MIS RÄÄGIB AKTSIATE KASUKS - PDF Free Download\nMIS RÄÄGIB AKTSIATE KASUKS\nDownload "MIS RÄÄGIB AKTSIATE KASUKS"\n1 1 MIS RÄÄGIB AKTSIATE KASUKS Ajaloofaktid ja meedia väljamõeldised Uue ajastu doktriin et head aktsiad (nn blue chips) on mõistlik investeering olenemata hinnast, mida nende eest makstakse oli põhiolemuselt üksnes üleüldisele mängukirele alistumise õigustamine investeerimise sildi all. Benjamin Graham ja David Dodd, Väärtpaberianalüüs 1 Aktsiatesse investeerimine on saanud rahvuslikuks hobiks ja üleriigiliseks kinnisideeks. Kui parafraseerida Marxi, siis see on masside religioon. Roger Lowenstein, Ühine turg: üldrahvalik investeerimistuhin 2 Siegeli Aktsiad pikaajalise investeeringuna? Jah, sellega kõlbab praegu veel ainult naelu seina lüüa. CNBC telekanalile helistanud investor, märts\n2 KÕIK PEAKSID OLEMA RIKKAD aasta suvel tegi Samuel Crowtheri nimeline ajakirjanik General Motorsi finantsjuhi John J. Raskobiga intervjuu sellest, kuidas tavaline inimene saaks aktsiainvesteeringutega rikkust koguda. Sama aasta augustis avaldas Crowther Raskobi mõtted ajakirjas Ladies Home Journal, pretensioonika pealkirjaga artiklis Kõik peaksid olema rikkad. Intervjuus väitis Raskob, et Ameerika on tohutu tööstusliku laienemise veerel. Tema hinnangul võisid investorid iga kuu ainult 15 dollarit korralikesse aktsiatesse investeerides oodata järgmise 20 aastaga oma rikkuse stabiilset kasvamist dollarini. Selline tootlus 24 protsenti aastas oli pretsedenditu, kuid väljavaade kerge vaevaga suur varandus kokku ajada paistis 1920-ndate pullituru õhustikus igati usutav. Aktsiad tekitasid investorites elevust ja miljonid paigutasid oma säästud kiire kasumi ootuses börsile. 3. septembril 1929, mõni päev pärast Raskobi plaani trükis ilmumist jõudis Dow Jonesi tööstuskeskmine ajaloolisesse tippu 381,17 punktini. Seitse nädalat hiljem kukkus aktsiaturg kokku. Järgmise 34 kuu jooksul toimus USA ajaloo kõige laastavam aktsiahindade langus. 8. juulil 1932, kui tapatalgud lõpuks läbi said, oli Dow Jonesi tööstuskeskmine 41,22 punkti tasemel. Maailma suurimate korporatsioonide turuväärtus oli kahanenud uskumatu 89 protsendi võrra. Miljonite investorite eluaegsed säästud olid hävinud ja tuhanded investorid, kes olid aktsiate ostmiseks raha laenanud, läksid pankrotti. Ameerika vaevles ajaloo rängimas majandussurutises. Raskobi soovitust pilgati ja kritiseeriti veel aastaid. Öeldi, et see väljendab nende hullumeelsust, kes usuvad, et turg saab üksnes lõputult tõusta, ja nende narrust, kes eiravad aktsiate tohutuid riske. Indiana senaator Arthur Robinson pidas avalikult Raskobi börsikrahhi eest vastutavaks, sest too oli õhutanud tavainimesi turu tipus aktsiaid ostma.4 63 aastat hiljem, aastal hoiatas ajakiri Forbes investoreid aktsiate ülehindamise eest oma väljaandes pealkirjaga Populaarsed eksiarvamused ja massihullus. Turutsüklite ajaloolises ülevaates tembeldas Forbes Raskobi suurimaks süüdlaseks nende seas, kes peavad aktsiaturgu garanteeritud rahaveskiks.5 22\n3 Tavatarkus ütleb, et Raskobi uljas soovitus võtab kenasti kokku selle maania, mis Wall Streeti perioodiliselt tabab. Kuid kas see kohtuotsus on õiglane? Vastus on kindlalt eitav. Läbi aegade on aktsiatesse investeerimine olnud tulus strateegia olenemata sellest, kas investeerimisplaan käivitatakse turu tipus või mitte. Kui arvutate kokku aastal Raskobi soovitust järginud ja turule iga kuu kannatlikult 15 dollarit lisanud investori portfelli väärtuse, avastate, et tema kapital ületas juba vähem kui nelja aasta pärast selle oma, kes pani sama suure summa USA riigi võlakirjadesse aastaks olnuks tema aktsiaportfelli väärtus juba peaaegu 9000 dollarit, mis teeb keskmiseks tootluseks 7,86 protsenti ehk üle kahe korra rohkem kui võlakirjade aastatootlus. 30 aasta pärast oleks portfell kasvanud juba üle dollari ja aastatootlus kerkinud 12,72 protsendini. See näitaja polnud küll nii kõrge kui Raskob ette nägi, kuid aktsiaportfelli 30 aasta kogutootlus ületas võlakirjade oma rohkem kui kaheksa korda ning USA riigivõlakirjade oma rohkem kui üheksa korda. Need, kes kunagi aktsiaid ei ostnud, tuues oma ettevaatuse õigustuseks suure krahhi, jäid lõppkokkuvõttes kaugele maha investoritest, kes kannatlikult aktsiad juurde soetasid.6 John Raskobi kurikuulus ennustus näitab ilmekalt üht tähtsat teemat Wall Streeti ajaloos. Pulli- ja karuturgudega kaasnevad sensatsioonilised lood uskumatutest kasumitest ja hävitavatest kaotustest. Ometi on kannatlikud investorid, kes suudavad ehmatavatest pealkirjadest kaugemale vaadata, alati teeninud rohkem kui need, kes on putkanud võlakirjade või muu vara juurde. Isegi sellised katastroofilised sündmused nagu aasta suur börsikrahh või aasta finantskriis ei sea kahtluse alla aktsiate paremust pikaajalise investeeringuna. Vara tootlus alates aastast Joonisel 1-1 on selle raamatu kõige tähtsam graafik. See näitab aastate lõikes, kuidas on muutunud portfelli reaalne (inflatsiooniga korrigeeritud) väärtus hüpoteetilisele investorile, kes paigutas kaks sajandit tagasi ühe dollari (1) aktsiatesse, (2) pikaajalistesse riigivõlakirjadesse, (3) USA valitsuse lühiajalistesse vekslitesse, (4) kulda ja (5) USA valuutasse. 23\n4 Seda tootlust nimetatakse reaalseks kogutootluseks ja see hõlmab investeeringu pealt jaotatud kasumit (kui seda on olnud) ning kapitali kasvu või kahanemist, mis on kõik mõõdetud selle momendi ostujõu põhjal. Need tootlused on graafikul esitatud suhtelisel ehk logaritmskaalal. Majandusteadlased kasutavad pikaajaliste andmete kuvamiseks sellist skaalat, kuna vertikaalteljel kujutab iga võrdne vahemik võrdset protsentuaalset muutust. Logaritmskaalal on trendijoon pidev inflatsiooniga korrigeeritud tootlusmäär. Samal joonisel on esitatud ka nende varaklasside aastane reaalne kogutootlus. Nende 210 aasta jooksul, mille kohta olen aktsiate tootlust uurinud, on laialdaselt hajutatud aktsiaportfelli reaaltootlus olnud keskmiselt 6,6 protsenti aastas. See tähendab, et hajutatud aktsiaportfelli, näiteks indeksifondi ostujõud on kahekordistunud keskeltläbi peaaegu iga aastakümnega viimase kahe sajandi jooksul. Fikseeritud tuluga investeeringute keskmine reaaltootlus on olnud palju väiksem; pika ajaliste riigivõlakirjade keskmine reaaltootlus on olnud 3,6 protsenti aastas ja lühiajaliste oma kõigest 2,7 protsenti aastas. Kulla keskmine reaaltootlus on olnud vaid 0,7 protsenti aastas. Pikas perspektiivis on kulla hind vaid pisut edestanud inflatsioonimäära, ei enamat. Dollari ostujõud on alates aastast kahanenud keskmiselt 1,4 protsenti aastas, kuid väärtuse langus on märkimisväärselt kiirenenud alles pärast II maailmasõda. 5. peatükis käsitleme nende tootlus kõverate üksikasju ja uurime, kuidas need on kujunenud. Olen lisanud joonisel 1-1 aktsiate reaaltootlusele parima statistilise trendijoone. Reaaltootluse stabiilsus on hämmastav; aktsiate reaaltootlus 19. sajandil ei erine märkimisväärselt reaaltootlusest 20. sajandil. Pange tähele, et aktsiad kõiguvad küll trendijoonest üles- ja allapoole, aga lõppkokkuvõttes naasevad ikka trendi juurde tagasi. Majandusteadlased nimetavad sellist käitumist naasmiseks keskmise juurde (mean reversion) ning see näitab, et keskmisest parema tootlusega perioodidele järgnevad keskmisest halvema tootlusega perioodid ja vastupidi. Ükski teine varaklass võlakirjad, toorained või dollar ei ilmuta sellist pikaajaliselt stabiilset reaaltootlust nagu aktsiad. Lühikeses perspektiivis jääb aga aktsiatelt teenitud tulu väga volatiilseks, seda mõjutavad kasumi kõikumine, intressimäärad, risk ja eba- 24\n5 kindlus ning psühholoogilised tegurid, näiteks optimism ja pessimism, aga ka hirm ja ahnus. Ometi on lühiajalised turukõikumised mis investoreid ja finantsajakirjandust nii murelikuks teevad tähtsusetud võrreldes aktsiate tõusutrendiga laiemas plaanis. Järgnevalt uurin selles peatükis, kuidas on majandusteadlased ja investorid läbi aegade vaadelnud aktsiate investeerimisväärtust ning kuidas suured pulli- ja karuturud mõjutavad meediat ja investeerimisala spetsialistide arvamust. Joonis 1-1 USA aktsiate, pikaajaliste võlakirjade, lühiajaliste riigivõlakirjade, kulla ja dollari reaaltootlus Varaklass Aastatootlus Aktsiad 6,6% Pikaajalised võlakirjad 3,6% Lühiajalised riigivõlakirjad 2,7% Kuld 0,7% Aktsiad USA dollar 1,4% dollarit Pikaajalised võlakirjad Lühiajalised riigivõlakirjad Kuld 1778 dollarit 281 dollarit 4,52 dollarit 0,1 0,01 0,01 dollarit 0,05 USA dollar dollarit 25\n6 AKTSIATE KUI INVESTEERIMISVARA AJALOOLISED PERSPEKTIIVID Terve 19. sajandi jooksul peeti aktsiaid spekulantide ja siseringi mängumaaks, mis konservatiivsele investorile kohe kindlasti ei sobi. Alles 20. sajandi alguses jõudsid majandusteadlased tõdemusele, et aktsiad võivad kindlate majandusolude korral olla kohane investeering ka investoritele, kes on pärit väljastpoolt neid traditsioonilisi kanaleid. 20. sajandi esimesel poolel arvas tähtis USA majandusteadlane, Yale i ülikooli professor ja üliedukas investor Irving Fisher, et aktsiad on inflatsiooni ajal võlakirjadest paremad, aga deflatsiooniperioodil jääb lihtaktsiate tootlus tõenäoliselt võlakirjadele alla see seisukoht kujuneski tol ajal käibetõeks ndate finantsanalüütik ja investeeringute juht Edgar Lawrence Smith uuris ajaloolisi aktsiahindu ning lõi selle käibetõe pihuks ja põrmuks. Smith näitas esimesena, et lihtaktsiate hajutatud portfell ei ületa võlakirju mitte üksnes toorainehindade tõusu, vaid ka languse ajal. Ta avaldas oma uurimistulemused aastal raamatus pealkirjaga Lihtaktsiad pikaajalise investeeringuna. Sissejuhatuses märkis ta: Need uurimused on läbi kukkunud faktid ei toeta etteantud teooriat, et kvaliteetvõlakirjad on osutunud paremaks investeeringuks [langevate toorainehindade ajal].8 Smith kinnitas, et aktsiatel peaks olema investori portfellis tähtis roll. Uurides aktsiate tootlust Ameerika Ühendriikide kodusõjast saadik, avastas Smith, et vaid väga väikese tõenäosusega tuleb investoril oodata pikemat aega (tema sõnul kuuest aastast maksimaalse 15 aastani), enne kui ta saab aktsiad kasumiga maha müüa. Ta järeldas: Oleme tuvastanud, et meie lihtaktsiaportfellile mõjub jõud, mis selle alusväärtust järjekindlalt suurendab. Kui meile pole just osaks saanud äärmine ebaõnn investeerida märkimisväärse tõusu tipus, siis perioodid, mille jooksul aktsiaportfelli keskmine turuväärtus jääb alla selle summa, mis me nende aktsiate eest algselt maksime, on võrdlemisi lühikesed. Meie risk näib olevat isegi sellistel äärmuslikel juhtudel üksnes ajaline.9 26\n7 Smithi järeldus polnud tõene mitte ainult ajalooliselt, vaid ka ettevaatavalt. Kulus veidi üle 15 aasta, et jõuda tagasi aasta tipus investeeritud summani, ehkki krahh osutus palju hullemaks, kui Smith oli senises ajaloos täheldanud. Ning pärast II maailmasõda on aktsiate taastumisperiood olnud veelgi lühem. Isegi kui kaasame arvutustesse viimatise finantskriisi, mil aktsiabörsi tabas rängim karuturg 1930-ndatest saadik, on alginvesteeringuni tagasijõudmiseks (arvestades ka reinvesteeritud dividende) kõige enam kulunud viis aastat ja kaheksa kuud augustist 2000 aprillini Smithi uurimuse mõju Smith kirjutas oma raamatu 1920-ndatel, meie ajaloo ühe võimsama pullituru hakul. Selle järeldused tekitasid sensatsiooni nii akadeemilistes ringkondades kui ka investorite seas. Mainekas nädalakiri The Economist teatas: Iga arukas investor ja börsimaakler peaks hr Smithi ülihuvitava raamatukesega lähemalt tutvuma ning uurima isiklikult neid katseid ja nende väga üllatavaid tulemusi. 10 Smithi ideed jõudsid kiiresti üle Atlandi ja tekitasid elava diskussiooni ka Suurbritannias. Nimekas Briti majandusteadlane John Maynard Keynes, kelle loodud majandustsüklite teooriast sai edasiste põlvkondade majandusteadlastele paradigma, arvustas Smithi raamatut suure huviga. Keynes kirjutas: Tulemused on hämmastavad. Hr Smith leiab peaaegu kõigil juhtudel, st mitte ainult hindade tõusu, vaid ka languse ajal, et lihtaktsiad on osutunud pikas perspektiivis parimaks, kusjuures selge ülekaaluga. Ameerika Ühendriikide tegelik kogemus viimasest viiekümnest aastast annab ümberlükkamatuid tõendeid, et investorite ja investeerimisinstitutsioonide soosing turvaliste võlakirjade suhtes ja eelarvamus isegi parimate lihtaktsiate kui spekulatiivse maiguga investeeringu vastu on viinud võlakirjade suhtelise ülehindamiseni ja jätnud lihtaktsiad alahinnatuks.11 27\n8 Lihtaktsiainvesteeringute teooria Smithi kirjatööd pälvisid akadeemilistes ringkondades veelgi laiema tunnustuse, kui need avaldati sellistes mainekates ajakirjades nagu Review of Economic Statistics ja Journal of the American Statistical Association.12 Rahvusvahelise kuulsuse tõi Smithile Siegfried Sterni avaldatud põhjalik uurimus 13 Euroopa riigi lihtaktsiate tootlusest ajavahemikul I maailmasõja algusest kuni aasta lõpuni. Sterni uurimus näitas, et lihtaktsiatesse investeerimise eelised võlakirjade ja muude finantsinvesteeringute ees ulatuvad kaugele üle Ameerika finantsturgude piiride.13 Teooriat, mis näitab aktsiate paremust, hakati nimetama lihtaktsiainvesteeringute teooriaks.14 Turu tipp Smithi uurimus muutis ka kuulsa Yale i majandusteadlase Irving Fisheri meelt ja ta nägi selles kinnitust omaenda pikaajalisele uskumusele, et võlakirjad on ebakindla inflatsiooniga maailmas turvalise investeeringuna ülehinnatud aastal võttis Fisher Smithi avastused kokku ettenägelike tähelepanekutega investorite käitumise kohta: Paistab siis, et turg ülehindab turvaliste väärtpaberite turvalisust ja maksab nende eest liiga palju, ülehindab ka riskantsete väärtpaberite riski ja maksab nende eest liiga vähe, maksab liiga palju vahetu ja liiga vähe kauge tootluse eest ning lõppkokkuvõttes ajab võlakirja stabiilse rahalise tulu segamini stabiilse reaaltuluga, mida sellel pole. Stabiilse reaaltulu ehk ostujõu poolest ületab lihtaktsiate hajutatud valik võlakirju.15 Irving Fisheri püsiv kõrgplatoo Professor Fisher, keda paljud nimetavad Ameerika suurimaks majandusteadlaseks ja kapitaliteooria isaks, polnud pelgalt akadeemik. Ta analüüsis ja prognoosis aktiivselt ka olukorda finantsturgudel, kirjutas 28\n9 kümneid uudiskirju teemadel, mis ulatusid tervishoiust investeerimiseni, ning lõi ühe oma patenteeritud leiutise põhjal ülieduka kartoteegi süsteemide firma. Ta oli küll kasinatest oludest pärit, kuid aasta suvel oli tal varandust juba üle kümne miljoni dollari, mis tänapäeva dollarites oleks üle saja miljoni.16 Irving Fisher ja paljud teised kahekümnendate majandusteadlased uskusid, et Föderaalreservi süsteemi asutamine aastal oli majanduskõikumiste vähendamiseks määrava tähtsusega. Tõepoolest olid 1920-ndad tähelepanuväärselt stabiilse kasvu periood, mil tunduvalt vähenes selliste majanduslike muutujate nagu tööstustoodangu ja tootja hindade ebastabiilsus ning see tegur upitas riskantse vara, sealhulgas aktsiate hindu. Nagu me järgmises peatükis tõdeme, on 1920-ndate ja hiljutisele aasta finantskriisile eelnenud aastakümne stabiilsus märkimisväärselt sarnane. Neil perioodidel ei püsinud üksnes majandustsükkel ühtlasena, vaid valitses ka üleüldine kindlustunne mis seejärel sai tugeva hoobi, et Föderaalreserv on võimeline majanduse tsüklilisust leevendama, kui mitte lausa elimineerima ndate pulliturg meelitas aktsiate juurde miljoneid ameeriklasi ning Fisheri enda finantsedu ja turuennustaja reputatsioon tõid talle investorite ja analüütikute seas suure järgijaskonna. Kursikõikumised börsidel aasta oktoobri alguses suurendasid veelgi huvi tema välja ütlemiste vastu. Turujälgijaid ei üllatanud see, et aasta 14. oktoobri õhtul, kui Irving Fisher saabus Builders Exchange Clubi New Yorgis, et juhatada ostujuhtide assotsiatsiooni igakuist koosolekut, trügis saali suur hulk inimesi, sealhulgas reportereid. Investorite ärevus oli kasvanud juba septembri algusest saadik, kui ärimees ja turuennustaja Roger Babson kuulutas aktsiahindadele kohutavat krahhi.17 Fisher oli Babsoni pessimismi tõrjunud märkusega, et Babson oli juba pikemat aega olnud karuses meeleolus. Kuid avalikkus soovis pikka aega aktsiad propageerinud suurkujult siiski kinnitust. Publik ei pidanud pettuma. Pärast mõningaid sissejuhatavaid sõnu tõi Fisher kuuldavale lause, mis tema õnnetuseks on jäänud üheks börsiajaloo enimtsiteeritud fraasiks: Aktsiahinnad, kuulutas ta, paistavad olevat jõudnud püsivale kõrgplatoole\n10 29. oktoobril, kaks nädalat pärast Fisheri sõnavõttu leidis aset börsi krahh. Tema kõrgplatoost sai põhjatu sügavik. Järgmised kolm aastat tõid kaasa ajaloo ühe rängema turulanguse. Vaatamata Fisheri arvukatele saavutustele sai tugevasti kahjustada tema renomee ja nõndasamuti tema juhtmõte, et aktsiad on mõistlik viis rikkuse kogumiseks. RADIKAALNE MEELEOLUMUUTUS Majanduse ja aktsiabörsi kokkuvarisemine 1930-ndatel jättis investorite hinge kustumatu jälje. Lihtaktsiainvesteeringute teooriat rünnati iga nurga alt ja paljud lükkasid lõppkokkuvõttes tagasi idee, et aktsiad on fundamentaalselt mõistlik investeering. Kirjamees ja tuntud investeerimispankur Lawrence Chamberlain väitis: Lihtaktsiad kui sellised ei ole pikaajalise investeeringuna võlakirjadest paremad ennekõike sellepärast, et need pole üldse investeering. Need on spekulatsioon aastal kirjutasid fondijuht Benjamin Graham ja Columbia ülikooli rahandusprofessor David Dodd Väärtpaberianalüüsi, millest sai aktsiate ja võlakirjade väärtusele orienteeritud analüüsimeetodi piibel. Paljude kordustrükkide kaudu on see raamat avaldanud kestvat mõju nii tudengitele kui ka elukutselistele turuosalistele. Graham ja Dodd heitsid Smithi raamatule selgelt ette 1920-ndatel pullituru hulluse takkaõhutamist ning aktsiaostude õigustamiseks usutava kõlaga, kuid ekslike teooriate esitamist. Nad kirjutasid: Massispekulandi enesepettusel peab aga olema oma teatav õigustus. Uue ajastu pulliturul oli ratsionaalne alus hajutatud aktsiaportfellide pikaaegne edenemine. Võib öelda, et uue ajastu teooria lätteks on olnud üks õhuke ja üsna visandlik raamat pealkirjaga Lihtaktsiad pikaajalise investeeringuna Edgar Lawrence Smithi sulest, ilmunud\n11 KRAHHIJÄRGNE NÄGEMUS AKTSIATOOTLUSEST Pärast suurt krahhi materdasid ajakirjanikud ja analüütikud nii aktsiabörsi kui ka aktsiainvesteeringute eestkõnelejaid. Sellegipoolest sai aktsiate tootlusindeksite uurimine 1930-ndatel tugeva tõuke, kui Cowlesi majandusuuringute komisjoni asutaja Alfred Cowles III koostas kõigi New Yorgi börsil kaubeldavate aktsiate kapitalisatsiooniga kaalutud aktsiaindeksid tagasiulatuvalt aastani Tema kogutootlusindeksid hõlmasid ka reinvesteeritud dividende ja on sisuliselt samasugused nagu tänapäeval aktsiate tootluse rehkendamiseks kasutatav metodoloogia. Cowles kinnitas järeldusi, milleni Smith enne börsikrahhi oli jõudnud, ning tõdes, et suurema osa ajast olid aktsiad alahinnatud ja neisse investeerides võisid investorid teenida paremat tootlust.21 Pärast II maailmasõda avaldasid Michigani ülikooli professorid Wilford J. Eiteman ja Frank P. Smith uurimuse aktiivselt kaubeldud tööstusettevõtete aktsiatesse tehtud investeeringute tootlusest ja leidsid, et ostes turutsüklitest välja tegemata regulaarselt neid 92 aktsiat (seda strateegiat nimetatakse ostude ajaliseks hajutamiseks), teenisid aktsiainvestorid tootlust 12,2 protsenti aastas, mis tunduvalt ületas fikseeritud tulu pakkuvate investeeringute tootlust. Kaksteist aastat hiljem kordasid nad oma uurimistööd, kasutades samu aktsiad, mis eelmisel korral. Seekord oli tootlus isegi veel kõrgem, hoolimata sellest, et tulemusi ei korrigeeritud ühegi uue ettevõtte ega uue tööstusharuga, mis olid vahepealse aja jooksul esile kerkinud. Nad kirjutasid: Kui lihtaktsiate portfell, mis on valitud sääraste ilmselgelt jaburate meetoditega nagu käesolevas uurimuses rakendatud, näitab liitintressi arvestades aastatootluseks koguni 14,2 protsenti, võib turuoludest väheteadlik väikeinvestor paigutada oma säästud lihtaktsiate hajutatud valikusse üsna suure kindlustundega, et tema portfell garanteerib talle aja jooksul põhikapitali säilimise ja rahuldava aastatootluse.22 31


