Kriminaalkolleegiumi hinnangul on oluline, et kohtunik ja sekretär veenduksid protokolli õigsuses ja täidaksid KrMS § 155 lg-s 3 sätestatud nõuet kinnitada seda allkirjaga. Samas peab kolleegium vajalikuks muuta senist praktikat ja asub seisukohale, et allkirja puudumine kohtuistungi protokollil ei ole võrdsustatav protokolli puudumisega KrMS § 339 lg 1 p 10 tähenduses. Kohtuistungi protokollil allkirja puudumine on aga KrMS § 339 lg-s 2 sätestatud oluline kriminaalmenetlusõiguse rikkumine juhul, kui sellega kaasnes või võis kaasneda ebaseaduslik või põhjendamatu kohtuotsus. (p 9) Kohtuistungi protokolli tähtsus seisneb selles, et see võimaldab hinnata menetlusosaliste ja kohtu toiminguid kohtuistungil ning aru saada, milliseid tõendeid on kohus uurinud. Seega ei ole alust pidada allkirjastamata kohtuistungi protokolli kohtuotsuse vältimatut tühistamist tingivaks rikkumiseks juhul, kui kohtuistungi protokolli sisu vastavus istungil toimunuga on usaldusväärselt kontrollitav. Kui kohtuistung on salvestatud, on kohtuistungi protokollil allkirjade puudumisel ja sisu osas vaidluse tekkimise korral võimalik selle tõele vastavust kontrollida protokolli lisaks oleva salvestise abil. (p 11)\nKuigi menetlusseadus ei näe otsesõnu ette, et alaealise kannatanu ülekuulamise juures viibib kannatanu ema, tuleneb vastav õigus (lähedase juuresviibimine alaealise ülekuulamisel) EL direktiivi 2011/92/EL artiklist 20 ega kahjusta iseenesest süüdistatava õigusi. Menetleja peab tagama, et kannatanu lähedane isik ei mõjutaks ülekuulamise käiku. Teiste isikute juuresviibimise võimalikku mõju kannatanu ütluste usaldusväärsusele peab aga lõppkokkuvõttes hindama kohus. (p 15) Seadus lubab otsesõnu alaealise kannatanu ülekuulamisel suunavate küsimuste esitamist (KrMS § 68 lg 4 ja § 288^1 lg 2 p 4). (p 15) Kuigi alla neljateistaastast tunnistajat ei hoiatata ütluste andmisest seadusliku aluseta keeldumise ja teadvalt vale ütluse andmise eest, peab talle siiski selgitama tõe rääkimise vajadust ja seda juba ülekuulamise alguses ning igal juhul enne, kui kannatanu annab ütlusi kuriteosündmuse kohta. Sõltumata tunnistaja (kannatanu) vanusest tuleneb tõe rääkimise kohustus KrMS § 66 lg-st 3. Kui ekspertiisi akti järeldustest nähtub, et alaealisel kannatanul ei ole suuremat fantaseerimiskalduvust, eeldab tema ülekuulamine ühemõttelist selgitamist, et rääkida tuleb tõtt ehk tegelikkuses aset leidnud sündmustest. Kuigi ülekuulamisel tuleb vaieldamatult võtta arvesse lapse vanusega seotud eripära, mis võimaldab muu hulgas suunavate küsimuste esitamist, ei saa mööda minna tõe rääkimise kohustuse selgitamisest kui ütluse usaldusväärsuse raskuspunktist. (p 18) Seadusandja ei ole alaealise kannatanu ülekuulamise puhuks ette näinud erisusi KrMS § 71 kohaldamisel, s.o ütluste andmisest keeldumine isiklikel põhjustel. (p 19) KrMS § 290^1 ei sätesta, et kaitsja peab viibima ülekuulamise juures, vaid tal peab olema tagatud võimalus küsimuste esitamiseks. (p 16) Kui kuriteoteate esitamisel kuulatakse kannatanu üle, selgitades talle nõuetekohaselt tema õigusi ja kohustusi, siis on suulise kuriteoteate protokoll võrdsustatav kannatanu ülekuulamise protokolliga. (p 17) Ütlus, mis on saadud kohtumenetluses nõuetekohaselt rakendamata tunnistajalt, kellele ei ole selgitatud nende õigusi ja kohustusi (näiteks õigust keelduda KrMS § 280 lg 3 järgi ütluste andmisest KrMS § 71–73 alusel), ei ole käsitatav seadusliku tõendina, sest selle saamisel on rikutud oluliselt kriminaalmenetlusõigust. Sellisele tõendile rajatud kohtuotsus on ebaseaduslik. (Vt nt mutatis mutandis Riigikohtu otsus väärteoasjas nr 3-1-1-72-07, p 8). Kui tunnistaja ülekuulamisel, sh kohtueelses menetluses, ei ole mingil põhjusel, näiteks tema vanuse või vaimse seisundi tõttu, võimalik järgida üldisi nõudeid, on seadusandja ülesanne kaaluda, mil määral on võimalik nendest reeglitest kõrvale kalduda ja kas see on põhjendatud, vääramata ütluste andmise kui tõendi olemust. Rikkumise kõrvaldamise võimatus viib omakorda tõendi lubamatuks tunnistamiseni. Olukorras, kus kohtulikul arutamisel kannatanut üle ei kuulata, ei ole asja uuel kohtulikul arutamisel võimalik kirjeldatud rikkumisi kõrvaldada. Kui maa- ja ringkonnakohtu otsused rajanevad määravas osas kannatanu ütlustele, tingib selle tõendi lubamatuks tunnistamine möödapääsmatult süüdistatava õigeksmõistmise talle etteheidetavates tegudes. (p 20)\nKuigi menetlusseadus ei näe otsesõnu ette, et alaealise kannatanu ülekuulamise juures viibib