuduse leevendamisel, korraldatakse sedalaadi üritusi kindlasti veel.\nLisateave Tööhõivepäevad EURESe ürituste kalendris\nLisateave töö- ja elutingimuste kohta Euroopa riikides EURESe tööalase liikuvuse portaalis\nTöökoha otsing EURESe töökohtade andmebaasis\nEURESe teenused tööandjatele\nViimati muudetud: 05/2012\n"Fookuses" artiklite eesmärk on anda EURESe portaali külastajatele teavet päevakajaliste teemade ja suundumuste kohta ning ergutada arutelusid ja debatte. Artiklid ei kajasta tingimata Euroopa Komisjoni seisukohti.\nJälgi meidGoogle+ kaudu\n© 2014 EURES | Euroopa tööhõivevõrgustik


15. august 2018 kell 5:21\nliiklusFoto: Raul Mee\nVõrreldes eelmise aasta sama perioodiga on liikluskindlustuse keskmine kahju suurenenud 17 protsendi võrra, liikluskindlustus on aga kallinenud 15 protsenti, vahendas fond.\nFondi juhi Mart Jesse sõnul on liikluskindlustuse hinnatõus tingitud peamiselt sellest, et liiklusõnnetuste arv pidevalt kasvab ning keskmine kahju on tõusnud 2000 euro lähedale. Kui eelmise aasta kuue kuuga said kindlustusandjad liikluskindlustusest 1,7 miljonit eurot kahjumit, siis tänavu samal ajal oli kasum 0,4 miljonit eurot.\nKindlustusmaksete summa oli 52,3 miljonit eurot, mida on 17 protsenti rohkem võrreldes mullu kuue kuuga.\nEsimese poolaasta suurim liikluskindlustuse kahjujuhtum oli veebruaris, kui alkoholijoobes veokijuht sõitis ette rongile, mille tulemusena see paiskus rööbastelt välja. Kahjujuhtum ületab 1,2-miljonilist liikluskindlustuse varakahjude hüvitispiiri, kuid lõplik summa on veel selgitamisel.\nLiikluskindlustus on kohustuslik kindlustus, mille alusel kindlustusselts hüvitab kannatanule liiklusõnnetuse põhjustaja tekitatud kahju. Samuti korraldab LKF vaidluste lahendamist.


Piiritlege värviga kaheotstarbelist töötuba - Sadolin\nPiiritlege värviga kaheotstarbelist töötuba\nKasutate töötuba kaheks otstarbeks? Sobivalt värvitud mitmeotstarbelises kodukontoris on töö ainult rõõm.\nKui kasutate töötuba ka näiteks külaliste magamistoa või hoiuruumina, peate töötsooni piiritlema – muidu võib teile töötades uni peale tulla. Kas laud on vastu seina? Värvige see sein loomingulisust ergutavas toonis, et töötsoon ülejäänud ruumist eristuks. Teie aju võib isegi hakata seostama tööd just selle konkreetse värvitooniga.\nKui ruumis on diivanvoodi, peaksid mõned isikupärased detailid nagu kaunis maal, lillevaas värskete lilledega või raamitud foto hoolitsema selle eest, et tuba on alati valmis külalisi vastu võtma (ka neid, kes ilmuvad ootamatult). Töötubades leidub paratamatult mitmesuguseid vajalikke asju ning seepärast peaks olema rohkelt kohti, kus neid hoida. Avatud riiulid sobivad hästi lemmikesemete hoidmiseks ning on ühtlasi hea võimalus rõhutada oma isiksust.


Mõtlemisest ja soovidest – Diplomaatia\nMõtlemisest ja soovidest\nSünnipäevakõned ja juubelipöördumised on reeglina üks kahtlane kraam. Ausalt öeldes isegi ebameeldiv: paremal juhul painav vaid kuulajale, halvemal nii publikule kui kõnelejale. Ühel pool varitseb oht klišeedel libastuda ning tühja tünnina paatosest kõmiseda, tegelikult midagi ütlemata. Teisalt jällegi: ka tuimalt kantseliiti deklameeriv tühi ülikond pole just khm… püstitatud algeesmärkidega komprehensiivselt resoneeruv lõppresultaat.\nAga mõnikord tuleb selliseid pöördumisi siiski pidada ja kirjutada. Siin ja praegu on just üks sellistest kordadest. Esimene välispoliitilise kuukirja Diplomaatia number nimelt ilmus justament kümme aastat tagasi – oktoobris 2003. Seega: sünnipäev!\nEnne seda kümne aasta taha jäävat oktoobrikuud oli mitmetes peades juba pikemat aega küpsenud veendumus, et Eesti vajab omaenese välispoliitika-ajakirja. Mitte tõsiakadeemilist, põhjaliku viiteaparatuuri ning teadusliku eelretsenseerimisega väljaannet, sest sellised – mitte küll kitsalt välispoliitikale pühendatud – ajakirjad olid nii Eestis kui mujal lähinaabruskonnas juba olemas. Erialateadlaste töölauad tühjuse all ei äganud. See, mis mõlkus meelen välisministeeriumi suursaadikutel ja kaitseministeeriumi tippajudel, välispoliitikaekspertidest ajakirjanikel ja erksamatel poliitikutel, oli midagi muud. Midagi, mis sarnaneks veidi Prantsuse juhtiva päevalehe kuulisale Le Monde diplomatique (mida tema lugejad kutsuvad hellitlevalt Le Diplo). Ning midagi, mis meenutaks veidi Ameerika kuulsat Foreign Affairsi – mille üheks tuntuimaks kaasautoriks on Henry Kissinger, raamatu „Diplomaatia“ autor.\nNeid mõlgutavaid päid, tänu kellele eestikeelne Diplomaatia üleüldse ilmavalgust nägi, oli palju. Ilme mitmeta neist paljudest poleks seda ajakirja sündinud. Kaks nendest toonastest olulistest olid Sirbi peatoimetaja Mihkel Mutt ning president Lennart Meri. Ja just president Meri kunagine mõttekild, vastus ühe Läti ajakirjaniku küsimusele, võtab kõige paremini kokku Diplomaatia asutajate toonased motiivid: “[Sügav ohe.] Vaadake, kallis sõber, poliitika – see on ennekõike intellektuaalne protsess.“\nIntellektuaalne protsess, see on teisisõnu mõtlemine. Teadupärast teadmised ilma järelemõtlemiseta on kasutud. Kuid tegutsemine ilma teadmisteta – see võib olla ohtlik. Eriti ajastul, kui arvamuse standardmahuks kipub kujunevat 140 tähemärki.\nTuua teadmist ning stimuleerida mõtlemist (ja mitte vältimatult selles järjekorras) ongi olnud ja ka jääb Diplomaata põhiülesandeks. Käesolevas numbris kutsume teid kaasa mõtlema eelkõige Eesti välispoliitika üle. Aga et Diplomaatia üldse need kümme aastat on ilmunud, selle eest suur tänu Diplomaatia kolmele esimesele peatoimetajale – Marianne Mikkole, Kadri Liigile ning Iivi Anna Massole – ja tõlkijatele, keeltoimetajatele, korrektoritele, kujundajatele. Kümme aastat tagasi kirjutas ajakirja esimene peatoimetaja Marianne Mikko oma esimeses juhtkirjas: „Täna hoiate peos esimest Diplomaatiat. Hoidke seda hoole ja armastusega.“\nTe olete tema soovi täitnud. Aitäh. Me püüame vastata samaga.