– 31/05/2013Rubriik: Meelelahutus\nOrissaares Pöide ja Orissaare valla lastekaitsepäev Krõllipäev 2013. Kl 9 väljub buss Tornimäelt, kl 9.30 kogunemine Orissaare staadionil, kl 10 rongkäik Orissaare kultuurimaja juurde. Avatud on Krõlli töötoad: kino-, muusika-, meisterdamise, teadmiste, tantsu- ja mängutuba, pannkoogikohvik jt. Üllatused. Päeva juhib Krõll.\nOrissaare kultuurimajas kl 19 Mo-teatri teatriõhtu kohvikuga “Meeldiv mälestus”, kus etenduvad: T. Voorel “Herakles”, “Tunded tuules, sõnad südames”, “Insomnia” ja “Laulud Marile”. Kohti kohvikulauda saab osta 4 euro eest kultuurimajast või Orissaare gümnaasiumi sekretärilt.\nDivas Kahlua esitleb: Golden Shot.\nClub Privilege’is Corona maksab: piletita pidu.\nKaali trahteris kl 19 esineb Eesti viimaste aastate üks populaarsemaid lembelaulikuid – Tauri Anni.\nKuressaare kunstmuru-staadionil kl 17 Eesti noorte MV jalgpallis, C2-vanusegrupp: FC Kuressaare vs. Tallinna FC Levadia I.\nRoomassaare sadamas kl 14 Saaremaa merispordi seltsi regatt (EKV-etapp svertpaatidele).\nKuressaare spordikeskuses ja linnastaadionil kl 17–20 Saare maakonna meistrivõistlused kergejõustikus (teivashüpe ja 3000 m jooks). Info Andres Laide, tel 56 631 985.\nTaritu koolimaja juures kl 14 Lääne-Saaremaa kihelkondade pärimuspäev. Esinevad Mustjala Sõluk, Anseküla Küi ja Ammuker, Lümanda kooli folkloorirühm, Taritu memme-taadi lauluklubi. Kuulata saab Tagamõisa lõõtsameest ja pärimuslugusid. Töötoad. Müügil rahvuslik käsitöö. Külalisena esineb Setu pärimusmuusika ansambel Kiiora.\nLaoküla perepäev kl 16–21. Lustakas kogu pere pärimusorienteerumine ja õpitoad. Kl 18 interaktiivne kontsert: Leisi Värks ja Setu pärimusmuusika ansambel Kiiora – pilet 1 euro. Oma piknikukorv kaasa ja pidusse! Vihmase ilma korral toimub üritus Aste klubis. Lisainfo: Raino Sepp, Laoküla külaselts, tel 50 52 698.\nKuressaare lossihoovis Kuressaare lasteaedade lõpupidu Lastelust 2013. Kl 12.40–13 rongkäik, kl 13–14 kontsert.\nLaimjala rahvamajas kl 12–16 lastepäeva filmiõpituba. Perefilm kl 17. Pilet 2 €.\nKohvikus Mosaiik kl 14–16 ootab suuri ja väikesi sõpru särasilmne näomaalija.\nTagavere seltsimajas kl 14 loeng iidsest hiina ravikunstist.\nArensburgi päikeseterrassil kl 20 elava muusika õhtu. Andreas Hõlpus (vokaal) ja Sander Sepp (kitarr). Tasuta.\nDivas Beach Jam Merlyn Uusküla live.\nClub Privilege’is legendaarne 25 krooni ehk 2 euro pidu.\nOrissaare spordihoones Saaremaa II lahtised meistrivõistlused lamades surumises. Registreerimine ja kaalumine kl 11–12.15. Võistluse algus kl 12.30. Osalustasu 2 eurot. Pealtvaatajatele tasuta. Lisainfo: www.orissaaresport.ee ja tel 53 949 521; e-post raimo.tamm@gmail.com.\nKuressaare linnastaadionil kl 10 Saaremaa valdade 21. suvemängud kergejõustikus.