kannatanu ema, tuleneb vastav õigus (lähedase juuresviibimine alaealise ülekuulamisel) EL direktiivi 2011/92/EL artiklist 20 ega kahjusta iseenesest süüdistatava õigusi. Menetleja peab tagama, et kannatanu lähedane isik ei mõjutaks ülekuulamise käiku. Teiste isikute juuresviibimise võimalikku mõju kannatanu ütluste usaldusväärsusele peab aga lõppkokkuvõttes hindama kohus. (p 15) Seadus lubab otsesõnu alaealise kannatanu ülekuulamisel suunavate küsimuste esitamist (KrMS § 68 lg 4 ja § 288^1 lg 2 p 4). (p 15) Kuigi alla neljateistaastast tunnistajat ei hoiatata ütluste andmisest seadusliku aluseta keeldumise ja teadvalt vale ütluse andmise eest, peab talle siiski selgitama tõe rääkimise vajadust ja seda juba ülekuulamise alguses ning igal juhul enne, kui kannatanu annab ütlusi kuriteosündmuse kohta. Sõltumata tunnistaja (kannatanu) vanusest tuleneb tõe rääkimise kohustus KrMS § 66 lg-st 3. Kui ekspertiisi akti järeldustest nähtub, et alaealisel kannatanul ei ole suuremat fantaseerimiskalduvust, eeldab tema ülekuulamine ühemõttelist selgitamist, et rääkida tuleb tõtt ehk tegelikkuses aset leidnud sündmustest. Kuigi ülekuulamisel tuleb vaieldamatult võtta arvesse lapse vanusega seotud eripära, mis võimaldab muu hulgas suunavate küsimuste esitamist, ei saa mööda minna tõe rääkimise kohustuse selgitamisest kui ütluse usaldusväärsuse raskuspunktist. (p 18) Seadusandja ei ole alaealise kannatanu ülekuulamise puhuks ette näinud erisusi KrMS § 71 kohaldamisel, s.o ütluste andmisest keeldumine isiklikel põhjustel. (p 19) KrMS § 290^1 ei sätesta, et kaitsja peab viibima ülekuulamise juures, vaid tal peab olema tagatud võimalus küsimuste esitamiseks. (p 16) Ütlus, mis on saadud kohtumenetluses nõuetekohaselt rakendamata tunnistajalt, kellele ei ole selgitatud nende õigusi ja kohustusi (näiteks õigust keelduda KrMS § 280 lg 3 järgi ütluste andmisest KrMS § 71–73 alusel), ei ole käsitatav seadusliku tõendina, sest selle saamisel on rikutud oluliselt kriminaalmenetlusõigust. Sellisele tõendile rajatud kohtuotsus on ebaseaduslik. (Vt nt mutatis mutandis Riigikohtu otsus väärteoasjas nr 3-1-1-72-07, p 8). Kui tunnistaja ülekuulamisel, sh kohtueelses menetluses, ei ole mingil põhjusel, näiteks tema vanuse või vaimse seisundi tõttu, võimalik järgida üldisi nõudeid, on seadusandja ülesanne kaaluda, mil määral on võimalik nendest reeglitest kõrvale kalduda ja kas see on põhjendatud, vääramata ütluste andmise kui tõendi olemust. Rikkumise kõrvaldamise võimatus viib omakorda tõendi lubamatuks tunnistamiseni. Olukorras, kus kohtulikul arutamisel kannatanut üle ei kuulata, ei ole asja uuel kohtulikul arutamisel võimalik kirjeldatud rikkumisi kõrvaldada. Kui maa- ja ringkonnakohtu otsused rajanevad määravas osas kannatanu ütlustele, tingib selle tõendi lubamatuks tunnistamine möödapääsmatult süüdistatava õigeksmõistmise talle etteheidetavates tegudes. (p 20)\nKohtutel ei ole alust käsitada iseseisva tõendina tunnistajate ütlusi selle kohta, millest nad on teadlikuks saanud alaealise kannatanu vahendusel olukorras, kus ei esine KrMS § 66 lg 2^1 p-s 1 nimetatud asjaolu. Kui kohtumenetluses on uuritud vahetu tõendiallika ehk kannatanu ütlusi, ei ole alust tugineda sama teabe osas n-ö vahendlike tunnistajate ütlustele. (p 11) Ekspertiisi käigus antud lapse selgitused sündmuse kohta ei ole kasutatavad iseseisva tõendina, s.o kannatanu ütlusena sündmuste kohta. Ekspert ei kuula isikut üle. Uuritava isiku selgitused ekspertiisi käigus on aluseks eksperdiarvamuse kujundamisel, s.o eksperdile esitatud küsimustele vastamisel. Välistatud ei ole aga eksperdile antud selgituste kasutamine kannatanu ütluste usaldusväärsuse kontrollimisel. Seega nentimine, et kannatanu on ka väljaspool ütlusi andnud sündmuse kohta järjepidevalt samasisulisi selgitusi, ei ole seadusega vastuolus. (p 12) Ütlus, mis on saadud kohtumenetluses nõuetekohaselt rakendamata tunnistajalt, kellele ei ole selgitatud nende õigusi ja kohustusi (näiteks õigust keelduda KrMS § 280 lg 3 järgi ütluste andmisest KrMS § 71–73 alusel), ei ole käsitatav seadusliku tõendina, sest selle saamisel on rikutud oluliselt kriminaalmenetlusõigust. Sellisele tõendile rajatud kohtuotsus on ebaseaduslik. (Vt nt mutatis mutandis Riigikohtu otsus väärteoasjas nr 3-1-1-72-07, p 8). Kui tunnistaja ülekuulamisel, sh kohtueelses menetluses, ei ole mingil põhjusel, näiteks tema vanuse või vaimse seisundi tõttu, võimalik järgida üldisi nõudeid, on seadusandja ülesanne kaaluda, mil määral on võimalik