Optika r&otilde;ngad ja kinnitused - Sihikud | IPSCStore\nOptika rõngad ja kinnitused Optika rõngad ja kinnitused IPSCStore\n120,50 € Saadetakse 25-45 tööpäeva jooksul\n69,50 € 2On laos\n14,95 € Saadetakse 14-45 tööpäeva jooksul\n115,00 € 1On laos\n46,00 € 1On laos. Saadetakse 2-4 tööpäeva jooksul\nOn laos 46,00 €\n25,00 € 6On laos. Saadetakse 2-4 tööpäeva jooksul\n67,99 € Otsas\nOtsas 67,99 €\n56,50 € 2On laos. Saadetakse 2-4 tööpäeva jooksul\nOn laos 56,50 €\n67,99 € 5On laos. Saadetakse 2-4 tööpäeva jooksul\nOn laos 67,99 €\n67,99 € 7On laos. Saadetakse 2-4 tööpäeva jooksul\n67,99 € 10On laos. Saadetakse 2-4 tööpäeva jooksul


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Adrenaliin\nPostitas Robert » 11. August 2006, 21:32\nPalgamõrvar Chev Chelios (Jason Statham) alustab oma hommikut ootamatu äratusega. Ta vastab oma mobiilile uimasena ja peaaegu liikumatuna ning ta saab teada, et magamise ajal on talle süstitud mürki ja tal on ainult tund aega elada jäänud. Ainus tee peatada mürgil südame töö lõpetamist, on lasta lakkamatult adrenaliinil voolata läbi oma soonte. Kella tiksudes, liigub Chev mööda Los Angelese tänavaid ja saadab kõik huku teele, kes talle ette jäävad. Nimelt peab ta päästma oma tüdruksõbra Eve hädaohust, olema kaks sammu ees oma vaenlastest, kes püüavad mehest lahti saada ja lõpuks peab ta ka leidma vastumürgi, et päästa oma elu.\nPostitas Chras » 12. August 2006, 15:14\nMinu arust Sarnaneb Võimatu Missioon 2-ga....\nAga Vaatama peaks Küll Minema...\nPostitas Kahn19 » 15. September 2006, 13:18\nPostitas Kaido » 19. September 2006, 19:33\nväga lahe film oli, kus oli nii äktsionit ja nalja. Soovitan vaadata.\nPostitas Tõnis Kaare » 25. Oktoober 2006, 13:37\nHuvitav oli see, kuidas suudeti terve filmi vältel hoida sellist üli-actionlikku meeleolu sees! Bravo! Ja tõesti ei väsitanudki ära. Ning need paariminutilised "pausid", kus tegelena taksoga näiteks sõitis mõjusid mulle puhkepausidena ja siis jälle ADRENALIIN.\nHea film, kohati meenutas GTA mängu, teile?\nLiitunud: 25. Oktoober 2006, 13:22\nPostitas Immagination » 21. Detsember 2008, 20:30\nmõnus actionkomöödia. popcorni film, parodeeriv. tainarulliga tüüp on eriti koom. sex tänaval Selle "Eve" lolli eide roll oli ka vääga heaa\nPäris lõbus filmielamus oli.\nPostitas Rain » 16. Veebruar 2009, 18:47\nVäga hea tempokas märul, komöödia andis kindlasti plusspunkte filmile juurde\nPostitas rakitic14 » 28. Detsember 2009, 02:37\npäris hea film ,huvitav oli vaadata kuid siiski midagi jäi nagu puudu, lõppes ka kuidagi liiga kähku vms\nPostitas snufffy » 30. Juuni 2010, 22:12\nülihea film , kus leidus nii nalja kui ka põnevust. plaan lähiajal ka teine osa ära vaadata ,loodan et sama hea kui esimene .\nPostitas Zinera » 14. Juuni 2011, 20:42\nTäiesti ajuvaba, vägivaldne ja hea film.\nPostitas damon » 28. Juuli 2011, 14:21\nCa 3,5 korda nähtud ja ikka naljakas. Mõnusalt pöörane ja tempokas.\nPostitas CM-Girl » 07. Mai 2012, 18:08\nPõnev. Rohkelt actionit. Kohati väga humoorikas. Enim meeldis lõpuaction katusel. Huvitav lõpp. 8/10\nPostitas Rasmus » 28. Juuli 2014, 17:08\nVäga korralik meelelahutus ja action-film selle sõna kõige otsesemas mõttes. Stathami oli oma rollis perfektne ja Amy Smarti mängitud Eve oli mõnus lisandus komöödia poolele.\nPostitas CyberRax » 07. August 2014, 02:20\nMingitmoodi oli selle filmi suhtes tõsine eelarvamus kujunenud, et tegemist järjekordse parajalt juhmi märuliga kus Statham ringi laseb ja pahasid kolgib. Seetõttu polnud kunagi ka filmi vaatamist ette võtnud. Kuni hetkeni kui asi telekast tuli... ning üllatus oli suur, kui juhmusest mingit märki polnud ning hoopis energiat täis jaburdus käima läks. Üks crazy lüke teise järel ilma hetkekski end tõsiselt võtmata. Igati samas klassis Neveldine/Taylor'i hilisema "Gamer"'iga mis mulle raskelt peale läks.\nNäinud korra, vaataks meeleldi veel 7,5/10


Asukoht: 45 / 46\nKuupäev: 01. February 2016, kl 23.12\nJess!!! Minu uus nädala rekord on 12 rühmatreeningut, olen jälle end ületanud .\nKuupäev: 03. February 2016, kl 18.32\nOlin suht pikalt haiglas,hormoon jälle täis mahus peal,raske ja paistes olek.Tänasest kodus ja saan taas ühineda,kahju küll et suurus järk paraku taas laes 79,8.Hea uudis minu jaoks et sutsu võeti hormooni vähemaks siis on lootust et saan midagigi alla poole.Pole veel jõudnud läbi lugeda kuidas teil läinud,kuid tean ja tunnen teid juba piisavalt et juba oletades et teil ilusad saavutused.Imetlen teid ja püüan taas vaikselt algusest.\nSuured,suured ja pehmed,pehmed karukese paid!\nKuupäev: 04. February 2016, kl 20.50\nTere Karuke, nii tore, mis kehvasti see uuesti\nKoovike, on Sul alles tahtmist, aga väga tubli oled\nNo mina ei saa miskit tehtud peale tööl käimise- trenni pole teinud ja ei jõua ka internetti. Saaks oma endise une tagasi, siis oleks kõik hästi. Ma ei tea, mis ajab mind üles hommikul kell 4 Tegelikult pean ärkama kell 6. Lähengi ära tuttu. Tabel on homseks olemas\nKuupäev: 07. February 2016, kl 20.20\nOh jah, mul nüüd 2 nädala rekord tehtud, eelmisel nädalal 12, sel nädalal 13 treeningut, kokku justkui 25 . Ma tean ise ka, et minuga pole kõik päris korras . Normaalne inimene nii ei tee...\nKuupäev: 11. February 2016, kl 09.00\nKuidas teil läheb?Nii tahaks päikest,kuidagi pime ja kõle,võiks ju veidike meile rohkem valgust anda!Aga eks ta tuleb kui õige aeg.Seni pusime edasi!Jõudu,jaksu kõigile!