Attachment parenting e. kuidas luua turvaline kiindumussuhe oma lapsega - HELGUS\n15. aug. 2018 4. mai 2020 ~ helgus\nOlin kuulnud sellisest terminist nagu attachement parenting ja aimasin, mida see tähendab aga ma polnud päris kindel, mis on selle kasvatusstiili filosoofia.\nTeadsin vaid, et mõned lapsevanemad valivad oma lastega koos ühises voodis magada, mõni toidab oma last rinnaga kuni kolmeaastaseks saamiseni ning on neid, kes pooldavad lapsekandmist.\nMinu jaoks on see kõik väga põnev aga siiani ka üsna segane olnud.\nÕnneks on mul üks sõbranna, kelle käest olen saanud ääri-veeri uurida, miks ta näiteks valib oma beebiga ühes voodis magada ja kuidas see nende peres toimib, kas selline koos magamine pole ohtlik, millised on kasud jne. Mitte, et mind nende “voodielu” huvitaks aga mind tõeliselt huvitab see, MIKS inimesed valivad asju võib-olla natuke teistmoodi teha kui muidu, teada saada, kuidas selline asi praktikas toimib, milline on nende isiklik kogemus ja saada üldse aimu minu jaoks uue asja kohta.\nAvatus uutele või natuke teistmoodi asjadele avardab tohtult silmaringi ning sageli rajab teed parematele ja teadlikumatele valikutele enda elus. Mõned asjad kõlavad meiega kokku, mõned mitte ja sellises meile ainuomases sümbioosis uue informatsiooniga astume me sammukese jälle edasi.\nMis see attachment parenting siis ikkagi on?\nKuskilt täiesti juhuslikult (kui ma ei eksi, siis raamatust “Nutt ja jonnihood” Aletha J. Solter) nägin ma esimest korda eestikeelset vastet sellele terminile ja selleks oli: TURVALINE KIINDUMUSSUHE.\nTurvalist kiindumussuhet võib defineerida kui vanema ja imikuvahelist turvalist ning usalduslikku suhet, mis põhineb maksimaalsel vanemlikul empaatial ja tundlikkusel beebi vajaduste suhtes ning järjepideval füüsilisel kontaktil ja lähedusel.\nOtseloomulikult vaatasin netist kohe järgi, kas selleteemalisi raamatuid on ka eesti keeles olemas ja leidsingi – “Kuidas luua turvaline kiindumussuhe oma lapsega” (Martha Sears, William Sears). Raamatupoodides seda kahjuks enam ei müüda aga raamatukogust peaks saama laenutada küll.\nMa lugesin selle raamatu üsna ühe hingetõmbega läbi ja see kõnetas mind nii väga, et soovitaksin KÕIGIL tulevastel vanetamel see raamat veel ootuse ajal läbi lugeda.\nRaamat annab väga hästi edasi turvalise kiindumussuhte olemuse ja olulisuse nii lapse kui vanema seisukohalt. Turvaline kiindumussuhe on minu meelest miskit väga erilist ja isegi püha. Aga sellest sain ma aru alles siis, kui olin raamatu läbi lugenud, varem lihtsalt ei osanud sellele ei nime ega vormi anda.\nTurvaline kiindumussuhe on kindel vundament, millele hakata lapse- ja vanemavahelisi suhteid rajama.\nRaamat: Kuidas luua turvaline kiindumussuhe oma lapsega, Martha Sears & William Sears\nMõne vanema jaoks tuleb turvalise kiindumussuhte loomine loomulikumalt välja aga mõnel on natuke välist abi vaja, et näha suuremat pilti koos pisidetailidega, panna enda jaoks paika vajalik raamistik koos suunanäitajatega ning selle põhjal teha oma elus teadlikud otsused, valikud ja muudatused.\nSelleks, et leida endaga kooskõlas olevad “juhised” lapsevanemaks olemisele, tuleb läbi töötada üsna palju (ja sageli ka vasturääkivat) infot, et teadlikult mitte minna kaasa halli massi ning põlvest-põlve edasi antud aegunud mõtte- ja käitumismustritega. Siinkohal on suureks abiks intuitsioon, mis aitab tunnetada ja ära tunda just selle õige mõtte, nõuande ja soovituse.\nTurvalise kiindumussuhte kontseptsioon on see, mis minuga hetkel kõlab.\nTundub loomulik vastata oma beebi vajadustele asjakohaselt ning usaldada, et ta annab ise mulle märku, millal tal on kõht tühi, millal ta tahaks lihtsalt kaissu, millal puhata või millal oleks vaja mähet vahetada. Ja kuigi turvaline kiindumussuhe lähtub suures osas imiku vajadustest, peaks see kindlasti arvestama terve pere vajadustega.\nEks ma oskan kõike seda paremini kommenteerida siis kui olen juba ise lapsevanemaks saanud ning enda jaoks helisema jäänud põhimõtted reaalses elus ka rakendanud.\nSeni aga tundub usaldava ja turvalise kiindumussuhte loomine väga ilusa ja sügavalt intiimse tegevusena – kontakti loomisena ja teineteise tundmaõppimisena läbi tõelise kohalolu ning helluse, hoolivuse, armastuse ja hoolitsuse jagamise.\nVarane kiindumus soodustab hilisemat iseseisvust.\nNüüd kui ma tean kui väärtulik on turvaline kiindumussuhe, tahan seda väga teadlikult beebi sündides looma hakata. Teeviitadeks olen omale võtnud raamatus väljatoodud abivahendid, millest kõiki suuremal või vähemal määral ka praktikas rakendada soovin.\nTurvalise kiindumussuhte seitse abivahendit:\nsünnisideme loomine – minu jaoks oli juba enne raamatu lugemist hästi oluline see, et esimesed sünnijärgsed tunnid veedab beebi minu rinnal nahk-naha kontaktis. Minu meelest on see väga eriline ja oluline aeg, mis aitab beebil välise maailmaga kohaneda ning mis paneb aluse turvalise kiindumussuhte tekkele.\nimetamine – imetamine on hästi oluline ja ma väga loodan, et meil sujub selles osas kõik hästi. Lausa nii hästi, et saan imetada nii kaua kui laps seda soovib või siis vähemalt aasta-poolteist. Imetamisel on lihtsalt nii palju positiivseid aspekte, et puhtalt mugavusest rinnapiimaasendaja kasutamine oleks nii lapse kui ema suhtes veidi ebaõiglane.\nlapsekandmine – kindlasti hakkame pisikest kandelinas kandma aga siinkohal on minu jaoks ka väike mõttekoht – kui palju ja millistes olukordades seda teha nii, et pakkuda lapsele tasakaalu füüsilise läheduse ja turvatunde ning vaba likumise, arenemise ja õppimise vahel.\nvoodi jagamine – ühest küljest ma väga tahaksin, et koosmagamine e. une jagamine meie peres toimiks aga meie ase võib liiga kitsaks jääda. Õnneks on meil ka võrevoodi, mille saame vajadusel oma voodi külge kinnitada. Sedasi on beebil oma turvaline tudukoht aga samas on ta piisavalt meie lähedal, et ei tekiks lahusoleku ärevust ning et öised imetamised sujukisd kõigi jaoks mugavamalt.\nbeebi nutu tõsiselt võtmine – nutt on imiku suhtluskeel ja kohe kindlasti ei arva ma, et alla aastased lapsed oma vanemaid nutuga manipuleerivad. Neil on lihtsalt mingi vajadus, millest nad meile märku annavad – olgu selleks tühi kõht, must mähe, lõikuvad hambad või üleväsimus. Neid põhjusi on palju-palju aga õnneks aitab vahel ka lihtsalt kalli-kalli. Sisimas ma natuke kardan neid hetki, kui ma ei oska lohutamatu beebiga mitte midagi peale hakata.\nbeebitreenijatest hoidumine – sõna “treenija” tekitab minus automaatselt tõrksust, sest sellest kõlab läbi midagi ebaloomulikku, sunduslikku, pealesurutud ja tulemustele orienteeritud. Ma muidugi ei tea, millise iseloomuga meie beebi on aga kui me oma neljajalgset ei treeninud, siis kohe kindlasti ei tee me seda ka oma lapsega.\ntasakaal ja piirid – kui minu enda akud on tühjad, siis ei jätku mul energiat ka lapse jaoks. Kui pühenduda mingile asjale jäägitult, võib tekkida läbipõlemine ja kuna tänapäeval on tugivõrgustikud palju väiksemad kui nad olid varem, siis võib juhtuda, et aega iseendale eriti ei jäägi. Nii ema kui isa peavad 24/7 kõigega ise hakkama saama, sest vanavanemad on kas töised või elavad kaugel. It takes a village to raise a child. Kindlasti üks paras mõttekoht.\nMärkus: need on kõigest abivahendid ja nagu autor raamatus ka välja tõi, et pea kõiki neid abivahendeid kasutama selleks, et kiindumussuhet luua ja ammugi ei tohiks ennast halvasti tunda kui sa mõnda või isegi enamikku neist abivahendistest kasutada ei saa või ei taha. See ei tee sinust veel halba lapsevanemat. Vali see, mis sulle sobib ja ole oma beebi jaoks olemas (aktsepteeri tema temperamenti, vasta kohaselt tema vajadustele ning suhtle temaga austaval ja armastaval viisil).\nKuna raamat sidus kenasti kõik abivahendid ühtseks ning loomulikuks tervikuks, on mul vähemalt praegu selline tunne, et olen valmis oma beebiga turvalist kiindumussuhet looma hakkama. Kuid enam kui abivahendid loevad mu meelest austav, armastav ning hooliv suhtumine oma lapsesse, emotsionaalne ja füüsiline kohalolu ning soov panustada turvalise kiindumussuhte loomisesse. Sest milline vanem ei tahaks oma lapsele parimat?\nMiks liikuda vanemakeskselt kasvatuselt lapsekesksele kasvatusele?\nLastekesksel kasvatusel on väga positiivsed mõjud laste enesehinnangule, enesekindlusele, iseseisvusele, nii vaimsele, füüsilisele kui emotsionaalsele arengule, tervisele ja neid kasusid on veelgi! Siinkohal tooksin välja turvalise kiindumussuhte mõjud lapsele (raamatust saab kõige kohta palju täpsemalt lugeda):\nbeebid on taibukamad – turvaline kiindumussuhe aitab areneval ajul õigeid ühendusi luua;\nbeebid on tervemad – nad saavad rinnapiima, neil on vähem stressihormoone ning nad suudavad end füüsiliselt paremini korrastada;\nbeebid kasvavad paremini – nad pole mitte üksnes taibukamad ja tervemad, vaid ka kasvavad jõudsalt, mis tähendab optimaalset arenemist nii emotsionaalselt, intellektuaalselt kui ka füüsiliselt;\nbeebid käituvad paremini – neil pole vaja vanemate tähelepanu saamiseks halvasti käituda ning nad on valmis järgima nende täiskasvanute nõuandeid, keda nad usaldavad;\nkiindumussuhe soodustab lähedust – lapsed tunnevad end inimeste seas mugavalt, sest nad tunnevad end mugavalt iseendaga;\nvanemad ja lapsed teevad paremini koostööd – vanemad leevendavad laste frustratsiooni ning soodustavad distsipliini ja iseseisvust;\nkiindumussuhe soodustab empaatiat – kiindumussuhe kujundab lapsi, kes hoolivad.\nNagu näha on turvaline kiindumussuhe kui investeering tulevikku, nii laste kui ka lapsevanemate omasse. Selle baasilt kujunevad peresisesed suhted, mis on inimese elus ühed olulisemad ning mõjutavad meid aastate jooksul vägagi erinevates olukordades.\nJa kuigi antud raamat ei pretendeeri lastekasvatuse piibli tiitlile, on see kindlasti üks väga oluline osa vanemluse puslest, mida iga lapsevanem enda jaoks ise kokku paneb.\nMinu jaoks oli see raamat hästi kosutav ja julgustav, sest andis mulle mõistmise ja juhised tegutsemiseks ning kindlustunde, et lapse kasvatamine võib olla ka lihtne ja loomulik tegevus!\nRaamat: Kuidas luua turvaline kiindumussuhe oma lapsega\nAutorid: William Sears, Martha Sears\nPeaksin sellele postitusele kindlasti ka järje kirjutama, et saaks võrrelda teooriat praktikaga 🙂 Millised on sinu kogemused turvalise kiindumussuhte loomisel olnud? Kui sul on jagada mingeid muid nippe ja “abivahendeid”, siis kirjuta nendest julgelt kommentaaridesse!\nPosted in lastekasvatus, Raamat\tattachment parentinglastekasvatusteadlik lapseootusturvaline kiindumussuheväärt raamat\n< Previous Rasedusest – minu teine trimester\nNext > Suvine kanasalat mango ja bataadiga\nOne thought on “Attachment parenting e. kuidas luua turvaline kiindumussuhe oma lapsega”\n16. aug. 2018, 21:34\nMulle meeldis ka see raamat. Ma enam päris täpselt ei mäleta, kui palju see raamat rõhub nendele nö abivahenditele, aga turvaline kiindumussuhe saab tekkida ka siis, kui ei kasuta neid kõiki abivahendeid. See oli kriitika, mida olen lugenud selle raamatu aadressil, et see tekitab vale süütunnet nendes emades, kes näiteks ei imeta oma last või ei maga nendega koos ühes voodis/toas. Minu kogemus näitab, et need abivahendid kindlasti soodustavad selle kiindumussuhte kiiremat tekkimist. Ja kahtlemata on kõige keerulisem see viimane punkt ehk piirid ja tasakaal. Seda küla lihtsalt pole tänapäeval kuskilt võtta 🙂