nendest reeglitest kõrvale kalduda ja kas see on põhjendatud, vääramata ütluste andmise kui tõendi olemust. Rikkumise kõrvaldamise võimatus viib omakorda tõendi lubamatuks tunnistamiseni. Olukorras, kus kohtulikul arutamisel kannatanut üle ei kuulata, ei ole asja uuel kohtulikul arutamisel võimalik kirjeldatud rikkumisi kõrvaldada. Kui maa- ja ringkonnakohtu otsused rajanevad määravas osas kannatanu ütlustele, tingib selle tõendi lubamatuks tunnistamine möödapääsmatult süüdistatava õigeksmõistmise talle etteheidetavates tegudes. (p 20)\nKuigi menetlusseadus ei näe otsesõnu ette, et alaealise kannatanu ülekuulamise juures viibib kannatanu ema, tuleneb vastav õigus (lähedase juuresviibimine alaealise ülekuulamisel) EL direktiivi 2011/92/EL artiklist 20 ega kahjusta iseenesest süüdistatava õigusi. Menetleja peab tagama, et kannatanu lähedane isik ei mõjutaks ülekuulamise käiku. Teiste isikute juuresviibimise võimalikku mõju kannatanu ütluste usaldusväärsusele peab aga lõppkokkuvõttes hindama kohus. (p 15) Seadus lubab otsesõnu alaealise kannatanu ülekuulamisel suunavate küsimuste esitamist (KrMS § 68 lg 4 ja § 288^1 lg 2 p 4). (p 15) Kuigi alla neljateistaastast tunnistajat ei hoiatata ütluste andmisest seadusliku aluseta keeldumise ja teadvalt vale ütluse andmise eest, peab talle siiski selgitama tõe rääkimise vajadust ja seda juba ülekuulamise alguses ning igal juhul enne, kui kannatanu annab ütlusi kuriteosündmuse kohta. Sõltumata tunnistaja (kannatanu) vanusest tuleneb tõe rääkimise kohustus KrMS § 66 lg-st 3. Kui ekspertiisi akti järeldustest nähtub, et alaealisel kannatanul ei ole suuremat fantaseerimiskalduvust, eeldab tema ülekuulamine ühemõttelist selgitamist, et rääkida tuleb tõtt ehk tegelikkuses aset leidnud sündmustest. Kuigi ülekuulamisel tuleb vaieldamatult võtta arvesse lapse vanusega seotud eripära, mis võimaldab muu hulgas suunavate küsimuste esitamist, ei saa mööda minna tõe rääkimise kohustuse selgitamisest kui ütluse usaldusväärsuse raskuspunktist. (p 18) Seadusandja ei ole alaealise kannatanu ülekuulamise puhuks ette näinud erisusi KrMS § 71 kohaldamisel, s.o ütluste andmisest keeldumine isiklikel põhjustel. (p 19)\nPeksmine kui korduv löömine on üldjuhul loomuliku elukäsitluse järgi üks tegu ja tuleb seetõttu subsumeerida KarS § 121 lg 1 järgi. Käsitamaks peksmist korduva teona, peab olema tuvastatud, et erinevad peksmisteod on objektiivse vaatleja jaoks ajalis-ruumiliselt selgelt piiritletud ja iga peksmisteo puhul saab rääkida uuest tahtlusest. Selliste korduvate peksmiste puhul on tegemist teomitmusega, mis on subsumeeritav korduva kehalise väärkohtlemisena KarS § 121 lg 2 p 3 järgi. (p 10) Kehalise väärkohtlemise korduvat toimepanemist puudutavate faktiliste asjaolude kirjeldamine süüdistuses ei olnud enne 1. jaanuari 2015 süüdlase käitumise kvalifitseerimise seisukohalt tähtis. Ometi on tegemist selliste faktiliste asjaoludega, mis kehtiva karistusseaduse redaktsiooni kohaselt süüdlase vastutust raskendaksid ja millest sõltub ka isikule KarS § 121 järgi mõistetud karistuse vähendamine. Kui süüdimõistetule ette heidetud käitumise kirjeldusest ei nähtu, et tegemist on varem kehalise väärkohtlemise toime pannud isikuga, tuleb tema tegu kehtiva karistusseaduse redaktsiooni põhjal käsitada KarS § 121 lg 1 dispositsioonile vastava kuriteona. (p 11.3)\nArvestades, et KrMS § 268 seab kohtumenetluses isiku süüküsimuse kindlakstegemisele ja tema teole õigusliku hinnangu andmisele kindlad raamid, ei ole õigustatud irduda osutatud normis toodud põhimõtetest ka süüdimõistetu teo jätkuva karistatavuse kontrollimisel. Vastupidine arusaam võib viia olukorrani, kus isikule saab tagantjärele ette heita ka sellist käitumist, mis tema teo ebaõigussisu oluliselt suurendab, kuid mille aluseks olevaid faktilisi asjaolusid kohtumenetluses ei arutatud või erinevad faktilised asjaolud süüdistusest oluliselt. Vaagides seega KrMS § 432 lg-te 3^4 ja 3^5 alusel küsimust selle kohta, kas uus seadus välistab süüdimõistetu karistamise vangistusega, lühendab teo eest ette nähtud vangistust või kas see tegu on jätkuvalt kuriteona karistatav, peab täitmiskohtunik lähtuma nendest isiku süüditunnistamise aluseks olnud faktilistest asjaoludest, mis on toodud süüdistusaktis sisalduvas teokirjelduses ega erine neist oluliselt. (p 11.2)\nKrMS §-s 268 nähakse ette nõuded, millest lähtudes määratakse kindlaks kohtus arutatava kriminaalasja ese, s.t need faktilised asjaolud ja õiguslikud küsimused, mida tuleb