\nKuupäev: 11. February 2016, kl 14.23\nRõõm näha, Karuke, et oled taas tagasi ja kõikidele positiivsust süstimas.\nMa olin nüüd natuke eemal ja päikest nautimas Kanaaridel. Selge ju, et puhkusel eriti iga ampsu ja lonksu ei arvesta ja lased end rõõmuga naudingutel kanda. Seda enam rõõmustas koju jõudes ja kaalule astudes, et numbrid polnud suurenenud, vaid pisut vähenenud hoopis. Mäkkeronimistel oli seega tasakaalustav mõju ja värskel toidukraamil ka.Vastlakuklitest õnneks pääsesin, kuigi netist pilte vaadates isutas kõvasti . Paastuaeg on ka käes - vähem ja tervislikumat toitu on mentaalselt kergem tarbida.Homme hommikul loodan enam-vähem ilusa kaalunumbri kirja panna! Olge tublid ja lähme rõõmsalt kevadele ja päikesele vastu!\nKuupäev: 11. February 2016, kl 21.44\nMul mugavam nii et sellele lehele ka KAALUTABEL\nMeil on siin nii tore seltskond koos ja meie enne alla ei anna, kui oleme eesmärgi saavutanud, eksju\nKui eelmisel nädalal oli tööpäevadel toitumine eeskujulik, siis sel nädalal mitte. Vastlasõitu tegin 2 korda ja kukleid sõin 3 või 4 tk, aga vahet pole. Järgmisel nädalalal luban jälle korralik olla\nKuupäev: 12. February 2016, kl 01.02\nOleme rajal ja kaal meid ei heiduta\nPirle super et oled tehniline tugi ja karuke musirullike ikka koos vihmas ja päikeses , me küik hoiame sind\nKuupäev: 12. February 2016, kl 08.54\nAITÄH MU KALLID ET OLETE OLEMAS!Ikka koos ja edasi,kukume ja tõuseme,jälle targemad ja koos me super tugevad!\nOlen õnnelik et teiega koos,sest kes veel saab sind tõeliselt toetada ja mõista kui see kes ka maadleb selle sama murega.\nEdasi,ikka edasi mu paikesed ja ootame päikest,elu ju ilus!KALLID!\nKuupäev: 14. February 2016, kl 11.30\nKuupäev: 14. February 2016, kl 22.21\nMa ei väsi end kiitmast Mina võitsin Kuressaare Fitlife klubi Check in võistluse. Treenin märtsikuu tasuta, vähe küll, aga midagi ikka. Järjekordselt olen end ületanud. Kui sellise asjaga hakkama sain, siis olen suuteline end veel milleski ületama ja see on hea tunne ja teadmine .\nKuupäev: 19. February 2016, kl 07.40\nPäevad on sassis, õhtul teen tabelit, vabandust. Ilusat päeva\nKuupäev: 21. February 2016, kl 21.02\nTere kullapaid!Mul seisak nagu alati kui meheke kodus,poputan teda ja löön ise ka kaasa! Kolmapäevast vast tagasi rütmis!Edu mu armsad!\nKuupäev: 24. February 2016, kl 07.49\nIlusat puhkepäeva Mina kiirustan tööle.\nKuupäev: 25. February 2016, kl 09.24\nTänud heade soovide eest Pirle Karuke\nTäna jälle päikseline kaunis päev, kuu seis ka selline pönev\nMina otsustasin ennast tänasest uuesti kätte võtta, kunagi pole ju hilja\nNiiet palju ei kirjuta, aga olen olemas. Eks me ju teame ja igaüks teeb asja oma moodi, igatahes olgem kõik tublid\nKuupäev: 29. February 2016, kl 12.19\nTere päikselist nädalaalgust!\nMul on totaalne paigalseis Mitte ühestki otsast ei suuda end motiveerida... Vähemalt niipaljukest siiski luban endale ja teile, et tõusen nüüd kohe toolilt ja lähen lõunat sööma majast välja - et natukenegi liikuda.\nPüüan end juba viimaks ometi käsile võtta - ei ole ju nii, et ei saaks hakkama...\nJõudu ja rõõmsat meelt kõigile teile kohe-kohe algavasse kevadkuusse!\nKuupäev: 29. February 2016, kl 16.36\nTäna 29.veebruar 2016 on super hea päev mul juba hommikust saadik\nSõbrad soovin teile head!\nSelle kohta ka natuke infot teadjamatelt : Päeva sümboliks on Hobune, päevas on palju energiat, mis soodustab aktiivset tegevust ja loomingut. Teiseks päeva sümboliks on Kirik, mis ühendab kahte maailma Maad ja Taevast. Täna avanevad sinu reservid ja potentsiaalid, sa oled oma jõus kindel ja oled võimeline saavutama seda, mida oled planeerinud. Kaovad hirm ja kahtlused. Sa tunned, et sinul on jõudu ja sa pürgid oma tegevuse tulemuste poole. Täna sind ei hirmuta elus toimuvad muudatused just vastupidi päeva energeetika aitab muuta asjade seisundit. Sõpruse, suhtlemise ja koostöö päev. Suhtlemine toob palju huvitavat. Ole heatahtlik, õiglane, räägi tõtt, ole kaastundlik väldi valetamist ja ahnust.jne.\nKuupäev: 06. March 2016, kl 09.37\nTere kullakesed!Paigal seis,süüdi ikka ise,pannkoogid ka!Päikest teile mu armsad ja jõudu,jaksu!\nKuupäev: 08. March 2016, kl 07.52\nKuupäev: 12. March 2016, kl 14.06\nNo ei ole seda vaba aega kuskilt võtta oleks muidu rohkem kirjutada. Praegu kiirustan suusatama ja õhtul naistega pittu Homme plaanis mäele suuskadega.\nIlusat päikeselist nädalavahetust\nKuupäev: 14. March 2016, kl 06.58\nTere kullakesed!Pirleke õigust räägid,nagu orav rattas,ei jagu aega endagi jaoks.Olge tublid ja edukad!KALLID!KEVAD LÄHENEB TASA,TASA!\nKuupäev: 20. March 2016, kl 14.56\nKuupäev: 25. March 2016, kl 20.56\nEile kaalutabelit külastades sain üllatuse osaliseks - meie nimede asemel oli ainult Marju ja ka mõned numbrid olid muudetud SIIT saate vaadata. Õnneks saab taastada lihtsalt, aga selline teguviis jääb arusaamatuks :s\nÕige kaalutabeli leiate ikka punase sõna alt\nMinu toitumine pole juba tükk aega korras olnud, aga eile sain vähenalt mäele suuskadega. Pulsikell näitas, et 3,5 tunniga kulutasin üle 1000 kcali. Vaatan, kui homme ilm lubab, lähen suusatama. Maas on lund palju, aga vihma sajab pidevalt\nKuupäev: 25. March 2016, kl 21.05\nKuupäev: 26. March 2016, kl 05.25\nMU KALLID!Tere vara hommikust!Ilusaid pühi ja ilusat ilma,hing januneb päikese järgi!