24.10 Kogudus otsib Jaani kiriku remondiks raha - Eesti Kirik\n24.10 Kogudus otsib Jaani kiriku remondiks raha\n24.10.2007 | ek | Rubriik: Online artiklid\nEELK Valga Peetri-Luke kogudus hakkas õpetaja Heino\nNurga ametisse astumisest alates otsima võimalusi majandusolukorra\n«Mina arvan, et kui on inimesed ja neil oskused, siis on vaja\notsida raha, et kirik ja kogudusemaja saaksid korda. Kui kõige pakilisemad tööd\nsaid korda aetud, hakkasin otsima töötajaid. Kevadest töötab ka MTÜ Domus Petri\nKogu,» rääkis Heino Nurk.\nJaani kirik on halvas korras, kuid õpetaja otsustas siiski\nomapärase hoone suvel avatud kirikute nimekirja panna ja nüüd, sügisel, leiab\nta, et otsus oli õige.\n«Kui kirik oli avatud, käis selles väga palju oma linna inimesi.\nSuvel tutvusid Valga kirikuga külalised kümnest riigist. Meil on väike raamatute\nmüügilett. Tulevikus võiks kirikus olla veelgi laiem kristliku kirjanduse müük,»\nkõneles õpetaja Nurk.\nKoguduse palgal on üheksa inimest: õpetaja, tegevjuht, vikaar,\nraamatupidaja, kuni köögitöölisteni välja.\nTööle asunud, tegi õpetaja eriarve kiriku remondiraha kogumiseks.\nRaha ei kasutata palkadeks ega muuks otstarbeks. 30. septembri seisuga oli\nkorjatud 25 457 krooni. Kiriku elektrisüsteem on amortiseerunud. Kogutud rahast\nkulutati elektrikapi ja postkaartide valmistamiseks (müügist saaks tulu\nkirikule) kokku 16 131 kr. Jääk on 9325 kr. Et kirikus muinsuskaitse\neritingimused saada, elektriprojekt teha ja -süsteem vahetada, läheb vaja umbes\npool miljonit krooni.\nMuinsukaitseobjektil on kõik tööd väga kallid, sest tegijatel peab\nolema vastav litsents. Kuigi katus on varem vahetatud ja peaks vett pidama,\nlasevad neelukohad vihma sisse. Heino Nurk ütles, et need kohad püütakse omal\nKüll aga loodetakse toetust saada kultuuriministeeriumi\nprogrammist «Pühakodade säilitamine ja areng». Muinsuskaitseameti Valgamaa\nvaneminspektor Mari-Liis Paris kinnitas, et projektid on saadetud ja ta loodab,\net tuleval aastal saab Jaani kirik ka vajalike tööde alustamiseks raha.\n«Oli hea, et õpetaja Heino Nurk pani Jaani kiriku teeliste kiriku\nnimekirja ja palju inimesi sai hoonega ka seestpoolt tutvuda,» lausus Paris.\nOlemas on ka sihtasutus Valga Jaani Kiriku Renoveerimine. Juhatuse\nliikme Merike-Kai Jeetsi sõnul on arvel 26 052 krooni. Kiriku reklaamiks on\ntrükitud voldikuid, mis näitavad, kui hädasti on vaja renoveerimisabi. Voldikud\non tasuta jagamiseks, ka kirikus on need saadaval.\nÕpetajana ametisse asunud, hakkas Heino Nurk pastoraadis remonti\nkorraldama. Koostöös tööturuametiga said hoones maalrikoolitust pikaajalised\ntöötud. Õpetaja sõnul on väga hea koostöö linnavalitsuse ja volikoguga, sest\nmõistetakse üksteist. „Kolm kuud oli noortel tegevust, majas ja selle ümber käis\nparas möll – vähekindlustatud perede lapsed käisid suvisel koolivaheajal söömas\nja juhendaja käe all toimus huvitegevus,» mainis õpetaja Nurk.\nPere- ja sotsiaalprobleeme on palju ning õpetaja Heino Nurk,\ntegevjuht Ester Liinak ja vikaar Malle Kruusma on üheskoos neid lahendamas.\nSel aastal on kirikus 21 kontserti.\nEelmine: 23.10 Soome koor annab Läänemaal heategevuskontserte\nJärgmine: 24.10 Simunapäeval kõlavad gregoriaani laulud\n4 Kommentaari artiklile “24.10 Kogudus otsib Jaani kiriku remondiks raha”\nmeelis kale ütles:\nPehmelt öeldes on eeltoodu rumalus. Selleks, et tõendada väite absurdsust ja autori soovmõtlemist, mis ise genereerib taolisi \_”tõeteri\_”, pole palju vaja. Piisab üksnes sellest kui küsida kas teadlane on õpetaja? Ei ole. Õpetaja amet on etteantud programmi õpetamine. Vaadakem kasvõi ajalooõpetust koolis. kõigest ca 15 aastat tagasi õpetati ühte aalugu koolis. Needsamad õpetajad õpetavad täna teistsugust ajalugu. Sama käib ka paljude teiste ainete kohta.\nEi teeks paha kui süüvida pisut põhjalikumalt sellesse, mis on üldse teadus, teaduslik uuring jne. Peale seda pole ka võimalik enam nii lapsikute väidetega esineda.\nVabandan kui olin \_”jõhker\_” postitaja suhtes, kuid kas alati tasub suure õhinaga igast jura uskuda ja seda levitada?\nervin lillepea ütles:\nPalun kas sa suudaksid oma lauset lahti nüüd mõtestada?\nInimene kui tõde? Kui tõde on tegelikud asjaolud, asjade tegelik seis, see, mis vastab tegelikkusele ja on tegelikku olukorda kajastav ning kui inimene on mõtlemisinimene ning kõnevõimeline sotsiaalne olend, kes valmistab tööriistu ja kasutab neid keskkonna mõjustamiseks ja muutmiseks jne, siis kuidas inimene on töde?\naugust soomre ütles:\nKurb näide sellest milliseks on üdline seisukoht kas ajutiselt või siis püsivalt majandusraskustes olevatesse inimestesse. Jutskui oleks majandusraskuste ainus seletaja luuserlus või muu selline.\nKaldun arvama, et pahatihti inimesed ei tea tegelikke vaesuse tekke- ja süvenemismehhanisme. Vaesus võib olla harimatuse tagajärg, aga vaesuse põhjuseks võib olla ka näiteks vilets kommunikatsioonisüsteem, nõrk kooperatsioon, lünklik infrastruktuur, vähene turvalisus ning ebaõigluse, kuritegevuse, alkoholismi, narkootikumide, prostitutsiooni, salakaubanduse ja muu nn hõlptulu saamiseks vajaliku vohamine, mis võõrutab tööst, ühiskonnast ja kultuurist, lõhub perekonna- ja kogukonnasuhted.\nKindlasti on vaesus ka korruptsiooni tulemus. Kui kodumaine intelligents teeniks ennekõike oma riiki ja rahvast, mitte kapitali, siis oleks hoolt kantud ka võimekana ja väärikana elamise eelduste eest.\nVist polegi olemas selget mudelit vaesuse tekkimisest. Argielus aga arvataksegi, et see kuidas mina toime tulen ongi edukuse põhjus. Põhjus aga võib olla hoopiski inimesest endast otseselt üldse mitte tulenev. Ja ei saa eitada, et ühiskonnas ei voha ebaeetiline rikastumine, mis on vaieldamatult üks vaesuse põhjustajatest.\nKust ja miks tuleb taoline inimese süüdistamine, et ta on ise oma vaesuses süüdi? Soovimatuses olla osavõtlik, kanda vastutust tagajärgede eest, mis võivad otseselt või kaudselt tegelikult enda põhjustatud. Selles aga ongi vaja mugavat ideoloogiat või käsitlust, mis kõigi sotsiaalsete probleemide vastutuse lükkab indiviidi, mitte kõigi sootsiumi liikmete kaela.\nmargit larsson ütles:


Ericssonile on saabumas äratus - Tänane leht\nEricssonile on saabumas äratus\n2. juuni 2017, 8:58\nAktivistinvestor Christer Gardell. FOTO: BERTIL ERICSON / SCANPIX/SCANPIX SWEDEN\nEesti suurima ettevõtte Ericsson Eesti emaettevõttes Ericsson ABs on oodata suuremaid muutusi, mis võivad kanduda ka siia, sest osaluse suuruselt teiseks ja häälte arvu poolest kolmandaks aktsionäriks tõusnud Euroopa suurim aktivistinvestor investeerimisfirma Cevian Capital nõuab ettevõttelt muudatuste kiiremat elluviimist.\nInvesteerimisfirma teatas teisipäeval, et on ostnud enam kui miljardi dollari väärtuses Ericssoni aktsiaid, omandades 5,6 protsenti ettevõttest. Arvata võib, et Cevian ostab aktsiaid aktiivselt edasi, kuni on saanud suurimaks aktsionäriks. Praegu omab investeerimisfirma vaid kolme protsenti aktsionäride hääleõigusest.\nEricssonis (nagu paljudes teistes Rootsi ja üldse Skandinaavia ettevõtetes) on mitme klassi aktsiad, mille hääletusjõud on erinev. Nii on Rootsi tuntuima investorperekonna Wallenbergi kontrolli all oleval investeerimisfirmal Investor 5,9 protsenti Ericssoni aktsiatest, kuid neil on 21,8 protsenti häältest. Teisel suurel aktsionäril, investeerimisfirmal Industrivärden on 2,6 protsenti aktsiatest, aga 15,1 protsenti häältest.\nRootslaste Christer Gardelli ja Lars Forbergi asutatud Cevian Capitalil on nüüd 168 miljonit Ericssoni B-aktsiat ja 113 510 A-aktsiat.\n«Põhiinvestorite tegevus on jäänud liiga hiliseks ja on täielikult ebapiisav,» ütles Cevian Capitali kaasasutaja ja tegevjuhist partner Christer Gardell ajalehele Financial Times. «Juhul kui investoril on mängus väga vähe kapitali, on fundamentaalne probleem see, et kui aktsia hind langeb, aktsionär painet ei tunne. See on A-klassi aktsiate oht,» selgitas ta.\nOhus on nõukogu esimehe Leif Johanssoni ametikoht, sest Gardellist saab ettevõtte nimetamiskomitee liige, kes teeb ettepanekuid nõukogu liikmete esitamise asjus ning ta otsib sinna inimesi, kellel on tööstuses rohkem kogemusi.\nEricssoni aktsia on kaotanud viimase kahe aastaga 40 protsenti oma väärtusest, sest telekommunikatsioonifirmade nõudlus võrguseadmete järele on kahanenud. Järgmise generatsiooni 5G võrguseadmete turuletulekuni läheb veel aastaid, aga nõudlus arenevatel turgudel on nõrk.\nEsimese kvartalis oli Ericssoni tegevuskahjum 12,3 miljardit Rootsi krooni (1,2 miljardit eurot), aga konkurents Hiina Huawei ja soomlaste Nokiaga muutub üha tugevamaks.\nEricssoni aktsia reageeris investeerimisuudisele enam kui kuueprotsendilise tõusuga kolmapäeval, millele eile lisandusid veel mõned protsendikümnendikud.\nEricssoni allakäik on kestnud mitu aastat, aga konkreetselt asuti selle vastu tegutsema eelmise aasta suvel, kui kriis oli muutunud silmanähtavaks.\n2016. aasta suvel astus tegevjuhi kohalt tagasi Hans Vestberg, kes oli sellel ametikohal olnud pool tosinat aastat. Ajutiseks juhiks sai Jan Frykhammar ning eelmise aasta oktoobris nimetati uueks juhiks pikaaegne nõukogu liige Börje Ekholm, kes asus ametisse tänavu 16. jaanuaril.\nGardell toetab varem otse Wallenbergi perekonna heaks töötanud Ekholmi plaani Ericssoni töö ümber korraldada. Kuid ta on öelnud, et Ekholmi märtsis esitatud uut strateegiat tuleks keskendada võrguseadmete ärile, aga mõni kõrvalharu, nagu näiteks meedia, tuleks ära müüa.\nKuuldavasti pidi Cevian Capital erinemagi teistest aktivistinvestoritest heatahtlikuma suhtumise poolest, samas ei pelga nad survestada selliseid ettevõtteid, nagu Volvo Group, Dansk Bank ja ThyssenKrupp tegema radikaalseid muutusi.\n«Usume, et ettevõttel on tugev potentsiaal. Ericsson on olemuselt hea ettevõte hea põhitegevuse ja võimekate töötajatega,» kinnitas Gardell Bloombergile.\nRootsi majandusleht Dagens Industri kirjutas juba eelmisel nädalal, et Gardell kohtus nõukogu esimehe Leif Johanssoniga. Leht spekuleeris, et põhjuseks on ilmselt asjaolu, et investeerimisfirma on Ericssonile silma visanud.\nKes on aktivistinvestorid?\nAktivistinvestorid on aktiivsed investorid, tavaliselt riskfondid, kes omandavad mingi ettevõtte aktsiatest märkimisväärse osa ning üritavad omandada kontrolli selle nõukogus, et teha muudatusi või vahetada täielikult välja juhtkond.\nAktivistinvestorid asuvad tegutsema üldiselt siis, kui näevad ettevõttel suuremat potentsiaali, kui see aktsia hinnas peegeldub.\nThe Wall Street Journal kirjutas mõni nädal tagasi, et viimasel ajal on aktivistinvestorid muutunud agressiivsemaks. Kui varem üritasid nad oma maksimaalselt kümneprotsendilise osaluse kaudu mõju avaldada nii, et püüdsid nõukogu liikmeks nimetada ühe või mitu inimest ja siis nende abil teha muutusi ka tegevjuhtkonnas, siis nüüd alustavad nad tihti aktiivseid juhtkonnavastaseid kampaaniaid.\nSel aastal on aktivistinvestorid alustanud erinevate ettevõtete vastu juba üheksa kampaaniat.\nMaailma üks tuntumaid aktivistinvestoreid on 81-aastane Carl Icahn, kes on ka USA presidendi Donald Trumpi erinõunik regulatiivsete reformide küsimuses.


Siinse oivalise ümbruskonna kaitseks on loodud Järvevälja maastikukaitseala. Lisaks esindusliku luitestiku ja vanade loodusmetsade säilitamisele on Järvevälja kaitseala tarvis pruuni lõikheina kasvukohtade hoidmiseks. Sellel II kaitsekategooriasse kuuluval taimel on oma elupaiga suhtes väga spetsiifilised nõudmised. Nimelt vajab ta niisket pinnast mageveekogu kaldal, kus oleks avatud kooslus. Peipsi loodekäär sobib pruunile lõikheinale hiilgavalt, kuid jõgede kaudu järve jõudvad toitained on sillutanud teed kaldaalade roostumiseks ja kinnikasvamiseks.\nPilte Rannapungerja tuletornist siit.\nMust-toonekure talgud Karulas II Püsimetsa talgud Pokumaal IV