kohtumenetluses isiku süü tuvastamiseks käsitleda ning millele saab rajada kohtuotsuse. Eeskätt peavad kõnealused nõuded piiritlema kohtumenetluse eseme (piiritlemisfunktsioon) ja tagama KrMS §-s 14 ette nähtud kohtumenetluse võistlevuse põhimõtte järgimise ning süüdistatava kaitseõiguse (informeerimisfunktsioon). Riigikohus on KrMS § 268 lg-tele 1 ja 5 tuginevalt korduvalt selgitanud, et isiku karistusõigusliku vastutuse eelduseks saavad olla vaid süüdistuses kirjeldatud faktilised asjaolud, mis määravad ära piiri, millest kohus asja arutamisel väljuda ei saa. Kaitseõiguse tagamiseks peavad süüdistuse tekstis piisava selguse ja täpsusega kajastuma kõik faktilised asjaolud, mis on isiku karistusõigusliku vastutuse eelduseks. Süüdistusakti lõpposas sisalduvas süüdistatava tegevuse kirjelduses tuleb näidata kõik need isiku käitumise aspektid, mis prokuratuuri hinnangul moodustavad kuriteokoosseisu. Olukorras, kus süüdistus on koostatud puudulikult, ei ole kohtul võimalik süüdistuses nimetamata vastutuse eeldusi isikule omistada. (p 11.1) Arvestades, et KrMS § 268 seab kohtumenetluses isiku süüküsimuse kindlakstegemisele ja tema teole õigusliku hinnangu andmisele kindlad raamid, ei ole õigustatud irduda osutatud normis toodud põhimõtetest ka süüdimõistetu teo jätkuva karistatavuse kontrollimisel. Vastupidine arusaam võib viia olukorrani, kus isikule saab tagantjärele ette heita ka sellist käitumist, mis tema teo ebaõigussisu oluliselt suurendab, kuid mille aluseks olevaid faktilisi asjaolusid kohtumenetluses ei arutatud või erinevad faktilised asjaolud süüdistusest oluliselt. Vaagides seega KrMS § 432 lg-te 3^4 ja 3^5 alusel küsimust selle kohta, kas uus seadus välistab süüdimõistetu karistamise vangistusega, lühendab teo eest ette nähtud vangistust või kas see tegu on jätkuvalt kuriteona karistatav, peab täitmiskohtunik lähtuma nendest isiku süüditunnistamise aluseks olnud faktilistest asjaoludest, mis on toodud süüdistusaktis sisalduvas teokirjelduses ega erine neist oluliselt. (p 11.2)\nKehalise väärkohtlemise korduvat toimepanemist puudutavate faktiliste asjaolude kirjeldamine süüdistuses ei olnud enne 1. jaanuari 2015 süüdlase käitumise kvalifitseerimise seisukohalt tähtis. Ometi on tegemist selliste faktiliste asjaoludega, mis kehtiva karistusseaduse redaktsiooni kohaselt süüdlase vastutust raskendaksid ja millest sõltub ka isikule KarS § 121 järgi mõistetud karistuse vähendamine. Kui süüdimõistetule ette heidetud käitumise kirjeldusest ei nähtu, et tegemist on varem kehalise väärkohtlemise toime pannud isikuga, tuleb tema tegu kehtiva karistusseaduse redaktsiooni põhjal käsitada KarS § 121 lg 1 dispositsioonile vastava kuriteona. (p 11.3) Vähendada tuleb sellist liitkaristust (vangistust), mis ületab karistusseaduse varasema redaktsiooni järgi kõige rangemini sanktsioneeritud üksikteo eest karistusseaduse uues redaktsioonis ette nähtud sanktsiooni ülemmäära. Liitkaristuse muutmine (vähendamine) põhjusel, et isik vabastatakse ühest või mõnest liidetavast karistusest, tuleb kõne alla üksnes juhul, kui ilma selle liidetavata ei oleks võimalik isikule senist liitkaristust mõista (vt RKKKm 3-1-1-61-15, p-d 14 ja 15). (p 12)\nDNS-serverite haldamine (nt serveri käigus hoidmine, selle tarkvara ajakohastamine jms) ei kujuta endast arvutikuritegu. Seda seetõttu, et DNS-serverite puhul olid õigustatud isikud süüdistatavad ja sellest lähtudes ei saa serverites muudatuste tegemist pidada ebaseaduslikuks ühegi küberkuriteo koosseisu mõttes. Eeltoodud põhjusel ei saa ühelegi arvutikuriteo koosseisule vastavaks teoks pidada mingi sisu (nt reklaamide, n-ö valede või tühjade veebilehtede) edastamist arvutikasutajate arvutitesse. Arvutid pöördusid vastavalt etteantud parameetritele konkreetsete DNS-serverite poole ja kuna DNS-serverite suhtes õigustatud isikud ei ole mitte arvutikasutajad, vaid serverite operaatorid, ei ole tähendust sellel, kas serverid edastasid kasutajatele sellist teavet, nagu nad soovisid, või mitte. (p 177-178) Arvutisüsteemis olevad DNS-sätted kujutavad endast arvutisüsteemis töötlemiseks sobivas vormis esitatavat teavet e arvutisüsteemis olevaid andmeid KarS § 206 mõttes. Seniste DNS-seadete asendamine uute seadetega kujutab endast arvutiandmete muutmist. Sama moodi nagu KarS § 217, kaitseb ka KarS § 206 individuaalõigushüve, millesse sekkumiseks saab teisele isikule nõusoleku anda: õigustatud isiku huvi arvutiandmete puutumatuse vastu. Kui programmi levitajatel arvutikasutajate nõusolekut ei