Äkki õnnestub ka kaal saada normi,vähemalt nii palju et saaks taas 6ette.\nOlge tublid ja kevadised paid!\nKuupäev: 02. April 2016, kl 15.16\nTere ilusat laupäeva minu kaal on ka nüüd juba mitu kuud paigal olnud. Tegelikult olen oma kaaluga rahul, seda enam et söön kõike mida tahan ja piiramatult (ainult saiast-leivast pole huvitatut). Aga alati võiks parem olla ja suveks tahaks ikkagi seatud eesmärgi saavutada- viimane aeg ennast muuta. Sel nädalal oli toitumine kolmel päeval ideaalne ja nagu ikka reedeti on tööl vahvlipäev, siis läheb asi jälle käest ära ja terveks nädalavahetuseks Peame olema tugevamad ja rohkem liikumist!\nKuupäev: 03. April 2016, kl 07.30\nPirleke olen sinuga ühtemeelt,endal ikka lonkab,ei oska kiusatustele vastu panna.Püüan end kokku korjata.Päikest on rohkem ja tahet ka.PÜÜAN,PÜÜAN,PÜÜAN!Edu mu armsad!\nPirleke oled super tubli,oh kuis kadestan teid 5-6 omanikke!Kuidas teistel ka läheb?Aega napib kohutavalt.\nKALLID!Karud ju ärkavad ehk ka mina!\nKuupäev: 08. April 2016, kl 07.03\nVajab veel nokitsemist, aga teen seda järgmine nädal. Algkaaluks panin teie viimased näidud, kuid võite seda muuta Olge tublid ja punnitame edasi\nKuupäev: 22. April 2016, kl 07.20\nTervitused Pirle ja Karuke Punnitame jah ma täitsa unustasin meie siinse kirjutamise. Väga kiire olnud. Ilusat töökat nädalavahetust aias, kes on\nKuupäev: 24. April 2016, kl 15.29\nVõtame tervitused heaga vastu Kodukoht, nii tore, me ei anna alla eks mõnikord ikka on käega löömise tunne. Loodan ,et Koovike ja Apostroof pole loobunud eesmärgist ja on taas meiega.\nMinul nüüd kindel minek Eestisse 9.- 12. juunil olen ma Jõgeval tantsimas- II Eesti Naiste Tantsupeoks MeheLugu Tulge vaatama! Tegelikult saaksime väikese kokkusaamise teha, või mis?\nToimetatud 3 kord(a). Viimati pirle 24.04.2016 15.33.


Börs: Kreeka hirm hakkab lahtuma\nMait Kraun • 7. juuli 2015 kell 20:40\nUSA aktsiaturud olid täna tõusuteel. Investorid muutusid Kreeka olukorra osas optimistlikumaks, sest Tsipras lubas esitada Euroopa liidritele arvestatava reformikava, vahendab Bloomberg.\n„Me hakkame tõesti sellest Kreeka hirmust üle saama,“ ütles investeerimisfirma Waltham investeeringute juht Brad McMillan. „Majanduslikult ei ole väga suurt vahet. See oli väga reaalne risk ja hinnalangused olid ratsionaalsed. Kui sa näed turureaktsiooni olukorrale, millel ei ole turgudele tegelikult suurt mõju, siis see reaktsioon võib kiiresti pöörduda.“\nKreeka peaminister Alexis Tsipras on Brüsselis ja püüab Euroopa liidritega viimast korda kokkuleppele jõuda. Angela Merkel ütles, et Kreekal on kokkuleppele jõudmiseks „vaid paar päeva aega.“ Pärast seda teatas Tsipras, et paneb kokku ettepanekud uuteks reformikavadeks.\nStandard & Poor’s 500 aktsiaindeks kallines 0,6 protsenti 2081 punktini. Veel päeva alguses oli indeks 1,2protsendilises languses. See tähendab, et indeks kõikus päeva lõikes 39 punkti võrra, mis on suurim vahemik alates 18. märtsist. Dow Jonesi indeks tõusis 0,5 protsendi võrra ja lõpetas päeva 17 776 punktil.\nS&P500 oli veel eile oma 200 päeva libisevast keskmisest madalamal tasemel. Aktsiad on sellest tasemest alates 2012. aastast läbi kukkunud vaid ühel korral – eelmise aasta oktoobri müügilaine ajal, mille järel hakkasid turud uuesti tõusma.\nNafta hinnad stabiliseerusid – WTI lisas 0,91 protsenti ja Brent kallines 1,22 protsenti. Kumbki maksis päeva lõpuks 53,01 ja 57,23 dollarit barrelist. Üllataval kombel on kuld pärast Kreeka kriisi süvenemist odavnenud, mis peegeldab olukorda, kus kuld on peavoolu investorite soosingust välja langenud. Untsi hind kukkus täna 1,51 protsendi võrra 1155 dollarini.


Sofi OÜ esitas finantsinspektsioonile taotluse krediidiandja tegevusloa saamiseks 15. detsembril 2015. Ettevõttes omab ainuosalust Sofi Rahastusühistu.\n"Väljastame endiselt autoliisinguid. Tegutseme juba 2010. aastast Sofi OÜ alt. Kui vahepeal ei saanud me eraisikutele liisinguid anda, kuna luba puudus, siis nüüd taas saame," ütles ettevõtte tegevjuht Ergo Themas BNS-ile.\nSofi pakub erinevaid investeerimisvõimalusi. Ettevõtte kodulehel pakutakse näiteks võimalust laenata läbi rahastusühistu teistele ühistu liikmetele sõidukite soetamise eesmärgil. Investeeringu oodatavaks tulususeks on märgitud 7 protsenti aastas. Ühe osaku hind on 23,13 eurot ja liikmete kogutud kogukapital on 14 238 eurot.\nÜle 9-protsendilist tootlust prognoosib ettevõte Sofi kunstifondile. "Sofi kunstifond võimaldab sul investeerida Eesti väärtkunsti ja lisaks nautida seda oma kodus või kontoris. Eesti heade kunstnike kvaliteetsed tööd on eelduslikult oma väärtust ajas kasvatavad, mistõttu peaks Sofi kunstifond pakkuma sinu rahale head kapitalikaitset inflatsiooni vastu ning paremat tootlust kui pangahoiused," seisab kodulehel. Ühe osaku hetkehinnaks on märgitud 24,44 eurot ja liikmete kogutud kogukapital on 36 611 eurot.\nVõimalik on saada ka Sofi OÜ omanikuks. Ühe osaku hetkehinnaks on märgitud 50 eurot ja liikmete kogutud kogukapital on 2,5 miljonit eurot. Investeeringu oodatavat tulusust pole märgitud.\nKokku on kodulehe andmetel Sofi teenustel praegu 1203 kasutajat, kokku on väljastatud 1,63 miljoni euro eest liisinguid ning liikmetel on kapitali kokku 2,55 miljoni euro eest.