Vikerkaar loeb. Keele säsi - Tänane leht\nKajar Pruul, Vikerkaare toimetaja\n6. aprill 2018, 23:00\nLuuletaja, tõlkija ja filosoof Mart Kangur. Foto: Raul Mee\n«Liivini lahti» on Mart Kanguri kolmas ja minu meelest ka seni tugevaim luulekogu, eelmisteks «Kuldne põli» (2009) ja «Kõrgusekartus» (2015). Aga kõnelgem ka foonist.\nMäletatavasti tõusis nullindate kirjanduses esiplaanile «uussiiruseks» nimetatud nähtus, ühes sellega vahetus, lihtsus, isiklikkus, elulisus jms. Ühtlasi tähendas see seljapööramist postmodernsele tsitaatsusele ja «küünilisusele», mistahes niihästi intertekstuaalsetele kui kõlalistele «mängudele», lõpuni viidud kujul – üldse kirjanduskeele maksimaalset puhastamist kujundlikust vaabast, isegi metafoorsusest kui sellisest. Nagu ammu on täheldatud, vahelduvad läbi kirjanduse ajaloo ikka ühelt poolt kujundliku rafineerituse ja teisalt sellised keele täieliku «puhastamise» püüete perioodid.\nMeie kirjanduskriitikas on seda hoovust seostatud ka realismi ja koguni naturalismiga, aga kui vaadata eesti nullindate kirjandust laiemalt, pidades silmas ka näiteks blogilikkuse ja päevikulisuse trendi proosas, tekib kohati tahtmine nimetada seda hoopis «uusnaivismiks». Sedasorti retooriliseks karskuseks, mis püüab võrgutada eelkõige pihtimuslikkusega.\nHuvitaval kombel kerkis aga kohe 2010. aastatel esile hoopiski mitu tugevat luuletajat, kelle tekstides tuli jõuliselt tagasi just see äsja mahasalatu: iroonia, peadpööritavad intertekstuaalsed ja sõnamängud ühes terava sekkumisega ühiskondlikel teemadel. Peale Mart Kanguri Jüri Kolk, Kaupo Meiel... Märkimist väärib seegi, et nende sünniaastad jäävad enamasti juba 1970ndate algupoolde. Seega on tegemist niihästi «erakkondlaste keskmisest» kui ka näiteks Roostest-Wimbergist mõni jagu vanemategi luuletajatega. Kuigi ühes või teises vormis ja pigem episoodiliselt olid nad nii-öelda kirjandusse tulnud sootuks varem, tõusid nad kõrgvormi just nüüd.\nMuidugi ei tähenda see, et tegemist oleks mingi kontrrevolutsioonilist laadi nähtusega ja tagasipöördumisega teab kuhu. Eriti Kanguri (aga ka Kolgi) puhul on näha, kuidas näivast vastuolulisest hoolimata põimuvad nimetatud jooned põnevalt nullindate tooduga ja suurel määral elab ta tekstides edasi parim osa «uussiiruse» pärandist. Vahetus ja isiklikkus on ta kõnetooni vältimatud ja lummavaimad osad. Kui see sõna ei oleks nii lörtsitud ja skematiseerunud, võiks siinkohal kasutada «sünteesi» mõistet.\nKuna see arvustus siin on juba kuidagi õnnetult ära triivinud luule päristuuma suhtes välistele-tühistele radadele (trendid, perioodid, põlvkonnad...), siis kaotada pole niikuinii enam midagi. Astugem veel üks samm formalismi teel ning kõnelgem «osast» ja «tervikust». Nimelt üks asi, mis seda tüüpi luule puhul kohe silma hakkab, on, et üksiktekstide mõjujõud kipub tihtipeale olema hoopis suurem kui luulekogudel.\nSee ei pruugi üldsegi tulla nõrgast komponeerimisvõimest, sel on omad spetsiifilised põhjused. Niisuguste iseseisvalt täiuslike ja lõpuni säravaks ihutud tekstidega on esiteks see probleem, et nad võivad kõrvuti olles hõlpsasti hakata esiteks üksteist summutama, tekitada oma intensiivsusega teatava müramulje. Ja teiseks, nad võivad pälvimatult kehvemasse valgusse paigutada oma veidi vaiksemad, mitte nii efektsed kaaslased. Sest ükski kogu ei saa ju koosneda üksnes Liivi auhinna luuletustest.\nPuu säsi on teatavasti tüve keskosas kulgev kude, mille rakud sisaldavad toitaine tagavarasid. Sealt ammutades puu pungub ja kasvab. See on puu köögipool. Ja Mart Kanguri luule omakorda töötab otse keele säsis. Kutsega «tere tulemast sõna / köögipoolele» algabki «Liivini lahti». Ma vist ei teagi teist tänapäeva eesti luuletajat, kes nii lõpuni valdaks kogu keele eri tasandite nii-öelda struktuurseid võimalusi, häälikust sõnani, grammatikani, lause ja selle intonatsioonini.\n«Liivini lahti» Foto: Raamat\nKümnete inimeste elustiil luubi all\nAitab tühjast lobast!\nHinnaline taies kadus garaažist\nJegorov tõmbas tagasi: pensionireform on tervikuna vajalik\nEsimene robot võtab 5 aasta pärast kaevuri töö üle\nKasahhidel on raske harjuda veidra ja kiiruga ehitatud pealinnaga, kus on liiga külm\nArutelu teaduse rahastamise üle on arutelu Eesti tuleviku üle\nRagne Kõuts: ühiskond peab ajakirjandust aitama, sest ajakirjanduseta ei saa\nJaak Jõerüüt: inimlikkus ja diplomaatia\nMaksimaalselt infot piiratud ajaga\nJuhtkiri: pikk tee veel käia\nKuidas autospordi mõjuvõimsaim mees ühe päeva Eesti pärast muretses\nKas tahad elada kaua ja õnnelikult? Käi festivalidel!\nKui soojale kevadele järgnes külm talv...\nIlona Leib: diivanimehe panus\nAppi! Eestimaa jookseb tühjaks ja sureb välja\nSeiklusspordi hooaeg on käes!\nAvasta, milline värvigamma on kandja vastu kõige sõbralikum.\nMees, kes leidis lõunapooluselt vaikuse


Kuidas Walk Like a Mees Mudel - Tips for you - Tipsed.Com\nmale mudel pilti Edward White Fotolia.com\nModeling naiste sashay alla Catwalk.Modeling meestele käsu see.Võite kasutada seda samal tasemel käsu kui sa suudad nagu male mudel läbi ülerahvastatud tuba või alla linna tänaval.Isegi kui sa ei kanna viimane Gucci ülikond, saad sama liiki Coos Gucci poisid saada.Pead helistama palju enesekindlust ja järgida mõningaid konkreetseid samme.\nseista pikk.Siin, kus ema karjuma sa oma poos tõesti tasub end ära.Praktika seistes jalad õlgade laiuselt.Roll teie õlad üles ja süsteemis ringi, avades oma rinnale.Kujutage string läbi peal oma kolju, tõmmates selg sirgjooneliselt.\nvõta kaua edusamme.Mees mudelid kunagi nokitsema umbes koos beebi samme.Praktika võttes pikima edusamme saate, lunging kaugusesse.Täpsustan, et võttes sammu veidi enam kui soovid oma tavaline kõndimine.\nSwing oma käed veidi oma samme.Tahad ebaloomulikuks ja inimesed loomulikult kiik oma relvad, kui nad kõndima.Ärge pumbake neid edasi-tagasi nagu power käija või jalgpall\nur, vaid lasta neil kaskaadi teie poole rütmi oma samme.\nMuuda oma silmad.Sa pead otsima otse ette või veidi ülespoole, mis on koht, kus sa tahad minna.Võite salakavalalt lühidalt teie ees, veendumaks, et ei ole samm koer doo, kuid ei jalutada jõllis maha.\nPump ise enesekindlalt.Need poos nõuanded aitavad õhkub füüsilise kindlustunde, kuid sa pead olema vaimne hiiglane samuti.Stand Tall peegli ees, pilku oma silmad ja korrake lause: "Ma olen lahedam kui spordi baar," või midagi selle kohta.\nPractice oma jalutuskäigu ees pikk peeglid, näiteks jõusaalis või tantsustuudio, et sa näed, kui sa näed välja nagu mees mudel või jobu.\nÄra ole jäik.Kui sa leiad end üha kaela krambid, paindlikumaks.Hingata sisse lonkama kaltsunukk ja siis sügavalt hingata sisse püsti mees.Korrake seda viis korda, et anda teile vähe liikumist.


Boeing võitis hiigelhanke.Foto: EPA\nHanke kogusuurus on 22 miljardit dollarit ning see näeb ette 100 lennuki tootmist, kirjutab Bloomberg.\nKõigepealt läheb tootmisesse 100 Boeing 737 tüüpi lennukit ning lennufirmal jääb võimalus tulevikus 50 lennukit juurde tellida. Sama ettevõte on varasemalt, 2014.aastal Boeingult tellinud 55 õhusõidukit. Seega saab SpiceJet lepingu kogumahu eest 205 õhusõidukit.\nSpiceJeti hanget võetakse kui katset konkureerida turuliider IndiGoga, kes on tellinud ligi 400 lennukit Airbusilt. IndiGo kontrollib praegu 42 protsenti maailma kõige kiiremini kasvavast India turust.\nBoeingu jaoks tähendab tehing jõulist sisenemist Lõuna-Aasia riikidesse, kus siiani on turuliidriks nende Euroopa konkurent Airbus. „Kulus palju aega, et kõik tingimused põhjalikult läbi rääkida, on tähtis saada paika ka kõik kaubandusliku poole elemendid,“ ütles SpiceJeti tegevjuht AjaY Singh.\nLennukid peavad üleandmiseks valmis olema 2024. aastaks.


6. mai 2008 10:41\nPlaan aastavahetuseks Helsingi- Hong-Kong-Hanoi- Saigon tuur teha ja üks nädal lõpus rannapuhkust. Kas keegi oskab mõnda kuurorti soovitada lõuna Vietnamis?\n6. mai 2008 11:44\n7. mai 2008 11:12\nMeie käisime selle aasta veebruaris ja veetsime oma rannapuhkuse Phan Thieti linna lähedal Mui Nes.. Meie jäime väga rahule.Ümbruses oli päris palju avastamist..Koht on suht tuuline, kuid sellise kuuma juures on see ainult plussiks.. Kuna see on üks lõunapoolsemaid kuurorte, siis ilm on seal alati parem :) Selline rahulik ja mõnus kohake..\n7. mai 2008 14:23\nMa peatun jaanauris ka Phan Thiet`is ja hotell mere ääres Bon Bien Resort www.bonbienresort.com. Minek 16 jaanuar läbi Aurinkomatkadega.\n7. mai 2008 19:24\nSoovitan ka Mui Ne randu, kus öömaju leiab igale maitsele. Läksime plaaniga mõned päevad olla aga lõpuks olime palju pikemalt. Sinna on hea ja lihtne "open" bussidega kohale saada. Märtsi alguses midagi ette ei broneerinud aga resorti nime küll ei mäleta. Kogu rannaäär ainult resortidest koosnebki ja nii kilomeetrite pikkuselt. http://www.muinebeach.net/ ja http://wikitravel.org/en/Mui_Ne.\nIse ei käinud ajapuudusel aga Phu Quoc-i saar lõunas tundub ka väga mõnus paik rannapuhkuseks. http://wikitravel.org/en/Phu_Quoc\n9. mai 2008 18:47\n..julgen soovitada. 3-4 päeva sisustab ilusasti ära, meil jätkus nädalaks tegevust. Sobib kui ei soovi masse näha, eks ta ole nagu mõni Tai saar paarkümmend aastat tagasi, kus rahvast veel eriti ei käi. Samas on nii vilkamaid kui ka täiesti inimtühje randu. Ööelu otsijatel võib igavaks jääda. Annab hästi ühendada Mekongi deltas ringi vaatamisega st.et liigud mööda maad Saigonist saare juures, seejärel lendad lennukiga Saigoni tagasi.\n9. mai 2008 22:49\nSellelt saarelt Saigoni lennupiletite saamine on raske. Peab paar nädalat ette broneerima.\n3. nov 2008 18:08\nJulgen soovitada Terracotta resorti. Me võtsime omaette majakese ja väga mõnus oli. Nii palju tahaks veel Mui Ne kohta öelda, et ei soovita seal pakutavat jeebimatka võtta. Kirjade järgi viivad kanjonit, liivadüüne ja mingit oja vaatama, kuid tegelikkuses oli kanjon mingi väga super mini Taevaskoda (ja suhteliselt räpane muidugi), liivadüünid olid jubedalt üle rahvastatud ja imeilus foto mida näidati, et kuhu meid viiakse, ei olnud kohe 100% seal tehtud. Seda oja me juba ei viitsinudki vaatama minna ausalt öeldes, sest eelnevas olime juba suht pettunud. Pigem soovitan kaluriküla vaatama minna ja sealset elu-olu. Väga lahedad on ümmargused kalapaadid. Ja kui surfaja ei ole, siis minu meelest Mui Nes üle paari-kolme päeva küll miskit eriti teha pole. Lihtsalt rannapuhkuseks on kindlasti siin juba mainitud Phu Quoci saar parem variant. Sinna ise kahjuks ei jõudnud.\nOmal ajal käis Phu Quoc-ilt 4 lendu päevas ja sai vabalt aegu ümber muuta kui pilet oli ostetud. Mingit probleemi polnud. Võibolla on nüüd raskem kuigi kahtlen selles. Vedelesime www.beachclub-vietnam.com väga mõistliku hinnaga koht ja tore teenindus ka.\n1. märts 2009 16:03\nYks suurematest kuurortlinnadest on Nha Trang. Seal on majutust igas hinnaklassis, alates bäkkerite kamorkadest löpetades viietäheliste resortidega. Nha Trangi suurim meriit on vist Miss Universe 2008 vöistlus :-P Linna plussiks kohalik elu, tundub, et turismimönud on ajapikku end sinna sisse ujutanud. Miinuseks organiseeritud turismigrupid (neid on siiski suht vähe) ja hullumeelne vietnami liiklus. Vietnami miljonitele mopeedidele ja paarile autole on ainult kaks reeglit ning mis tavaliselt ei kehti - on parempoolne liiklus ja söiduradu eraldab joon. Linnarand on suht puhas, saab rentida päikesetoole. Ranna miinuseks äkksygavus. Seepärast ei soovita lapsperedele. Samas rannalt leidub yks väga mönus beach club 'Lousiane', just selline, kui ameerika filmides - ilus taustamaastik (meri ja kookospalmid vöi ilusad hotellid), väga hea restoran ja kohalik öllepruul (paar päeva tagasi oli 3 oma ölut), bassein, ilusad tshikid ujumas, väga hea teenindus ja mis peamine - avatud igale möödakäijale. http://www.louisianebrewhouse.com.vn/ Nii nagu köikjal Vietnamis, kohalike ingliskeele oskus on äärmiselt nörk. Nha Trangist saab tänu vene turismile ja vene ekspattidele ka vastavakeelset teenindust, alates restodest löpetades tuuride ja sukeldustega. Linna ymbruses palju puutumatuid dyyne ja rahulikke rannasoppe. Nha Trangist kiviviske kaugusel on Vinpearli saar. Selle leidmine silmapiirilt on lihtne (suured hollivuudsed nimetähed paistavad kaugele) Sealt leidub ka lunapark. http://www.vinpearlland.com/en-US/Home/default.aspx Kui ei taha oma aega busside peale raisata, siis Nha Trangi pääseb Saigonist lennukiga.\n8. aug 2011 16:59\nSiit saidilt saab infot Mui Ne kohta www.LiveInMuine.com\n5. dets 2011 06:44\nkes käinud ja näinud ..\nMillised on Vietnamis ilusamaid rannad ?\n18. dets 2011 05:17\nTuristidevaba puhkus Lõuna-Vietnamis, külaelu, odavad motellid, odavd söögid, otenson@newyorkemail.net http://www.facebook.com/groups/vuntau/ Võimalus näha mango, ananassi, banaani, plastikupuu, mangosteen istandusi.\n23. veebr 2012 11:51\nMulle meeldis kõige ohkem Phu Quocil, kõige privaatsemad rannad. Ööbisime Mai House's, super ilus koht! Soovitan soojalt, hind oli 70 usdi öö kahele ja selle saad omaette väikese väga romantilise bungalow. Lisaks veel privaatrand palmidega :) Aga sinna peab netist enne broneerima, sest Lääne Eurooplased on neil sagedased külalised. Omanik ise on prantslane.\nNha Trang's on suur rand, meie ajal sadas vihma ja seepärast õiget ettekujutust rannast ei saanud.\n27. sept 2017 20:57\nPlaan minna elus esimest korda iseseisvalt perega Vietnami.Plaan oleks peatuda kuskil vee ääres ja siis veidi matkata.Nüüd küsimus kui selline,et milline sihtkoht valida ja üldse oleks tänulik igasugu info eest.\n27. sept 2017 21:10\nPhu Quoc saar, aga kasutage pln tripi otsingut, rannapuhkusest Vietnamis jne on siin juba palju juttu olnud...\nSoovitan osta ka vastava maa Lonely Planeti raamat. Põhimõtteliselt saab raamatust kõik info kätte\nMarsruudiks võib eeskujuks võtta nt Germalo või mõne muu reisifirma marsruudi ja seda oma käe järgi siis mugandada\n28. sept 2017 21:17\nPhu Quoc kindlasti.. arenev piirkond, vähe turiste, Vietnami ilusaim rand.. saab nii rannapuhkust kui ka ringi seigelda ja suur pluss veel, ülisoodsad hinnad\n2. okt 2017 18:09\nPaluks infot,kui kaua Ho Chi Minhist sõidab buss Mui Nesse. Kas busse liigub päevas mitmeid? Kas üheks ööks tasub seda sõitu edasi tagasi ette võtta? Ülejäänud reisiplaan on paigas, üks öö ja kaks päeva lahtised.\n2. okt 2017 19:03\npäris tihe graafik bussidel: https://www.vietnambustickets.com/ho-chi-minh-city-saigon.aspx sõiduaja saad ise välja seal arvutada Mis mõttes Kas üheks ööks tasub seda sõitu edasi tagasi ette võtta? Ei saa hästi aru\n2. okt 2017 22:56\nOleme ise sõitnud nii Ho Chi Minhist Mui Nesse magamisbussiga kui ka Mui Nest Ho Chi Minhi. Sõidu aeg nii öösel kui ka päeval 6 tundi. Mina üheks päevaks küll ei viitsiks seda pikka sõitu ette võtta. Bussid ei välju ega ka saabu õigeaegselt (vastavalt graafikule). On ka rongiga mineku võimalus.