ole, saab öelda, et nad tegutsevad ebaseaduslikult, valitsedes teo omakäeliselt toime pannud arvutikasutajaid ülekaaluka teadmisega. Erinevalt KarS §-st 217 ei ole KarS § 206 puhul oluline, kas andmed on kaitstud turvavahendiga või mitte. (p 203) KarS § 207 lg 1 kujutab endast koosseisutegude "kustutamine", "rikkumine", "muutmine" ja "sulustamine" osas KarS § 206 lg 1 kvalifikatsiooni: teo tagajärg on arvutisüsteemi toimimise häirimine või takistamine. Arvutisüsteemi häirimisest või takistamisest tuleb rääkida siis, kui mõjutatakse süsteemi korrapärast funktsioneerimist, kusjuures häirimine tähendab vähemintensiivset mõjutamist kui takistamine. (p 206)\nDNS-serverite haldamine (nt serveri käigus hoidmine, selle tarkvara ajakohastamine jms) ei kujuta endast arvutikuritegu. Seda seetõttu, et DNS-serverite puhul olid õigustatud isikud süüdistatavad ja sellest lähtudes ei saa serverites muudatuste tegemist pidada ebaseaduslikuks ühegi küberkuriteo koosseisu mõttes. Eeltoodud põhjusel ei saa ühelegi arvutikuriteo koosseisule vastavaks teoks pidada mingi sisu (nt reklaamide, n-ö valede või tühjade veebilehtede) edastamist arvutikasutajate arvutitesse. Arvutid pöördusid vastavalt etteantud parameetritele konkreetsete DNS-serverite poole ja kuna DNS-serverite suhtes õigustatud isikud ei ole mitte arvutikasutajad, vaid serverite operaatorid, ei ole tähendust sellel, kas serverid edastasid kasutajatele sellist teavet, nagu nad soovisid, või mitte. (p 177-178) Küberkuritegu e eelkuritegu rahapesu mõttes saab olla üksnes DNS-Changeri internetti laadimine, millele järgneb selle programmi paigaldamine arvutikasutajate poolt, kuna nende arvutisüsteemide puhul, kuhu on DNS-Changer vahendlikult installeeritud, on õigustatud isikuteks nende arvutisüsteemide kasutajad. (p 180) KarS § 217 näol on tegemist arvutikuritegevuse regulatsiooni keskse sättega, mis eelneb tihtipeale muudele rikkumistele. (p 186) Arvutisüsteemi kasutamiseks tuleb pidada arvutisüsteemi käitamist selle sihipärasel moel kas aktiivselt (tehes ise andmetöötlust) või passiivselt (kasutades andmetöötluse tulemusi). Arvutisüsteemile juurdepääsu hankimist või juurdepääsemist kujutab endast aga juba sellise käitamisvõimaluse loomine e sellise olukorra loomine, kus isikul on võimalik hakata arvutisüsteemi selle sihipärasel moel kasutama. (p 187) DNS-sätete muutmist saab pidada arvutisüsteemi aktiivseks kasutamiseks (andmetöötluse teostamiseks). (p 188) Kui teo vahetult toime pannud isikud (s.o arvutikasutajad kui arvutisüsteemide suhtes õigustatud isikud) on nõus, et DNS-Changer nende käsutatavasse arvutisse paigutatakse ja programm arvutis muudatusi teeb, ei saa öelda, et DNS-Changeri installeerimisfaili arvutikasutajatele kättesaadavaks teinud isikud valitsevad arvutikasutajaid ülekaaluka teadmisega. KarS § 217 koosseisu silmas pidades tähendab see, et ei saa kõneleda teo ebaseaduslikkusest. Kui aga nõusolek puudub, tuleb arvutikasutajate teadmislünka ja teo ebaseaduslikkust jaatada. (p 189) Individuaalõigushüvede puhul võib õigushüve kandja anda teisele isikule nõusoleku oma õigushüvesse sekkumiseks. KarS § 217 kaitseb esiteks õigustatud isiku huvi hoida arvutisüsteemis olevad andmed saladuses ja teiseks tema huvi arvutisüsteemi puutumatuse ning kättesaadavuse vastu. Need on individuaalsed õigushüved, mille karistusõiguslikust kaitsest võib õigustatud isik loobuda, andes mõnele teisele isikule nõusoleku arvutisüsteemi kasutada (enne 24. märtsi 2008) või hankida sellele juurdepääs (pärast 24. märtsi 2008). Karistusõiguslikult kehtivast nõusolekust saab rääkida juhul, kui nõusolek on teadlik (vt RKKKo 3-1-1-60-10, p 17.2). Kannatanu nõusoleku teadlikkuse kindlakstegemisel tuleb lähtuda samasugustest põhimõtetest, nagu võetakse aluseks süüdistatava tahtluse tuvastamisel koosseisupärase teo osas vastavalt KarS §-le 16. See tähendab, et teadlikust nõusolekust saab kõneleda siis, kui õigushüve kandja potentsiaalse nõusoleku andmisena kõne alla tulevat tegu tehes vähemalt peab võimalikuks, et tema õigushüvesse sekkutakse, ja möönab seda; kui ta aga usub tõsimeeli, et sekkumist ei toimu, ei saa nõusoleku andmist jaatada. (p 191) Nõusoleku instituut tuleb sisustada eeskätt faktiliste asjaolude alusel. See tähendab muu hulgas, et nõusolekut ei saa tuletada pelgalt sellest, et õigustatud isikule anti võimalus nõusoleku andmiseks. On oluline, kas õigustatu tegelikult nõusoleku andis või ei. Nõusolekust pole võimalik kõneleda olukorras, kus mõnele süüteokoosseisule