Kuulsa karutopise asupaigas tekkisid arukad mõtted - Kesknädal\n„Mäetagusel toimus „101 rahvakohtumise“ raames neljas mõttevahetus Ida-Virumaal. Kui esimese kohtumise hindeks võiks panna rahuldava, siis kolmas ja neljas mõttevahetus väärivad juba paremaid hindeid. Inimesed tulevad kohale, mõtlevad ja räägivad kaasa. Paljud nendest lähevad koju optimismi ja lootustega. Heameelt teeb erinevate põlvkondade inimeste, ka noorte osalemine. Väga oluline on, et vestlusi laudkondades juhivad inimesed, kes on omas valdkonnas asjatundjad, kellel on midagi öelda,“ märkis Sillamäe abilinnapea Eevi Paasmäe, kes oli ka Alutaguse valla keskuses Mäetagusel toimunud rahvakohtumise moderaator ja juhtis arutelu hariduse-alases laudkonnas.


Erkki Koort: igapäevane sisejulgeolek - Arvamus\nErkki Koort: igapäevane sisejulgeolek\n19. veebruar 2011, 23:11\n2. veebruaril 2011 toimus Eesti Televisioonis valimisdebatt julgeolekupoliitika teemal. Selle käigus ei leidnud nii oluliste teemade kõrval, nagu NATO ja ajateenistus, kajastamist sisejulgeolek ja -turvalisus. Tõsi siseturvalisust mainiti, aga vaid ühel korral ja edasist diskussiooni ei järgnenudki. Kas tõesti väärib julgeolekupoliitikadebati raames siseturvalisus mainimist vaid ühel korral?\nSisejulgeolekut tavatseme võtta ühelt poolt loomulikult ja sellega ollakse harjunud. Seda kinnitab ka sisejulgeolekut pakkuvate institutsioonide suur usaldusväärsus inimeste silmis. Teisalt ei pääse aga samal põhjusel sisejulgeoleku teema avalikesse diskusioonidesse. Põhjus võib olla selles, et okupatsiooni ajal oli kindlasti olemas korrakaitse, iseküsimus oli selle usaldusväärsus ja efektiivsus, aga see oli olemas. Välis- ja kaitsepoliitika puudusid. Täna on võimalik rääkida asjadest, mis siis olid keelatud.\nErinevat lähenemist näitab ka strateegiadokumentide kajastamine. Stockholmi programm, mis pöörab suuremat tähelepanu Euroopa Liidu tavakodanikele - nende kaitsele, õigustele ja vabadustele - ei ole saanud mingit sisulist ega vormilist tähelepanu avalikkuses erinevalt NATO strateegilisest kontseptsioonist. Kuigi NATO strateegiline kontseptsioon on kahtlemata oluline, on see siiski suunatud loomaks eeldusi, et seda, milleks NATO valmistub – sõjaks – ei tule meil kunagi läbi elada. Sisejulgeolek seevastu on midagi, mis puudutab meid igapäevaselt. Eelkõige puudutab meid mõistagi sisejulgeoleku puudumine ning sellisel juhul on suhteliselt hilja midagi kiiresti ja tulemuslikult muuta.\nSisejulgeolek väärib tähelepanu ning kaitset. Kui me ootame NATO puhul artikkel 5 rakendumist, kus kõik liikmesriigid osutavad hättasattunule abi, mida peavad asjakohaseks ja milleks on suutelised, siis sisejulgeoleku seisukohast artiklit 5 ei ole. On teatud mehhanismid, mis võimaldavad riikidel saada ja osutada abi Euroopa Liidu kontekstis, aga riigisiseselt peavad kõik ikkagi ise toime tulema. Ja nagu ka sõjalise kaitse puhul, on oluline, et riik sellele ise tähelepanu pööraks ning tegeleks oma sisejulgeoleku süsteemi ülesehitamise ja täiendamisega.\nTihti on kõlanud arvamus, et välispoliitika on sisepoliitika pantvang – sisepoliitika ja sisejulgeolekupoliitika ei ole sünonüümid. Välispoliitiliselt tehtud ilus avaldus või tegu võib sisejulgeoleku ressursi siduda aastateks ning see võib minna ühiskonnale võrdlemisi kulukaks. Kindlasti on globaliseeruvas ning virtualiseeruvas maailmas väga vähe võimalusi üldse julgeolekut liigitada. Riigi julgeolek on ikkagi üks ja jagamatu tervik ning just nii on seda ka mõistlik arendada.\nKindlasti ei ole Eesti Vabariik 2011. aastal olukorras, kus suurt kasvu konstaabel igas vallas on see garant, kes tagab julgeoleku omavalitsuses ja omavalitsuste summana ka riigis tervikuna. Äärmiselt teenimatult saavad avalikkuses negatiivset tähelepanu igasugu «bürokraadid», kes ju «midagi ei tee ning kelle arvelt on võimalik hoida kokku riigi halduskulusid ning vähendada ametnikkonda». Mingil põhjusel on levinud arusaam, et loomulikult kirjutab õigusaktid valmis see tubli konstaabel patrullis olles hetkel, kui ühtki kiiruseületajat ei tule. Samuti käivad päästekomando mehed ise Euroopa tehastes enesele päästeautosid valimas ning arvestavad enestele palka. Mobiil-ID tegid ka tublid teeninduslaua ametnikud, kes passide vormistamise vaheajal pidasid läbirääkimisi sideettevõtetega ja ehitasid internetti ka vastava platvormi taotluse esitamiseks.\nKahjuks ei ole maailm enam endine. Infotehnoloogiliste lahenduste tekitamine ei ole kindlasti sisejulgeoleku põhiülesanne, aga ilma nende mugavate lahendusteta ei kujuta inimesed ilmselt oma riiki enam ette. Me ootame riigilt kiiret reageerimist ning seda, et õigusrikkuja ei ohustaks meie lähedasi ja meid endid. Samas on ootus, et kogutud andmed oleks kaitstud riigi enda eest ning mõnigi kord jääb mulje, et viimane, kes andmeid võib töödelda, on riik ise.\nLoomulikult peavad andmed olema kaitstud, aga see ei saa viia olukorrani, kus riik on suuteline tegema vaid ühe menetluse aastas – aga ta teeb selle perfektselt. Tõde on kusagil vahepeal ning see, et inimeste õigused ja andmed peavad olema kaitstud, on sama kindel kui see, et õigusrikkujad ning teiste elu ja tervise ohustajad peavad saama ohjeldatud. See kõik eeldab aga tarku ja oma igapäevatöös professionaalseid ametnikke. Mitte ainult neid ametnikke, kes töötavad tänaval, vaid ka neid, kes loovad töökeskkonna ja seda nii füüsilises kui virtuaalmaailmas. Nii nagu sõjavägi ei toimi ilma logistikata, ei saa ka politseinik või päästja hakkama ilma toeta. Kuigi kangelastegusid teevad just lihtsõdurid, päästjad ja politseinikud, ei toimi ka maailma võimsam armee või politsei ilma taustajõuta.\nOleme seotud ülejäänud maailmaga selliselt, et teatud strateegiad, direktiivid ja määrused arutatakse ära Brüsselis, mitte Tallinnas. Otsuseid tehakse jätkuvalt Tallinnas, aga keegi peab minema neid seisukohti Euroopasse kaitsma ning seda ei saa teha patrullpolitseinik, ja mitte seetõttu, et võimed ei luba, vaid seetõttu, et selleks on vaja ka kogemust ja pealegi, kui ta pidevalt Euroopas on, siis peab keegi tema eest ka patrullis käima.\nKokkuvõttes on äärmiselt oluline pöörata sisejulgeoleku valdkonnale senisest rohkem tähelepanu ning seda teadvustada. Samuti tuleb väärtustada kogu riigi turvalisuse ahelat ja neid ametnikke, kes selle eest seisavad. Väga suur osa keskastme ametnikke on alustanud kõige madalamast tasemest ning kogemuse kasvades asunud organisatsioonis tegelema teiste tööülesannetega, millest üks on ka teenistustingimuste loomine ning tegevuste suunamine. Eesti sisejulgeoleku ja elanikkonna turvalisuse tagamine ei piirdu täna ainult Eestiga. Seda teevad Eesti ametnikud ka teistes Euroopa pealinnades. Sisejulgeolek puudutab meid igapäevaselt, lakkamatult ja vältimatult. Sellega tuleb tegeleda ning seda tuleb hoida.