Esimene II samba fond jõudis 100protsendilise tootluseni\n14. oktoober 2010 kell 12:52\nTäna ületas LHV pensionifondi L osaku väärtus 20 krooni piiri, mis tähendab, et 2002. aasta suvel käivinud II pensionisamba fondi osaku hind on tänaseks kahekordistunud.\nTegemist on esimese teise pensionisamba fondiga, mis jõudis pärast fondide kaheksa aasta ja kolme kuu pikkust tegevusajalugu 100 protsendise kogutootluseni, teatas LHV.\n"Kui näiteks Ameerika viiesaja suurima ettevõtte väärtust kajastav S&P500 indeks on sel perioodil tõusnud 40% (koos dividendidega), siis võib öelda, et LHV Pensionifondi L 100%-line tootlus nende kaheksa aasta jooksul on olnud väga hea tulemus," kommenteeris LHV Varahalduse juht Mihkel Oja.\n"Kaks Eesti suurimat pensionifondi (Swedbank K3 ja SEB Progressiivne - toim.), kus kogub kõige rohkem inimesi, on sel perioodil rohkem kui poole madalamat tootlust näidanud (vastavalt 44,6% ja 43,0%- toim.)," lisas ta.\nLHV pensionifondide juhi Andres Viisemanni sõnul on tal hea meel, et alates pensionireformist 2002. aastal on kõige kõrgemat tootlust pakkunud pensionifondid olnud just LHV juhitud. "See ei ole ainult ühe või kahe aasta õnnestumiste tulemus, vaid LHV pensionifondid on olnud aastast aastasse tootluste edetabeli eesotsas," lisas ta.\nInimeste arv, kes koguvad oma II sammast LHVs, on aastatagusega võrreldes kasvanud 40%. Sel aastal on avalduste hulk, millega inimesed vahetavad oma praeguse pensionifondi 2011. aasta alguses mõne LHV fondi vastu, veelgi suurem, märkis pank.


Rahvusvaheline Valuutafond soovitab Rootsil rakendada lisameetmeid kuumava elamispindade turu jahutamiseks.\nNii soovitab IMF tõsta eluasemelaenude riskikaalu, mida just äsja Rootsi pankades kolm korda seniselt tasemelt tõsteti, nüüdselt 15 protsendilt järkjärgult 35%-le. Samuti soovitatakse sisse viia laenude amortiseerimise miinimumnõuded ning kaotada maksusoodustused eluasemelaenude intressidelt.\nSamuti soovitab IMF muutusi regulatsioonides, mis soodustaksid Rootsi eluasemeturul pakkumise kasvu ehk aktiivsemat uute elamispindade ehitust.\nKaaluda võiks ka eluasemekinnisvara kõrgemat maksustamist, et pidurdada majapidamiste ülemäärast laenuvõtmist, nendib IMF Rootsi keskpanga veebilehel avaldatud soovitustes.\nKa Rootsi keskpank ise muretses nädala algul avaldatud hinnangus Rootsi finantssüsteemi stabiilsusele euroala kehva majandusarengu kõrval enim rootslaste kõrge laenukoormuse ja kinnisvaraturul toimuva pärast.\nMärtsis kasvasid Rootsi majapidamiste laenud aasta baasil 4,6% tempos. 1990. aastate keskpaiga 90 protsendilt on laenukoorem kerkinud 174 protsendile majapidamiste kasutada olevast sissetulekust. See on väga kõrge näitaja nii ajaloolises kui ka rahvusvahelises võrdluses – isegi suurem kui mõnes riigis, mis viimastel aastatel kinnisvaraturu krahhi tõttu raskustesse sattunud.\nLaenuturu jahutamiseks on lisaks vastselt tõstetud riskikaaludele 2010. aastast jõus piirang, mis ei luba laenu anda üle 85% ulatuses soetatava vara hinnast. “Nende meetmete mõju on madalate intressimäärade tingimustes alles ebakindel ja piiratud,” nendib keskpank. “Nii võib vaja olla lisameetmeid, et takistada riskide suurenemist.”\nTaanlased: nüüd hakkab kinnisvara hind jälle tõusma


4 KODUVÕIMALUST HAMMASTE TUNDLIKKUSE LEEVENDAMISEKS - KODU ÕIGUSKAITSEVAHENDID\nHea koduvähendus hammaste tundlikkuse raviks on võtta C vitamiiniga täiustatud ehhiaasia tee, samuti vähendada põletikku, on võimeline võitlema naastuga, mis võib selle probleemi põhjustada.\nMuud võimalused hammaste valu leevendamiseks on hõõruda õrna õisemaõli libiseva hamba või lavendli või piparmündi teede suuvee puhastamiseks, kuna neil on valuvaigistav ja antiseptiline toime.\nNeid looduslikke abinõusid saab kasutada hamba tundlikkuse raviks, mis on väga levinud tänu hambaemailide kulumisele üle harjamise, hammaste peenestamise või pärast protseduure nagu valgendamine ja restaureerimine, kuid need on kasulikud ka mis tahes hambavalu tüüp.\n1. Ehhinatsea tee C-vitamiiniga\nEhhinatsea on taim, mis sisaldab toimeaineid nagu inuliin, betaiin, vaik, ehhinakosiid ja eeterlikud õlid, millel on põletikuvastane ja antiseptiline toime, mis vähendab igemete põletikku ja leevendab valu.\n3 supilusikatäit ehhiase lehti\n½ tsp C-vitamiini pulbrit\nEhhüaasi asetatakse mahutisse veega, kaetakse ja lastakse seista 15 minutit. Seejärel lisage C-vitamiini, segage hästi ja joomisega 3 tassi päevas, kuni tundlike hambate valu väheneb.\n2. Küüniste olemus\nKüüslaugud või nelkid on rikas õlide ja tanniinidega, millel on analgeetilised ja antiseptilised omadused ja mis on hambahaige leevendamisel üsna tõhusad.\nHõõruge mõjutatud hamba nelkidest õliõli 3 korda päevas 3 päeva. Teine võimalus on närida 1 India nelki.\n3. Vaas lavendeliga\nLavendli lehtedes esinevad eeterlikud õlid omavad tugevat põletikuvastast toimet ja võivad olla kasulikud suuvee kujul, mis täiendab hammaste tundlikkuse ravi.\n1 supilusikatäis lavendli kuivatatud lehti\nRežiim ja ettevalmistus\nLavendli lehed asetage keeva veega ja laske 10 minutit seista. Seejärel filtreerige ja laske jahtuda. Suuveed tuleks teha 3 korda päevas.\n4. Suuõõne koos piparmündi teega\nPiparmündi lehtedes esinev mentool on värskendav ja rahustab valu ja soovitatakse aidata hammaste tundlikkuse leevendamisel.\n1 supilusikatäis kuivatatud piparmündi lehte\nKombineerige piparmündi lehed keeva veega, lasege seista 15 minutit ja filtreerige. Sooja teega pane suuveed 3 korda päevas.\nKuidas kiirendada ravi\nLisaks koduteemaliste abinõude kasutamisele on oluline hoolitseda suuhügieeni, pehmete harjaste ja flossiga harjamise eest, samuti konsulteerida hambaarstiga lõplikuks raviks.\nSamuti on oluline olla ettevaatlik mõne toiduga, mis võib stimuleerida näiteks hammaste emalga kulumist, näiteks liiga sidrunhapet või happelist, nagu näiteks sidrun, õun, apelsin või viinamarjad. Samuti tuleks vältida intensiivseid kastmeid, nagu äädikas ja tomatid. Uuri välja, millised toidud võivad hambaid kahjustada.\nSilte: heaolu kaalu kaotama hingamisteede haigused\nSoolse infektsiooni esialgne õiguskaitsevahend\n3 salajased kortsude vastu võitlemiseks Loomulikult\nRetseptid sidrunimahlaga kuklemise peatamiseks\nHea koduvähendus hammaste tundlikkuse raviks on võtta C vitamiiniga täiustatud ehhiaasia tee, samuti vähendada põletikku, on võimeline võitlema naastuga, mis võib selle probleemi põhjustada. Muud võimalused hammaste valu leevendamiseks on hõõruda õrna õisemaõli libiseva hamba või lavendli või piparmündi teede suuvee puhastamiseks, kuna neil on valuvaigistav ja antiseptiline toime. Neid looduslikke\nCopyright 2022 https://thelightlifeblog.com Puuvillane hammaste tundlikkus


Tänavune talumetsamajandajate konkursi võitja on Kalle Laid\nTänavustel Jäneda talupäevadel tehti teatavaks talumetsamajandajate võistluse tulemused ja parimaks tunnistati Hiiumaalt Kalle Laid, kes enda sõnul on pidanud silmas metsade säästlikku ja jätkusuutlikku majandamist.\n150 hektarit metsamaid korras hoidev Laid on eurorahade toel siia ehitanud teed ja kraavid maade kuivendamiseks ning tiigi juhuks, kui metsas tuli lahti peaks pääsema. “Hiiumaal pole tegelikult ette nähtud rajada metsadesse tiike, kust tulekahju korral vett võtta, aga ettevaatus eelkõige,” selgitas metsamees.\n“Siinsamas oli kinnikasvanud järv, kus ei olnud midagi peale pilliroo. Pärast vee metsast välja juhtimist hakkab kasutuna seisnud maal kõverike kaskede asemel kasvama korralik majandusmets,” teadis Laid, kes on Luua metsanduskoolis metsandust õppinud.\n“Teed on projekteeritud ja ehitatud hiljuti,” näitas ta värskelt süvendatud kraavikallastega metsateed. Noorendike servadele jätab kogenud metsakasvataja kasvama tiheda võsa, et põder ei pääseks sisse kurja tegema. “Pärast harvendades jätan arukase kasvama, aga kahjuks maitseb see ka loomadele,” ütles Laid, tõdedes, et metsaomanikul käib ulukitega pidev võitlus.


Abitu naisterahvas ehk lugu võitmatust lapselukust | Mallukas Mallukas % %\nUmbes nädalake tagasi märkasin ma, et mu ahju ekraanil vilgub mingi tabaluku märgike. Kuna mul ahju kasutada vaja ei olnud ja pliidi suhtes ei paistnud see mõjuvat, siis ei pööranud ma sellele suuremat tähelepanu, kuni eilseni, mil me tahtsime sõpradega teha muretaigna-kohupiimakooki kirssidega.\nKõlab imetabaselt eks? Jah, nõnda arvasime ka meie, seega oli meil tuli takus, et see kuramuse kook juba ahju lükata. Ja siis hakkas jamamine pihta, sest noh, ahi on ju lukus.\nSaate aru eks, ma olen oma pliidile lapseluku peale pannud ja nüüd ei suuda kolme täiskasvanud inimese peale seda maha võtta. Kus on selle häbi ots?\nProovisime, mis me proovisime, tolku ei miskit. Võtsime korterist elektri ära – ei aidanud. Otsisime internetist abi – ei miskit. Kasutasime pliidi juhendit ja vajutasime korraga alla pluss ja miinusmärki – tuhkagi!\nLõpuks andsime alla, võtsime koogimaterjalid ühes ja läksime sõprade poole. Kooki saime õnneks ikkagi, aga mis siis kui mina kunagi elu jooksul tahan ahju kasutada? Üldse tehnika on minu jaoks väga keeruline ja isegi selle pliidikella pani õigeks Siim, sest minu intelligents sinna ei küündi. Aga … aidake mind keegi? Ehk on kellelgi sama ahi? Või oskab ehk pildi järgi midagi pakkuda?\nÜritasin nüüd pilti teha, aga eilse jamamise tulemusel ei vilgu enam lukumärk, vaid kogu ekraan ja kõik tema numbrid ja teemad.\nÜsna kesine pilt. Lisaks pidin vaeva nägema, et ma ise mingi poolalasti sealt vastu ei peegelduks. Ja mu käed tunduvad nii kortsus…Igatahes. Help me please!\nReply\tAnonüümne 15. aprill 2013 at 12:33\nhoia pluss märgil näppu kuskil 10 sek kuni käib yks väike plõks\nReply\tMallukas 15. aprill 2013 at 13:00\nma olen oma näppu igal pinnal hoidnud ja ei midagi :(\nReply\tAbFab 15. aprill 2013 at 19:25\nKasuta sõrgkangi või muud nuia-kujulist objekti (nui võib ka olla) ja liiguta seda kiiresti vastu ahjuust paar korda. Hoida võid ka, kui soovid.\nReply\tMallukas 15. aprill 2013 at 20:39\nprobla lahendatud! kangiteta!\nReply\tAbFab 15. aprill 2013 at 06:17\nInternetist leiab kindlasti vastuse, sa pead ainult oma ahju mudeli leidma kuskilt.\n(P.S ma kogu aeg loen “lapselukast”, mitte “lapselukust”.)\nReply\tMallukas 15. aprill 2013 at 07:30\nVõitmatu lapselukas, see oleks kindlasti üks tore seik. Aga ma ausalt olen alla andnud, sitta selle pliidiga, tegelt kahh!\nReply\tPets 15. aprill 2013 at 05:30\nJuhendit uskudes, ei tohiks variante palju olla:\n1. Vajuta + alla, lase lahti, vajuta – alla, lase lahti, vajuta – alla, lase lahti\n2. Vajuta + ja – korraga alla, lase lahti, vajuta – alla, lase lahti\n3. Vajuta + ja – korraga alla, lase ainult + lahti\nKõikide variantide puhul võid proovida ka hoida iga nuppu all ka natuke kauem – umbes 3-5 sekundit\nReply\tPets 15. aprill 2013 at 05:34\nVeel – 5 sekundit googledamist “owen child lock plus minus” andis kuhjaga linke erinevate ahjude lukustamisest. Tundub, et see viimane – nupu vajutamine peab kestma kauem – kuni lukk välja lülitub.\nReply\tMallukas 15. aprill 2013 at 06:10\nMitte miski ei aita! Ükskõik kui kaua ma neid all hoian :(\nReply\tnaine50+ 14. aprill 2013 at 19:23\nViimane võimalus on kutsuda ametlik remondimees, äkki lukk on lihtsalt rikkis?\nPaar aastat tagasi mul ei avanenud pesumasina luuk, kus oli vaja ainult nupule vajutada. See toob endaga muidugi kaasa kulusid – väljakutse ja kõik muu.\nReply\tjaan 14. aprill 2013 at 13:53\nminul on aidanud kõikide nuppude korraga vajutamine ja allhoidmine.. Muidugi hetkel tundub, et teil pole füüsilisi nuppe, aga proovida võib ikka..\nReply\ttom 14. aprill 2013 at 11:32\nKui juhendist pole abi siis on lihtsaim seda ikkagi netist leida. Mine tootja kodulehele, esiteks vaata oma mudeli all olevat infi. Seal võib lahendus olla FAQ all või foorumis. Kui mitte, saada nende klienditeenindusele detailne probleemi kirjeldus. Tavaliselt vastatakse kiiresti kui tegu vähegi soliidse firmaga.\nReply\tMallukas 14. aprill 2013 at 11:33\nMa isegi ei suuda ühegi paberi pealt täpset mudelinimetust leida :(\nReply\tnaine50+ 14. aprill 2013 at 11:11\nMehed oskasid kõike parandada siis, kui parandamiseks oli vaja kruvikeerajat ja haamrit. Tänapäeval on hoopis teine olukord.\nÄkki ikka aitaks juhendi täpsem lugemine?\nReply\tMallukas 14. aprill 2013 at 11:15\nOlen juhendit lugenud, andnud teistele lugeda – mitte midagi. Juhend ütleb selge sõnaga, et hoia all plussi ja miinust ja siis uuuesti miinust ja selline asi ei tee mitte kui midagi! Kasuisa käis just siin, vaatas seda, ütles, et ah mina ei oska ja läks minema :D\nReply\tkaur 14. aprill 2013 at 18:20\nNaine50+, moodsal ajal kirjutavad kodutehnika juhendeid malaisia või vietnami insenerid, ja panevad need ise inglise keelde ümber, ja siis alamakstud filoloogid edasi estniskasse. Sealt VÕIB midagi välja lugeda, aga võib ka lihtsalt teada saada, et filipiini inseneride inglise keel ei ole eriti hea.\nReply\tkaur 14. aprill 2013 at 10:16\nNormaalne. Meil juhtus sama asi videomakiga. Lõpuks selgus, et tegu on lihtsalt Philipsi disainerite totaalse lollusega, mitte et me ise oleks taipamatud olnud. Aga ikkagi.\nPildilt paistab, et sul on puudu üks oluline beebitarvik – fotokas! Ja fotostuudio sessioon suure kõhuga on kindlasti ka tegemata?\nReply\tMallukas 14. aprill 2013 at 10:18\nJah, kaamerat mul tõesti pole, aga samas ei ole mul ka seda suurt kõhtu, millega seda glamuurset sessiooni teha. Mis ma ikka seal oma tavalise kõhupekiga vehin, need fotosessioonid peaksid ikka raseduse lõpupoole jääma või mis?:)\nIgatahes ma ei tea, mul on ikka lootus, et mõni mees oskab parandada. Ma selline stereotüüpne naine, et eeldan, et MEHED alati oskavad kõike parandada :D