vastava teo toimepanemisest huvitatud isik soovib, et õigustatud isik annaks talle teo toimepanemiseks nõusoleku, ja palub seda nõusolekut kinnitada mingi teoga, mille õigustatud isik tõepoolest teeb, saamata samas aru, et ta annab seeläbi nõusoleku (ta tegutseb hoopis teistel motiividel). Arvutikasutajate nõusolekut KarS §-le 217 vastava teo toimepanemiseks ei saa seega tuletada pelgalt asjaolust, et neil võimaldati lugeda litsentsilepingut. Lepingu lugemise võimaldamine ei tähenda, et arvutikasutajad lepingus tooduga teadlikult nõustusid. (p 192) DNS-Changer paigaldatakse arvutisse seeläbi, et arvutikasutaja laeb internetist alla meediapleieri või videokoodeki installatsioonifaili ja seejärel installeerib pleieri või koodeki. Sellega paigaldatakse installeerimiskäsku andes ka DNS-Changeri. Meediapleier on arvutiprogramm, mis võimaldab avada meediafaile (video- ja audiofaile). Videokoodek on arvutiprogramm, mis muudab teatud videofailid meediapleieri jaoks avatavaks. Meediapleier ega videokoodek ei ole mitte kuidagi seotud arvutisüsteemi DNS-sätetega. Seega ei saa öelda, et DNS-Changeri paigaldanud arvutikasutajad möönavad programmi (s.o meediapleieri või videokoodeki) olemusest tulenevalt, et nad annavad programmi installeerides kellelegi õiguse siseneda oma arvutisüsteemi DNS-sätete muutmiseks. (p 195) Arvutiprogramme levitatakse tihtipeale nn bundle-meetodit kasutades: ühte paigaldusfaili on köidetud kokku (inglise keeles bundle) mitu programmi (peale kasutaja soovitud programmi veel vähemalt üks lisaprogramm). Niisuguse meetodi kasutamine karistusõigusliku nõusoleku seisukohast on probleemitu juhul, kui lisaprogrammide paigaldamine tehakse kasutajale üheselt selgeks. (p 196) Tulemüür kujutab endast arvutiprogrammi, mis otsustab teatud parameetrite alusel, kas arvutisüsteemi ja interneti vahelist andmesidet lubada või mitte. Seega takistab tulemüür siis, kui keegi üritab interneti kaudu siseneda arvutisüsteemi (nt internetiseadete muutmiseks). Niisiis kujutab vastava programmi installeerimine mitteteadliku kasutaja käe läbi endast arvutisüsteemile juurdepääsu hankimist tulemüüri vältimise teel. (p 199) Arvutisüsteemis olevad DNS-sätted kujutavad endast arvutisüsteemis töötlemiseks sobivas vormis esitatavat teavet e arvutisüsteemis olevaid andmeid KarS § 206 mõttes. Seniste DNS-seadete asendamine uute seadetega kujutab endast arvutiandmete muutmist. Sama moodi nagu KarS § 217, kaitseb ka KarS § 206 individuaalõigushüve, millesse sekkumiseks saab teisele isikule nõusoleku anda: õigustatud isiku huvi arvutiandmete puutumatuse vastu. Kui programmi levitajatel arvutikasutajate nõusolekut ei ole, saab öelda, et nad tegutsevad ebaseaduslikult, valitsedes teo omakäeliselt toime pannud arvutikasutajaid ülekaaluka teadmisega. Erinevalt KarS §-st 217 ei ole KarS § 206 puhul oluline, kas andmed on kaitstud turvavahendiga või mitte. (p 203)\nKui teo vahetult toime pannud isikud (s.o arvutikasutajad kui arvutisüsteemide suhtes õigustatud isikud) on nõus, et DNS-Changer nende käsutatavasse arvutisse paigutatakse ja programm arvutis muudatusi teeb, ei saa öelda, et DNS-Changeri installeerimisfaili arvutikasutajatele kättesaadavaks teinud isikud valitsevad arvutikasutajaid ülekaaluka teadmisega. KarS § 217 koosseisu silmas pidades tähendab see, et ei saa kõneleda teo ebaseaduslikkusest. Kui aga nõusolek puudub, tuleb arvutikasutajate teadmislünka ja teo ebaseaduslikkust jaatada. (p 189) Sama moodi nagu KarS § 217, kaitseb ka KarS § 206 individuaalõigushüve, millesse sekkumiseks saab teisele isikule nõusoleku anda: õigustatud isiku huvi arvutiandmete puutumatuse vastu. Kui programmi levitajatel arvutikasutajate nõusolekut ei ole, saab öelda, et nad tegutsevad ebaseaduslikult, valitsedes teo omakäeliselt toime pannud arvutikasutajaid ülekaaluka teadmisega. (p 203)\nEelkuritegu kujutab endast rahapesu koosseisulist tunnust, sest ilma eelkuriteota ei ole võimalik rahapesust KarS § 394 lg 1 mõttes kõneleda. (p 170) Rahvusvahelises õiguses on tunnustatud, et eelkuriteo kindlakstegemisel ei pea alati tuginema süüditunnistavale kohtuotsusele, vaid selle tuvastab rahapesuasja menetlev kohus. Sellisel juhul peab rahapesu kohta esitatud süüdistus vastama eelkuriteo osas samasugustele nõuetele, nagu on esitatud muudele koosseisuelementidele e eelkuritegu puudutavad asjaolud on vaja süüdistuses välja tuua. Rahapesuasja menetlev kohus peab ülejäänud koosseisutunnuste kõrval tegema otsuses kindlaks eelkuriteo asetleidmise. (p 