keith pupart: Top Eesti Uudised - NewsHub\n1-10 tulemused 117 päringule «keith pupart»\nTäna kell 18.00 algab Robert Tähe ja Izmiri Arkase kohtumine Perugiaga. E-alagruppi kuuluval Arkasel on enne tänast kirjas kaks kaotust ja sellega ollakse alagrupis viimasel kohal, kirjutab volley.ee. D-alagrupis kohtub Renee Teppani koduklubi Belchatowi Skra kolmapäeval kell 21.00 Berliini Recycling Volleyga. Timo Tammemaa ja Keith Pupart ning Maaseiki 233\nteisipäev, 21. august 2018. a 11:26 Kolm meie meest samas klubis! Koguni kaks Eesti koondise treenerit siirduvad Poola meistriliigasse\nLõppenud hooajal oli Vassiljev Schönenwerdi peatreener, Šveitsi meistriliigas saadi kuues koht. Lubinis asub ta abitreeneri rolli. Varem juhendas Vassiljev Tallinna Selverit. Cuprumi uue peatreenerina hõigati äsja välja brasiillase Marcelo Fronckowiaki nimi. Vassiljevi kõrval hakkab teda assisteerima ka Norbert Śron. Lisaks Vassiljevile siirdus Cuprumisse 14\nneljapäev, 2. august 2018. a 14:32 Kreek sai vigastada ja tema jaoks on koondisesuvi tõenäoliselt lõppenud. Kas Eesti võidab Slovakkiat?\nTäiendatud! Kreek on vigastanud treeningul libastudes puusa ning väga suure tõenäosusega on tema jaoks koondisesuvi läbi. Esialgsel hinnangul võtab ravi ühe kuu. Üks uudis koondise kohta ka: rahvusmeeskonna hinnatud üldfüüsilise ettevalmistuse treener Mirko Fasini lahkub Tallinna Selverist. Koondise peatreeneri Gheorghe Cretu abiline liitub Poola meistriliiga 19\nesmaspäev, 23. aprill 2018. a 18:20 Henri Treialit lahutab Tšehhi meistritiitlist üks võit\nPrantsusmaa naiste meistriliigas pidas Kristiine Miileni koduklubi St-Rapahel esimese poolfinaali mängu Beziersi vastu ja pidi vastu võtma 0:3 (22:25, 18:25, 24:26) kaotuse. Miilen tõi 4 punkti (+2). Prantsusmaa meeste meistriliigas kaotas Ardo Kreegi koduklubi Pariisi Volley samuti poolfinaali avamängu, kui Chaumont´ile jäädi alla 2:3 (19:25, 22:25, 25:14, 28:26, 11:15). Kreek 25\nlaupäev, 10. märts 2018. a 22:40 Prantsusmaa karikavõit! Juhkami ja Tourcoing lõpetasid oma väga nukrad seeriad\nAvageim kaotati Prantsusmaa meistriliiga liidrile 19:25 ja teine 24:26, edasi võideti 25:22, 25:20 ja 15:12. Juhkami vahetati välja teise geimi keskel, edaspidi käis ta vahetusest servimas. Esialgsetel andmetel jäi talle kirja kuus punkti. Tourcoing klubi lõpetas selle finaaliga klubi ajaloo väga õnnetu seeria – liiga ja karikasarja finaalis oli varem 21\npühapäev, 10. detsember 2017. a 12:42 Pupart tegutses hästi Poolas, Kreek, Juhkami ja Toobal olid Prantsusmaal võidukad\nKeith Pupart kogus 12 punkti, tema efektiivsusnäit +10 oli matši parim. 17 tõstest lõi ta punktiks 10 (59%), kusjuures ei teinud rünnakul ainsatki eksimust – ei löönud kordagi ei blokki, auti ega võrku. Taas oli Lubini nimekirjas ka pikemat aega vigastusepausil olnud Robert Täht, kuid platsil ta veel ei käinud. Cuprum hoiab 13 mänguga kogutud 19 punktiga 25\npühapäev, 22. oktoober 2017. a 21:10 Millisel Eesti vollemehel on käe sees peidus kõige suurem purakas?\nEesti võrkpallikoondises on alati suurt rõhku pandud servimisele. Väikese riigina on oma palling suurimaks relvaks, kuidas suuremaid hammustada. Missugust kiirust suudavad meie võimsaimad pommitajad siis tegelikult näidata? Allolev edetabel ei pretendeeri täielikule tõele, kuid üldpildi teeb kindlasti selgemaks. Nimelt naudivad regulaarselt kiirusemõõtjate 33\nlaupäev, 21. oktoober 2017. a 6:13 Täht ja Pupart pidid Poolas tunnistama kuulsa vastase paremust\nPoola võrkpalliliiga kuuenda vooru avamängus kohtus kahe eestlase koduklubi Lubini Cuprum võõrsil riigi ühe nimekama tiimi Belchatowi Skraga ja kaotas 0:3. Geimides polnud numbriline allajäämine suur, Cuprum sai vastavalt 22, 22 ja 24 punkti. Kahes esimeses geimis kaasa löönud Keith Pupart kogus 8, kõigis kolmes geimis osalenud Täht aga vaid 6 punkti 18


Rambivalguses on monolavastused | Müürileht\nSee ei ole lõpp, kõik kestab edasi\nMonolavastusi on tavaliselt kahte sorti: esimestes neist räägib näitleja laval publikule nii-öelda „oma lugu” ja püüab publikut veenda, et see tõesti on tema lugu. Teisel juhul on mäng oluliselt abstraktsem ja lugu kui selline võib üldse puududa ning publikut püütakse võluda millegi muuga, näiteks näitleja tehniliste oskustega. NO99 seestpoolt lukku keeratud majas on aga võimalik kogeda sügishooajal ka kolmandat ja märksa keerukamat varianti.\nRasmus Kaljujärv on NO-teatri esteetikale vastavalt imelises lavavormis – liigutustes täpne, emotsionaalselt tabav ja sada protsenti kohal. Seda tõestab ka laval liitritena voolav higi, mis ujutab üle ängi, hirmud ja üksinduse, millest kõnelevad nii teatri kodulehelt leitav lavastust sissejuhatav tekst kui etenduse kava.\nTeatri koduleheküljel kirjutab Kaljujärv nimelt, et ta ei taha alla anda ja tööd pooleli jätta, kuigi on raske. Ja tõesti, allaandmist ei saa selle jooksuetenduse puhul kordagi näha. Jõulisus ja füüsiline osavus tekitavad pigem tunde, et ta ju jaksaks veel! See inimene – ja mitte näitleja ‒ jaksaks mida iganes, kui ta vaid sooviks. Seda tunnet ei tapa isegi etendust läbiv vanaldase ja kurva klouni roll, mis võib hiljem tekitada vaid õudusunenägusid ja meenutada lapsepõlvehirmu tsirkuse ees.