Kui sul on Windowsi serverisüsteem lukus, otsite tõenäoliselt viisi, kuidas sisse logida. See juhtub, et meie arvutisüsteemi kindlustamiseks püüame kasutada eriti turvalist ja keerulist parooli, et pakkuda täiendavat turvalisust. süsteem.\nKui olete aga parooli hiljuti muutnud ja unustanud märkme võtta, on teil hädas.\nÕnneks on Windows Server 2003/2008/2012/2016 parool nullida mitmel viisil. Parooli pääsemiseks ja lähtestamiseks saate kasutada Windowsi serveri seadistusketta.\nKui teil ei ole seadistusketta, peate tõenäoliselt Windowsi parooli lähtestamiseks kasutama mõnda kolmanda osapoole tarkvara.\nOleme juba jaganud Windowsi serveri parooli lähtestamise seadistusketta abil.\nSelles artiklis vaatleme parimat tarkvara, mille abil teie arvutis Windows Serveri parool lähtestatakse. Enamik Windowsi serveri taastamise tarkvarast on lisatasu programmid. Enne ostu sooritamist saate prooviversiooni alla laadida, et olla kindel oma töövõimekuse osas.\nMillised on parimad Windowsi parooli lähtestamise tarkvara?\nHind - tasuta prooviversioon / Premium $ 195\nPassware Kit Standard Plus on premium parooli taastamise tööriist, mis aitab teil Windowsi serveri parooli lähtestada. See on mitmeotstarbeline tööriist ja saab teha rohkem kui lihtsalt Windowsi serveri parooli lähtestamine.\nVõite seda kasutada MS Office'i dokumentide, PDF-failide, finantsandmebaasi, e-posti kontode ja üle 130 + failitüüpide parooli taastamiseks.\nPassware Kit Standard Plus ei tunne järsku $ 195, kuid kui seda saab kasutada mitmel otstarbel, on see väärt hind.\nPassware Kit Standard Plus toetab nii protsessori kui ka riistvara kiirendamist ning ühildub AMD ja NVIDIA GPU-dega.\nWindowsi serveri parooli taastamiseks nii kohaliku kui ka administraatori jaoks tuleb luua alglaaditav CD / USB mälupulk, kasutades Passware ISO. Pärast buutitava välkmälu loomist sisestage USB-draiv oma arvuti USB-porti ja käivitage draiv.\nWindows serveri parooli lähtestamiseks järgige ekraanil kuvatavaid juhiseid. See ongi see. Olete edukalt taastanud Windowsi serveri parooli Passware Kit abil.\nLaadi alla Passware Kit Standard Plus\nLoe ka: 8 parimat Windows hosting SQL Serveriga 2019. aastaks\nLazesoft Taasta My Password Server Edition\nHind - tasuta demo / $ 79, 49\nLazesoft Recover My Password Server Edition, nagu nimigi ütleb, on parooli lähtestamise tööriist, mis ühildub Windows Server 2003/2008/2012/2016 versiooniga ja aitab teil lähtestada nii kohaliku kui ka administraatori konto parooli, ilma et operatsioonisüsteemi kõik uuesti installitaks uuesti.\nSarnaselt Passware'iga nõuab see tööriist, et kasutaja looks parooli lähtestamiseks ISO-faili abil alglaaditava mälupulga või CD. Mõned funktsioonid Lazesoft Recover My Password Server Edition sisaldab võimet tuvastada mitmeid operatsioonisüsteeme, avada kasutajakontod, keelata parooli aegumise võimalus ja palju muud.\nLisaks saab seda kasutada ka Windowsi 10 ja 8 operatsioonisüsteemi operatsioonisüsteemi OEM tootenumbri taastamiseks BIOSist, kuigi tõenäoliselt ei vaja seda, kuna Windows 10 töötavatel seadmetel on oma tootenumbrid seotud emaplaadiga.\nKasutajaliides ei ole midagi väljamõeldud, kuid teeb töö. Pärast flash-draivi käivitamist valige operatsioonisüsteem, millele soovite parooli lähtestada. Sellisel juhul on see Windowsi serveri väljaanne ja klõpsake nuppu Edasi.\nLazesoft Recover My Password Server Edition kuvab kogu selles arvutis loodud kasutajakonto. Valige see, mida soovite parooli lähtestada ja seejärel klikkige Next.\nParooli lähtestamiseks klõpsake nuppu Reset / Unlock. Süsteemi taaskäivitamiseks klõpsake nuppu Finish. Veenduge, et eemaldate USB-draivi / CD arvutist.\nNüüd saate Windowsi serverisse sisse logida administraatorina ja seada uus parool ning märkida see ka alla. Tarkvara saab kasutada kaubanduslikul eesmärgil, muutes hinnasildi taskukohaseks.\nLaadi alla Lazesoft My Password Server Editioni taastamine\nLoe ka: Parim Windows 10 parooli taastamise tööriistad Windows Password Unlocker\nHinnavaba prooviperiood / $ 29, 95\nPCUnlocker on tarkvara utiliit, mis võimaldab teil Windowsi administraatori ja kasutajate konto unustatud parooli lähtestada. Tarkvara on saadaval kolmes versioonis, nimelt PCUnlocker Standard, Professional ja Enterprise.\nKuigi PCUnlocker Standard versioon, mis on kõige odavam kolmest, on hea Windowsi administraatori ja kasutajakonto parooli lähtestamiseks, Windowsi serveri parooli lähtestamiseks peate kasutama PCUnlocker Professionali versiooni, mis on veidi kallim.\nPCUnlocker Professional pakub kõiki standardversiooni funktsioone koos Windowsi serveri 2000 - 2016 versiooniga. PCUnlocker Professionali kasutamiseks on vaja CD / USB mälupulka, et luua käivitatav USB-draiv, kasutades PCUnlocker ISO-d.\nSisestage alglaaditav USB-mäluseade arvutisse ja taaskäivitage arvuti. Veenduge, et laadite USB-mälupulgalt / CD-lt. Kui te ei tea, kuidas seda teha, kontrollige, kuidas muuta arvuti BIOSis käivitusseadet.\nValige aknas PCUnlocker Professional taasterežiim. Sel juhul valige Reset Local Admin / User Password.\nPCUnlocker Professional loetleb kõik kasutajakonto, mis on seotud administraatori ja arvutiga Windows Server versiooni jaoks. Valige konto, millele soovite parooli lähtestada, ja klõpsa nupule Nulli parool.\nPärast parooli lähtestamist sulgege aken PCUnlocker Professional ja taaskäivitage arvuti. Pärast arvutisse sisselogimist saate määrata uue Windows Server'i konto parooli.\nLae PCUnlocker Professional\nLoe ka: Top 10 tööriistad, et taastada oma kadunud Windows 10 parool\nWindows parooli taastamise täiustatud versioon\nISeePasswordi Windows parooli taastamise täiendus on veel üks Windows Serveri parooli lähtestamise tarkvara. Tarkvara on ühilduv nii Windowsi kui ka Windows Serveriga.\nSee on esmaklassiline tarkvara, kuid pakub ainult ühte plaani. Tööriista abil saate kohe unustatud või kaotatud kohaliku administraatori parooli kohe taastada. Samuti saate eemaldada domeeni administraatori parooli ning luua vajaduse korral uue administraatori konto.\nWindowsi parooli taastamise täiustatud töötamine on sarnane teiste eelnevalt mainitud lähtestamise tarkvaradega. Ainus erinevus siin on see tööriist võimaldab teil luua parooli lähtestamise CD / USB välkmälu otse selle liidesest.\nParooli lähtestamiseks laadige alla ja installige Windowsi parooli taastamise tarkvara mis tahes arvutis. Käivita programm ja vali oma USB-mäluseade / CD suvandi Loo salasõna lähtestamine USB-mälupulk või CD / DVD valik.\nKlõpsake nupul Burn USB / Burn CD / DVD, et luua käivitatav mälupulk. Eemaldage USB-mälupulk ja ühendage see arvutiga administraatori paroolilukuga.\nVeenduge, et käivitate käivitatava USB-mäluseadme, muutes BIOS-i alglaadimisseadet.\nOodake, kuni Windowsi parooli taastamine täiustub. See näitab kõiki arvutiga seotud kasutajakontosid. Valige lähtestamiseks kasutajakonto ja klõpsake nupul Reset Password.\nPärast parooli lähtestamist Windows Serverile taaskäivitage arvuti ilma käivitatava USB-mäluseadmeta.\nLaadi alla Windowsi parooli taastamise täiustatud versioon\nLoe ka: Top 6 Windowsi 10 paroolihaldurit, mida kasutada 2019. aastal\nHind - tasuta prooviperiood / $ 29, 95\nWinGeeker Ultimate näeb välja identne iSeePassword Recovery Tooliga disainikeele järgi. See on ka lisatasu tööriist, mis maksab 29, 95 dollarit, kuid saate tasuta testimise alla laadida. Tasuta prooviversioon võimaldab teil luua käivitatava USB-draivi ja käivitada draivi abil.\nSamuti saate näha kõiki arvutiga seotud kasutajakontosid, et parooli algseadistamiseks vajalikku parooli lähtestada.\nWinGeeker Ultimate'i saab kasutada nii operatsioonisüsteemi Windows OS kui ka Windows Server 2016/2012 R2 R2 administraatori parooli lähtestamiseks.\nWindowsi serveri parooli lähtestamiseks laadige ametlikul veebilehel alla WinGeeker Ultimate ja käivitage programm. Sisestage CD-draiv või USB-mälupulk, valige see parema valiku all ja klõpsake nupul Burn to US / Burn to CD / DVD.\nSeejärel eemaldage USB-draiv ja sisestage Windows Serveriga parooliluku arvutisse. Minge BIOS-i ja muutke boot drive / device USB-mäluseadmeks / CD-ks.\nTaaskäivitage arvuti ja oodake, kuni WinGeeker Ultimate programm käivitub. Valige kasutajakonto, millele soovite parooli lähtestada, ja klõpsa nupule Nulli parool.\nSulgege WinGeeker Ultimate aken ja taaskäivitage arvuti. Looge pärast arvutisse sisselogimist uus administraatori / kasutajakonto loomine.\nLaadi alla WinGeeker Ultimate\nWindow Serveri kontolt väljalülitamine on hirmutav, kuna operatsioonisüsteemi kasutatakse ärilahendusena. Õnneks peaks üks selles nimekirjas olevatest tarkvaradest aitama teil Windowsi serveri parooli taastada.\nKuigi kasutajakonto kaitsmiseks häkkerite ja muude ohtude eest on kõige keerulisem salasõna kasutada, on mõistlik kasutada paroolihaldurit, et kogu oma parool ühes kohas turvaliselt organiseerida.


Uus evolutsiooniteooria aitab muuta ka majandust - Eesti Ekspress\nJärgnevalt teen midagi ilmselt kohatut. Võtan hüpoteese ja oletusi neilt, kes täna püüavad ümber mõtestada evolutsiooniteooriat – sedasama Darwini evolutsiooniteooriat – sootuks uuel moel, ning püüan aimata, kas nende hüpoteeside hulgas on midagi, mida saaksime oma elujärje seadmisel arvesse võtta.\nKuigi Charles Darwini (1809–1882) evolutsioonikäsitlus on keskendatud vaid bioloogilistele liikidele, on sealt aegade jooksul leitud tuge erinevatele sotsiaalsetele ja majanduslikele kontseptsioonidele: tugevamad jäävad ellu, konkurents ja võistlus selgitab välja tugevamad jne. Majanduselus on juhtiva käena toiminud majanduslik valik, poliitikas aga valijate valik. Teooria mõju meie käitumisele laiemalt on olnud tõlgendajate lihtsustuste tõttu suurem, kui olla tohiks. Ennekõike mugavuse tõttu, millega bioloogilise evolutsiooni kohta tähele pandu on oma ülimas lihtsustuses (või isegi labastuses) kohandatav ühiskonnale, majandusele, poliitikale, pedagoogikale jne.