170) Küberkuritegu e eelkuritegu rahapesu mõttes saab olla üksnes DNS-Changeri internetti laadimine, millele järgneb selle programmi paigaldamine arvutikasutajate poolt, kuna nende arvutisüsteemide puhul, kuhu on DNS-Changer vahendlikult installeeritud, on õigustatud isikuteks nende arvutisüsteemide kasutajad. (p 180) KarS § 5 lg 2 esimest lauset tuleb KarS § 394 kontekstis tõlgendada nii, et isikut ei saa süüdi tunnistada raha pesemise eest, mille ta sai teoga, mis oli toimepanemise hetkel kuritegu, hilisema seadusemuudatuse kohaselt aga mitte. (p 184) Rahakäsutuse eesmärk on rahapesu tuvastamisel olulise tähtsusega. Nimelt peab rahapesu koosseisu realiseerimiseks vara ebaseadusliku päritolu ja selle tegeliku omaniku varjamisel olema kuritegelikul teel saadud varaga tehtavates õigustoimingutes keskne osa. Rahapesust ei saa rääkida juhul, kui vara ebaseadusliku päritolu ja tegeliku omaniku varjamine on varaga tehtavates toimingutes üksnes kõrvaleesmärk või -tagajärg (vt RKKKo 3-1-1-34-05, p 25). Eelöeldu ei tähenda siiski seda, nagu välistaks varakäsutuse majanduslik sisu alati rahapesu – ka mõne tegeliku nõude täitmiseks tehtud varakäsutus võib endast kujutada rahapesu. Nii võib see olla näiteks olukorras, kus isikul on nii seadusliku kui ka kuritegeliku päritoluga raha ja ta käsutab just ebaseaduslikult saadud raha. Sellises olukorras saab KarS § 394 kontekstis üldjuhul näha varakäsutuse raskuspunkti mitte nõude täitmisel iseenesest, vaid otsustusel täita nõue puhta raha asemel musta rahaga, ja raha ebaseaduslikkuse varjamise keskset osa tuleb sellises tehingus jaatada. (p 216) Olukorras, kus tehingute ja ülekannete sisu on määratud suvaliselt, on tehingute eesmärk peamiselt vara päritolu varjamine. (p 218) Ainuüksi enda ärilise tegevuse varjamine teiste isikute eest ei kujuta endast veel rahapesu. Rahapesust saab kõneleda siis, kui isik enda rolli pisendades või peites juhib teisi isikuid eksimusse RahaPTS § 4 lg 1 mõttes. Näiteks kui isik soovib, et tema isikut konkreetsete äriühingute ja seeläbi nende äriühingute kaudu käsutatud kuritegelike varadega ei seostataks ehk sooviks varjata oma omandiõigust vara osas või varaga seotud muid õigusi RahaPTS § 4 lg 1 p 1 mõttes. Isik võib varjata enda seost konkreetse varaga ka seeläbi, et jätab mulje, justkui kuuluks vara tema sugulastele. Asjaolu, et sellisel juhul võib varjamise tuvastamine olla lihtsam kui juhul, kus varaomanikena näidatakse perekonnaringist väljapoole jäävaid isikuid, ei välista varjamist, sest RahaPTS § 4 lg 1 puhul pole varjamise n-ö kvaliteet iseenesest oluline. Õiguslikult käsitatakse vara teistele isikutele kuuluvana, mis moonutab tegelikku olukorda. (p 219) Ei ole õige, et KarS § 256 lg 1 ja KarS § 394 lg 2 p 4 vahel ei saa tekkida kogumit, sest KarS § 256 lg 1 neeldub KarS § 394 lg 2 p-s 4. Küll aga oli enne 1. jaanuari 2015 võimalik see, et KarS § 394 lg 2 p 4 neeldus raskemat karistust ette nägevas KarS § 256 lg-s 1; pärast 1. jaanuari võib KarS § 256 lg-s 1 neelduda KarS § 255 lg 1. See on nii olukordades, kus isiku tegu täidab nii KarS § 394 lg 2 p 4 (enne 1. jaanuari 2015) või KarS § 255 lg 1 (pärast 1. jaanuari 2015) kui ka KarS § 256 lg 1 koosseisu. (p 237) Kuritegeliku ühenduse loomine kujutab endast kuritegeliku ühenduse rajamist ja leiab seega aset enne ühenduse eksisteerimise algust. Mitte veel eksisteeriva ühenduse raames ei saa toime panna rahapesu KarS § 394 lg 2 p 4 mõttes (enne 1. jaanuari 2015) ja sellesse ühendusse ei saa ka kuuluda KarS § 255 lg 1 tähenduses (pärast 1. jaanuari 2015). (p 238) Kuritegeliku ühenduse juhtimiseks tuleb pidada selle ühenduse tegevuse kujundamist ja suunamist. Kuritegelikku ühendusse liikmete värbamine tähendab tegevust, mis on suunatud ühendusse uute liikmete saamisele. Nt kui isik kavandab kuritegeliku ühenduse rahapesuprotsessi korraldamise, siis täidab ta nii KarS § 394 lg 2 p 4 (või vähemalt KarS § 394 lg 2 p 4 – 22 lg 2) kui ka KarS § 256 lg 1 (kuritegeliku ühenduse tegevuse suunamine e juhtimine) koosseisu. Kui isik mahitab kuritegelikku ühendusse varem mitte kuulunud isikuid raha pesema, siis täidab ta nii KarS § 394 lg 2 p 4 – 22 lg 2 (rahapesule kihutamine) kui ka KarS § 256 lg 1 (uute liikmete hankimine kuritegelikku ühendusse e värbamine) koosseisu. Sellistes olukordades tuleb isik tunnistada süüdi üksnes KarS § 256 lg 1 järgi. KarS § 394 lg 2 p 4 ebaõigus neeldub kuritegeliku ühenduse organiseerimise koosseisus. Samas ei ole välistatud ka olukorrad, kus kuritegeliku