\nRasmus Kaljujärv. Foto: Tiit Ojasoo\nKa etenduse ajaks teatrisse üksijäämine väärib kiitust, sest kokkuvõttes on tegemist siiski julge sammuga. Saata ära piletöörid, kohvikuneiud ja valgustajad ning proovida üksi toime tulla kõigega, mis muidu nõuab meeskonda. Targa käiguna seab üksi publikut uksel vastu võttev Kaljujärv inimesed aga juba alguses piisavalt ebamugavasse olukorda, et osalejad oleksid ka ülejäänud aja mänguvalmis ja laseksid näiteks mõnel juhul oma jalga karata või end riidest lahti võtta.\nJa nii see publik siis liigubki – tõesti, ka publik liigub – Kaljujärvega etenduse jooksul mööda NO-teatri maja, kus näitleja ilmselt oma suurimate hirmude ja rõõmudega silmitsi on seisnud. Näeme haletuttavaid lõike üksindusest ja osavalt välja mängitud hirme, mis peegeldavad tegelikult tihti meie endi omasid. Näeme näitlejat, kes on laval üksi ja kompenseerib seda mõnikord nii suure hooga, et vahest on mängitavast isegi liiga raske aru saada.\nJa olgugi et mingist kindlast narratiivist või loost saame me ehk vaid aimu, on samas neid ausaid ja siiraid hetki küllaga ja üllatusmomente samuti. Samas lasevad tuttav-klišeelikud elemendid kaasa elada ka sellele omas misantroopses maailmas elavale klounile, kes alandlikkust säilitades juhib täpselt, mida keegi järgmise tunni aja jooksul suures teatrimajas teeb.\nKahju on mõnikord vaid sellest, et lõpuni ei minda, sest tegelikult oleks võinud. Kui minnakse välja provokatsioonile (meenutagem veel kord publikuliikmete jalgade kargamist), siis võiks provotseerida lõpuni, ka seda töölt tulnud ja väsinud inimest. Vaid piinlikkus ja ebamugavus ei pruugi ju nii palju ühendada kui selline lavastuse formaat nõuaks. Ka selles hirmudeteemas oleks võinud kaugemale areneda ja lasta meil enesega koos kasvada ja areneda.\nPärast etenduse lõppu kuulsin üht vanemapoolset meest oma pidulikult riietatud abikaasalt küsimas: „Mille pärast me üldse teatrisse tulime?” Ja tõenäoliselt ei olnud nemad ainsad, kes nõutud olid. Just loo puudumise tõttu võime küsida, et kas tõesti tulime ainult selle pärast, et tunda vastavad tund aega, kui üksi see inimene seal laval ikkagi on, ja mõelda, et oi kui kahju? Kui nii, siis tegelikult on näiteks minul kahju kõikidest inimestest, kes peavad tööl käima, mitte ainult näitlejatest. Või ehk oli etenduse mõte tekitada igapäevaelus nüristunud inimestes mõnusaid hirmujudinaid ja lasta mõelda, et mida see näitleja küll täna meiega teeb või kui kaugele see teatri-BDSM veel läheb? Või ehk hoopis sellepärast, et vähemalt sellel õhtul oli võimalus näha kvaliteetset tsirkust ‒ akrobaadi osavust, klouni rumalust ja ahvi õpitud abitust?\nAga kui mõtlema hakata, siis tegelikult käisime teatris justnimelt kõige selle pärast. Käisime, et kogeda teatrisaalis hirmu, kuna poleks ilus lasta vaid näitlejal karta, seda eriti siis, kui ta on võtnud riski olla üksi. See poleks lihtsalt aus. Käisime ka selle pärast, et tunda kaastunnet, sest äkki just täpselt siis on võimalik hakata austama seda tööd, mille lavalolija teeb ära sama ajaga, kui publikuliige alles telefonis klahviga number kaheksa ussi õunani juhib ja ei mõista, et vähemalt selleks tunniks ajaks on vaja pühenduda sama palju, kui näitleja seda teeb, sest muidu ei tule (mono)etendusest midagi välja. Ja käisime ka selle pärast, et oskaks hinnata seda, kui inimene teeb enesega tööd ja on parimas vormis, milles ta olla võib. Kaljujärv pakub oma lõpu ja lõppemisega võimalust ju kõigiks kolmeks, olgugi et lõpuks oleme pisut nõutud, mitte õnnelikud.\nAga kui me ei olnud õnnelikud, siis äkki polnud see veel lõpp?\n„Lõpus on kõik õnnelikud, ja kui ei ole, siis pole see lõpp”. Kontseptsioon: Rasmus Kaljujärv, Tiit Ojasoo. Lavastaja: Tiit Ojasoo. Kunstnik-lavastaja: Ene-Liis Semper. Laval: Rasmus Kaljujärv. Esietendus 22.09.2012 teatris NO99.\n„Soolo” ‒ maalisaalis kunstist ja fetišist\nKui Rasmus Kaljujärve monolavastuses oli pandud suur panus füüsilisele tööle, tehnikale ja oma hirmude ületamisele, siis Hendrik Toompere oli valinud enda proovilepanekuks vaimselt raske ülesande. „Soolos” võib näha laval meest, kelle kehas on justkui mitu inimest ning kellest arusaamine oleks tõsine katsumus ka suurmeister Freudile.\nKõik etendusele minejad saavad tavapärase kavalehe asemel saali kaasa sertifikaadi, mis annab aimu, miks on valitud lavastuspaigaks just maalisaal ja mis meid võib ees oodata. Sertifikaadilt saame lugeda, et „paljud maailma kunstiklassika kullafondi kuuluvad meistriteosed kaovad avalikkuse eest igaveseks nimetute kollektsionääride salakogudesse”. Publik siseneb hämarasse ruumi, kus ootab ainult ähmase valguse käes seisev laud. Pilk otsib maale ja varastatud aardeid, kuid kõik on veel peidus.\nKell üks ‒ muna küps\nMonolavastus on tõsine väljakutse iga küpse näitleja jaoks. Teater on ju tuntud kui meeskonnatöö, monolavastuses peab aga kõiki rolle täitma üks inimene. Kui Rasmus Kaljujärve monolavastuses oli suur panus pandud füüsilisele tööle, tehnikale ja oma hirmude ületamisele, siis Hendrik Toompere oli valinud enda proovilepanekuks vaimselt raske ülesande. „Soolos” võib näha laval meest, kelle kehas on justkui mitu inimest ning kellest arusaamine oleks tõsine katsumus ka suurmeister Freudile. Ometi on näitleja proovide käigus oma rolliga selle võitluse maha pidanud ning toonud lavale meie ette eriskummalise kurjategija.