Autosuvila ja teenindushooned - Infotöötlemise OÜ\nAutosuvila ja teenindushooned #38062\nUuendatud: 29. jaanuar 2013\nValminud on detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne autosuvila ja teenindushoonete rajamiseks.\nValminud on Vana-Lepispäe kinnistu (92201:004:0019) detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruanne.\nKSH aruande ja detailplaneeringuga on võimalik tutvuda perioodil 30.01.-28.02.2013 Vihula Vallavalitsuses (Mere tn 6, Võsu alevik; kontaktisik Sulev Kiviberg, tel 325 8643, e-post sulev.kiviberg@vihula.ee) ning veebilehtedel http://www.vihula.ee ja http://www.keskkonnabüroo.ee. Detailplaneeringu eesmärk on maatulundusmaale sihtotstarvete määramine, sh elamumaaks ja ärimaaks, ehitusõiguse võimaliku ulatuse väljaselgitamine ning ehitusõiguse määramine elamule, abihoonetele ja autosuvilate parkimise teenindamiseks ning teistele rekreatiivsete tegevustega seonduvatele vajalikele hoonetele ning taristule, kitsenduste, servituutide, keskkonnakaitseliste abinõude määramine, vajadusel ehituskeeluvööndi vähendamise ettepaneku tegemine.\nValminud on Vana-Lepispäe kinnistu (92201:004:0019) detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) programm.\nKSH programmi ja detailplaneeringu eskiisiga on võimalik tutvuda perioodil 15.08.-16.09.2012 Vihula Vallavalitsuses (Mere tn 6, Võsu alevik; kontaktisik Sulev Kiviberg, tel 325 8643, e-post sulev.kiviberg@vihula.ee) ning veebilehtedel http://www.vihula.ee ja http://www.keskkonnabüroo.ee.\nVõsu aleviku Vana-Lepispäe maaüksuse detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahendusega on võimalik tutvuda 15. augustil 2012 kell 12 vallamajas, Mere tn 6, Võsu.\nVihula vallavalitsus on algatanud Võsu aleviku Vana-Lepispäe maaüksuse detailplaneeringu, mis on valla üldplaneeringut muutev. Planeeringu eesmärk on maatulundusmaale sihtotstarvete määramine, s.h elamumaaks ja ärimaaks, ehitusõiguse võimaliku ulatuse väljaselgitamine ning ehitusõiguse määramine elamule, abihoonetele ja autosuvilate parkimise teenendamiseks ning teistele regreatiivsete tegevustega seonduvatele vajalikele hoonetele ning taristule, kitsenduste, servituutide, keskkonnakaitseliste abinõude määramine, vajadusel ehituskeeluvööndi vähendamise ettepaneku tegemine. Sama otsusega algatatakse keskkonnamõju strateegiline hindamine eesmärgiga hinnata Vana-Lepispäe maaüksusele detailplaneeringuga kavandatava tegevuse mõju loodus-, sotsiaal- ja tehiskeskkonnale.\nVihula Vallavalitsus kuulutab välja hanke „Vihula vallas, Võsu alevikus Vana – Lepispäe kinnistu (kü 92201:004:0019) Keskkonnamõju strateegiliseks hindamiseks.\nObjektiga on võimalik tutvuda kohapeal.\nPakkumus esitada aadressil mere tn 6; 45501 Võsu alevik, Vihula Vallavalitsuse kantselei. Tähtaeg 22.05.2012 kella 10.00 kinnises ümbrikus märgusõna „Vihula vallas Võsu alevikus Vana – Lepispäe kinnistu Keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamisene“.\nTööde alustamise aeg on 10 päeva jooksul lepingu jõustumisest (vallavolikogu poolt detailplaneeringu algatamisest). Tööde lõpetamise eeldatav tähtaeg jaanuar 2013.\nTööde tähtajad: Vana - Lepispäe kinnistu keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi koostamine 28 kalendripäeva vastava lepingu jõustumisest, programmi vajalike paranduste sisseviimine 10 kalendripäeva, aruande koostamine 35 kalendripäeva, vajaliku parandused ja täiendused 10 kalendripäeva.\nKavandatav detailplaneering koostatakse eesmärgiga maatulundusmaale sihtotstarvete määramine, s.h elamumaaks ja ärimaaks, ehitusõiguse võimaliku ulatuse väljaselgitamine ning ehitusõiguse määramine elamule, abihoonetele ja autosuvilate parkimise teenendamiseks ning teistele regreatiivsete tegevustega seonduvatele vajalikele hoonetele ning taristule, kitsenduste, servituutide, keskkonnakaitseliste abinõude määramine, vajadusel ehituskeeluvööndi vähendamise ettepaneku tegemine.\nObjektiga/dokumentidega tutvumine 30.01.-28.02.2013


ÕHTULEHT OTEPÄÄL | Tänak: mida keerulisemad olud, seda parem ettevalmistus; Poom: aegu ma ei vaata, lihtsalt nii lõbus on | Sport\nOliver Lomp, 13. veebruar 2021 13:13\nOtt Tänaku masin putitamisel.Foto: Aldo Luud\nTäna peetava Otepää talveralli esimene pool päevast on selja taga ning lumistel teedel juhib oodatult Ott Tänak, kelle sõnul on ilm suurepärane, ent olud siiski keerulised.\n„Esimene eesmärk oli täna näha, et mis üldse toimuma hakkab,“ märkis Tänak. „Olud on pigem keerulised. Ilma poolest on kõik perfektne, aga teed on suhteliselt lumised ja palju tuleb ette vesiliugu. Aga mida keerulisemad olud, seda parem ettevalmistus.“\nTänaku kinnitusel võetakse koos meeskonnakaaslase Thierry Neuville’iga päeva kui üht suurt testimist. Eestlane saab oma Hyundaiga järjest rohkem sina peale, ent palju tööd on veel teha.\nOtepää talveralli võib pooleli jääda! Ott Tänaku videopöördumine: pealtvaatajad, palun minge koju! (42)\n„Nii mugavaks nagu Playstationi peal ei saa autot tuunida. Me mõlemad Thierryga aga katsetame erinevaid asju. Sisuliselt me testime kahe autoga,“ kinnitas Tänak.\nSellest hooajast uue auto (Citroën C3 Rally2) ja kaardilugejaga (Darren Garrod) võistlev Roland Poom pole pool aastat võistelnud ning asub päeva esimese poole järel alles kaheksandal kohal, ent naudib igat meetrit.\n„Vägev on sõita üle pika aja, väga lõbus! Põhieesmärk ongi sõitmisest mõnu tunda. Ma isegi ei vaata aegu ja ei tea, millisel kohal ma asun. Ma ei mäleta, millal ma viimati nii kihvti talverallit sõitsin. Naudin päeva täiega, oluline on lihtsalt sõita ja uue kaardilugejaga harjuda,“ ütles Poom nelja kiiruskatse järel.\nPoom elas kohe ralli alguses üle ka ehmatuse, kui juba avakatse teises kurvis libises teelt korraks välja. Ent see polnud tingitud uues kaardilugemiskeelest autos.\n„Teises kurvis oli ootamatult libe. WRC autod lõikavad väga palju ja pidurdusmaa oli lumine. Käisime rajalt väljas ja kuna uuel autol on nii palju nuppe, ei saanud kohe kojamehi tööle. Natuke sahmerdasime seal, aga muidu on kõik hästi,“ kinnitas Poom.\n„Uue keelega saame hakkama. Kui natukene rohkem actionit juhtub, siis natukene mõtlen kauem, aga kõik on harjumise asi,“ märkis Poom.


Roosa tähe teemandi müüb Sotheby’s rekordilise hinna eest\nRoosa tähe teemant, kopsakas 59,6-karaadine kivi, on valmis Sotheby’s Hong Kongi poolt 4. aprillil oksjonile müüma. See on suurim sisemiselt veatu Fancy Vivid Pink teemant, mille Ameerika gemoloogiainstituut on kunagi hinnanud, ja selle väärtuseks on meeletu 72 miljonit dollarit. Ütlematagi selge, et see on tipptasemel kuulsuste ehetest kõrgemal ja kaugemal. Asjade perspektiivi vaatamiseks piisab massiivsete teemantrõngaste puhul pealkirjade tegemiseks tavaliselt 10–15 karaadisest kivist. Aastate jooksul on mõned tuntud elegantsed kuulsused, nagu Grace Kelly, Jackie Kennedy, Kim Kardashian ja Beyoncé, kandnud teemante 20 karaadile lähemal. Ja siis oli Elizabeth Taylori Richard Burtoni 1969. aasta kihlasõrmus, mis kaalus tohutult 69 karaati.\nKes aga ostab Roosa Tähe teemanti, mis on loetles Sotheby’s kui "üks maailma suurimaid aardeid?"\nTeemandi avastas De Beers esimest korda Lõuna-Aafrikas 1999. aastal. Disainimeeskonnal kulus rohkem kui kaks aastat, et välja selgitada, kuidas haruldast kivi lõigata ja poleerida, mis seejärel kaalus 132,5 karaati. 2000. aastate alguses ilmus Roosa Tähe teemant mitmel muuseuminäitusel, sealhulgas ühel Smithsonianil Asutuse riiklik loodusloomuuseum Washingtonis, samuti loodusloomuuseum aastal London. Seejärel müüs Sotheby’s Geneva 2013. aastal Roosa tähe teemandi New Yorgis tegutsevale teemandilõikurile Isaac Wolfile rekordilise 83 miljoni dollari eest. Kuid Wolf, kes väidetavalt esindas investorite gruppi, jättis müügi sooritamata, sundides Sotheby’sit\npartneriks kahe teise ettevõttega ja osta teemant selle omanikult tagasi garanteeritud hinnaga 60 miljonit dollarit. Nüüd on Sotheby’s valmis oksjonile veel ühe sammu andma.\nPraegu on kõige kallim teemant, mida kunagi oksjonil müüakse, Oppenheimeri sinine; 14,6-karaadise Fancy Vivid Blue kivi, mille Christie’s Geneva müüs eelmisel suvel erainvestorile laheda 57,5 miljoni dollari eest. Järgmisel kuul võib Roosa täht lihtsalt ajalugu teha - eeldades, et seal on ostja, kes suudab piisavalt sularaha trummeldada.


Haigekassa keerab Sindi haigla rahakraanid kinni - Äripäev\nHaigekassa keerab Sindi haigla rahakraanid kinni\n19. märts 2001, 08:42\nÜlo Toomsalu 19. märts 2001, 08:42\nSindi kaheteistkohaline pikaravihaigla võib 1. aprillist uksed sulgeda, sest haigekassa kaalub raviasutusega lepingu lõpetamist, kirjutab Pärnu Postimees.\nPärnumaa haigekassa direktor Tiiu Pärnpuu ütles Sindi linnapeale Mati Mettusele, et sajaprotsendilise tõenäosusega ei pikenda haigekassa enam Sindi haiglaga lepingut.\n?Nii ma tõepoolest talle ütlesin, kuid Eesti haigekassa ei ole väikehaiglate lepingute mahtu veel kinnitanud, läbirääkimised alles käivad,? möönis Pärnpuu eile toimetusele.\nMettuse hinnangul on haigekassa selline käitumine mõistetamatu. ?Kes vastutab ja maksab koondamisraha, sest töötajatele etteteatamise aega ju ei ole? Igal juhul ei olevat see haigekassa. Haigekassa on lepingulises vahekorras haiglaga ega olevat kohustatud sellest linnavalitsust teavitama,? nentis ta.\nKolmapäeval käisid viie omavalitsuse juhid Pärnu maavanema Toomas Kivimägi jutul. Otsustati lähema kuu jooksul kujundada ühine seisukoht Pärnumaa haiglatevõrgu tulevikust ja esitada see Eesti haigekassale.


TTK oli ainus Balti riikide esindaja Sofia haridusmessil | Tallinna Tehnikakõrgkool\nTTK > Kõrgkool > Uudised > TTK oli ainus Balti riikide esindaja Sofia haridusmessil\nTTK oli ainus Balti riikide esindaja Sofia haridusmessil24.10.2011\nTTK ehitus- ja transporditeaduskonna dekaani abid Marje Asper ja Marju Viitmann osalesid 21.-23.10.2011 rahvusvahelisel haridusmessil Bulgaaria pealinnas Sofias. TTK esindus osales messil esmakordselt.Messi avamisel viibis ka Eesti suursaadik Bulgaarias Toomas Kukk, kes külastas TTK boksi ja kelle kutsel külastati Eesti saatkonda.\nMessil olid esindatud ülikoolid ja kõrgkoolid Ameerikast, Kanadast, Jaapanist ja pea kõikidest Euroopa riikidest. Balti riikide ainuesindaja messil oli Tallinna Tehnikakõrgkool. Mess oli rahvarohke ja huvilisi oli kolme päeva jooksul palju. Enim tunti huvi magistriõpingute vastu, mida kahjuks sel aastal ei olnud võimalik pakkuda.\nKokkuvõtteks oli messil osalemine kasulik, kuna oli võimalus tutvustada Eestit ja Tallinnat, (sh intervjuu Bulgaaria ajakirjanikele) ning luua mitmeid kasulikke kontakte messil osalenud kõrgkoolide esindajatega. (ülevaade Marju Viitmannilt)


Lemberi süüdistus otsustatakse enne aasta lõppu\nEndise Tartu aselinnapea Kajar Lemberi kaks aastat kestnud uurimine võib aasta lõpuks päädida ka süüdistusega.Foto: Postimees/Scanpix\n28. september 2018 kell 12:25\nLõuna ringkonnaprokuratuur andis Tartu endise abilinnapea Kajar Lemberi kriminaalasja materjalid kaitsjatele tutvumiseks ning otsustab veel sel aastal süüdistuste esitamise.\nKajar Lemberi ja veel paarikümne kahtlustatava füüsilise ja juriidilise isiku kriminaalasja kohtueelne menetlus on lõppenud ning materjalid on edastatud kaitsjatele tutvumiseks, ütles prokuratuuri pressiesindaja Kauri Sinkevicius ERRile.\n"Kaitsjad saavad materjalidega tutvumise järel esitada taotlusi ning seejärel otsustab prokuratuur süüdistuse esitamise mahu ja aja ning tõenäoliselt veel sel aastal," märkis ta.\nKevadel esitas Lõuna ringkonnaprokuratuur Lemberile täpsustatud kahtlustuse, millest jäid välja mitu esialgset kahtlustust altkäemaksu võtmises.\nEndine sots ja Tartu abilinnapea peeti kinni 2016. aasta mais. Teda kahtlustatakse korduvas altkäemaksu võtmises ja soodustuskelmuses. Talle esitatud kahtlustus on muu hulgas seotud Raadi kinnistu, Tartu linna avalike tualettide paigaldamise ja linna eelarvest ühe äriühingu huvides raha kasutamisega. Samuti kahtlustatakse, et Lember võis eraäri ajamisel olla seotud ligi 850 000 euro ulatuses eurotoetuste väljapetmisega.\nSeda, et uurimine on lõpusirgel, lubas prokuratuur juba aprillis, maikuus anti talle edasi täpsustatud kahtlustus, millest jäid välja mitu esialgset kahtlustust altkäemaksu võtmises. Lember ise on ironiseerinud, et praeguseks on talle jäänud kahtlustus juuksuriärilt üheksa euro suuruse altkäemaksu võtmises.