\nKell kaks ‒ hanemaks\nLavastus on ehitatud üles justkui üks korralik „CSI: Miami” osa, kus publik on uurija rollis ning peab mõistatama, mis laval õigupoolest üldse sünnib. Meile pakutakse magusat, soolast, mõru, haput ja ka umami’t ‒ maitset, kus on korraga koos nii magus kui ka soolane. „Kuues maitse on maitse, mille üle ei vaielda, vaid tapetakse kohe ära,” kuuleme lavalt. Seetõttu kaalun hoolikalt, kuidas edasist juurdlust ilma vereta toime panna. Laval näeme kurjategijat, kellel on auk peas. Ta ei ole labane kurjategija ‒ ta otsib maitset, millist pole võimalik korrata. Segadust tekitab tegelane Pascal, kellega peategelane dialoogi peab ning kes peaks olema toidukriitikust pantvang. Ometi annab kogu see hullumeelne süžee märku, et kõik võib toimuda ka kurjategija peas. Piirid ähmastuvad ning see, mis esialgu tundub selge, muutub taas mõistetamatuks.\nKell kolm ‒ tuhk ja tolm\nEttevalmistused rikkalikuks ja suisa meeliülendavaks õhtusöögiks on alanud. Meile tutvustatakse maali „Punase hobuse ujutamine”, vene kunstniku Kuzma Petrov-Vodkini teost, ainult et hautise kujul. Samuti on menüüs Vincent van Goghi „Kartulisööjad”, võrratu Antonio Stradivari viiul ning joogiks ei midagi vähem väärtuslikku kui Napoleon Bonaparte’i isiklikest varudest pärinev aare ‒ Calvados. Selline fetišism, kus kunstiväärtustel on hoopis teine otstarve, paneb imekombel kunsti järele keelt limpsama. Kuid võib olla mõjutab mu meeli suurepärane toiduesitlus, kes teab. Igatahes suudab see kõik panna mõtlema kunsti pühaduse ja ainukordsuse üle. Tänapäeval on kunsti vaatamine imelihtne ‒ seda saab teha kas või internetis. Toksin vaid sisse „Mona Lisa” ja juba jõllitabki La Gioconda mulle erinevates variatsioonides vastu. Kunsti ei tõsteta enam üles poodiumile, vaid see langetatakse hoopis samale tasemele. Inimesed käivad Louvre’is, teevad oma nutitelefoniga salaja Mona Lisast pilti ja panevad selle Instagrami. Kuhu jääb aga tunnetamine, kirgastumine, katarsis ‒ kunsti silmadega õgimine? Kas see jääb kokkuvõttes vaid kurjategijatele? Kunstiröövliteks ei saa nimetada ainult neid, kes kunsti sõna otseses mõttes varastavad, vaid ka neid, kes kunsti kokku ostavad ja seda kunstinautlejate silmade eest peidavad. Selliseid kollektsionääre ei eksisteeri ainult krimifilmides, vaid uskumatul kombel ka siinsamas Eestis.\nHendrik Toompere Jr. Foto: Külliki Pert\nKell neli ‒ puhas õli\nMonolavastusi on pea võimatu omavahel võrrelda. Kuigi eesmärgid on enamasti sarnased ja paiknevad skaalal enesetõestamise ning hirmude ületamise vahel, asuvad igaühe hirmud ja latid erinevatel kõrgustel. Hendrik Toompere sai endale seatud ülesandega hakkama. Tal polnud vaja publikule tõestada, et ta on suurepärane näitleja, seda teavad teatrikülastajad niigi. Selles lavastuses näeme me laval näitlejat, kes oli üksi nii lavastaja, näitleja, roll ise ning ka kujuteldav vaataja ning kes tõestas eelkõige just endale, et ta suudab.\nKell viis ‒ mis siis?\nAsume Radissoni hotelli kahekümne esimesel korrusel sviidis. Ühel hetkel jõuab vaataja kõrvu helikopterimürin ning peategelane naaseb peagi koos müstilise musta karbiga, mis tõotab olla midagi eriti hinnalist. Karbi sisu väärtus on omane patriootlikule eestlasele, kes väärtustab soolast, sest just midagi soolast sealt karbist koos Stradivariusega nahka pistetaksegi. Selliseid uskumatuid kombinatsioone toidu ja kunsti vahel pakutakse „Soolos” palju ja rohkemgi veel ning sellega pannakse vaataja vähemalt ühe tunni vältel arutlema kunsti väärtuste üle, mis üha kiiremaks muutuvas ühiskonnas kahe silma vahele võivad jääda. Kui lavastust „Soolo” saaks süüa, pakuksin seda kindlasti ühel kaunil õhtupoolikul omagi külalistele. Ainult pidage meeles parooli, ilma milleta ei saa ühtegi ampsu: „Laud kaetud on, meil kõike on küll!”\n„Soolo”. Tekst ja kujundus: Ervin Õunapuu. Aeg ja koht: Märt Meos. Kõik kokku: Hendrik Toompere. Esietendus 10.11.2012 Eesti Draamateatri maalisaalis.


Madrid pandi vastu tahtmist lukku - DELFI\nMadrid pandi vastu tahtmist lukku\nHispaania valitsus pani pealinna Madridi tänasest osaliselt lukku, mis tähendab liikumispiirangute kehtestamist enam kui kolmele miljonile inimesele ühes koroonaviiruse pandeemia teise laine tõsiseimas epitsentris Euroopas.\nTänasest ei ole Madridi elanikel enam võimalik oma kodulinnaosast lahkuda, va erandjuhtudel, ning korraga tohib kohast hoolimata kokku saada kuni kuus inimest, vahendab BBC.\nÜhtlasi tuleb kõigil Madridi restoranidel ja baaridel lõpetada klientide teenindamine hiljemalt kell 22.\nVarasemast karmimate piirangute kehtestamist nii Madridis kui veel üheksas linnas selle ümber nõudis Hispaania keskvalitsus.\nHoolimata koroonaviiruse laialdasest levikust oli Madridi linnavõim piirangute vastu, püüdes nende kehtestamist kohtus vaidlustada, juhtides muu seas tähelepanu, et see läheks pealinna majandusele maksma kaheksa miljardit eurot.\n"Aitäh kaose eest, [peaminister] Pedro Sánchez," säutsus Madridi regiooni president Isabel Díaz Ayuso oma Twitteri kontol.\nOlukorra tõsidusele juhib aga keskvalitsuse sõnul tähelepanu tõsiasi, et paljudes Madridi haiglates on olemasolevad intensiivravi osakonnad taas täis COVID-19 patsiente. Juba mõnda aega tuvastatakse Hispaanias iga päev üle kümne tuhande uue nakatunu ja sureb umbes sada inimest.