ühenduse juhtimiseks loetavat tegu või ühendusse liikmete värbamist ei saa pidada konkreetse rahapesuteo toimepanemiseks. Näiteks kui isik kavandab mingi raha pesemise ja jagab ühenduse liikmete rollid selles protsessis (kuritegeliku ühenduse juhtimine), aga otsustab pärast plaani väljatöötamist, ent enne selle elluviimist sellest nt suure vahelejäämisriisiko tõttu loobuda ja keelab seda ellu viia ka ühenduse ülejäänud liikmetel; liikmed viivad selle kava siiski plaani väljatöötaja teadmata ellu. Sellisel juhul ei ole plaani väljatöötaja puhul KarS § 394 lg 2 p 4 subjektiivne koosseis täidetud. Niisuguses olukorras tuleb ühenduse juhti karistada üksnes KarS § 256 lg 1 järgi. (p 239) Arvutikuritegudega kui eelkuritegudega saadud vara võib aga olla rahapesu objekt ja alluda konfiskeerimisele KarS § 83 lg 2 alusel koosmõjus KarS § 394 lg-ga 5. (p 246) Rahapesukuriteoga saadud varana on aga käsitatav selline vara, mille rahapesu toimepanija on omandanud rahapesuna käsitatava tegevuse tulemusena (näiteks tasu kriminaaltulu muundamise eest, rahapesu käigus rahapesu objektilt teenitud intress või muu finantstulu jmt). Üldjuhul puudub alus eeldada, et rahapesukuriteo vahetuks objektiks olev vara on ühtlasi ka rahapesu toimepanija poolt rahapesuga saadud vara KarS § 83^1 tähenduses. Mõnel juhul võib see aga nii olla. Seda eeskätt siis, kui rahapesu toimepanija omandab rahapesu tulemusena kogu rahapesu objektiks olnud vara. (p 247) RKKKm 3-1-1-96-13 p-s 15 on selgitatud, et vara, mis on juba mingite teiste tegudega rahapesu objektiks muudetud, ei lakka olemast rahapesu objekt pelgalt seetõttu, et seda vara kasutati pärast rahapesu isiklikuks tarbimiseks. Seega selle objektiga lisatoimingute tegemine, näiteks tarbimisse suunamine, ei mõjuta selle tulemusel saadud vara käsitamist rahapesu objektina. Seega näiteks kuritegelikul teel saadud vara eest kinnistute või sõidukite omandamisel on saadud vara hinnatav rahapesu objektina. (p 248) Nende füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul, kes saavad rahapesu tulemusena vara endale ja kellele ei omistata eelkuritegudele vastavate tegude toimepanemist, võib konfiskeeritava vara puhul tegemist olla ühteaegu nii rahapesu objektiga kui ka rahapesuga saadud tuluga ning sel juhul on võimalik kohaldada konfiskeerimist KarS § 83^1 alusel ja ka konfiskeerimise asendamist KarS § 84 alusel, kui vara on kulutatud. (p 251) Olukorras, kus isik saab kuriteoga varalist kasu ja seejärel asub seda n-ö pesema, ei saa rahapesu tulemusel saadud vara pidada rahapesuga saadud kuritegelikuks tuluks, sest vara on saadud juba eelkuriteo toimepanemisega. Erandiks on olukord, kus rahapesu tulemusena vara väärtus suureneb või esialgsele varale lisandub vara muul viisil. (p 252)\nDNS-serverite haldamine (nt serveri käigus hoidmine, selle tarkvara ajakohastamine jms) ei kujuta endast arvutikuritegu. Seda seetõttu, et DNS-serverite puhul olid õigustatud isikud süüdistatavad ja sellest lähtudes ei saa serverites muudatuste tegemist pidada ebaseaduslikuks ühegi küberkuriteo koosseisu mõttes. Eeltoodud põhjusel ei saa ühelegi arvutikuriteo koosseisule vastavaks teoks pidada mingi sisu (nt reklaamide, n-ö valede või tühjade veebilehtede) edastamist arvutikasutajate arvutitesse. Arvutid pöördusid vastavalt etteantud parameetritele konkreetsete DNS-serverite poole ja kuna DNS-serverite suhtes õigustatud isikud ei ole mitte arvutikasutajad, vaid serverite operaatorid, ei ole tähendust sellel, kas serverid edastasid kasutajatele sellist teavet, nagu nad soovisid, või mitte. (p 177-178) KarS § 207 lg-s 1 sätestatu kaitseb õigustatud isiku huvi arvutisüsteemi korrapärase toimimise suhtes. Seetõttu saab õigushüve kandja anda sellesse hüvesse sekkumiseks teisele isikule nõusoleku. (p 205) KarS § 207 lg 1 kujutab endast koosseisutegude "kustutamine", "rikkumine", "muutmine" ja "sulustamine" osas KarS § 206 lg 1 kvalifikatsiooni: teo tagajärg on arvutisüsteemi toimimise häirimine või takistamine. Arvutisüsteemi häirimisest või takistamisest tuleb rääkida siis, kui mõjutatakse süsteemi korrapärast funktsioneerimist, kusjuures häirimine tähendab vähemintensiivset mõjutamist kui takistamine. (p 206) Vale veebilehe kuvamine kujutab endast internetikasutamise (arvutisüsteemi üks toimimise liike KarS § 207 lg 1 tähenduses) häirimist. (p 208) Samuti vastab KarS § 207 lg 1 koosseisule n-ö vale reklaami kuvamine. Näiteks kui DNS-sätteid ei muudetaks, oleks arvutikasutajale kuvatud teistsugune reklaam kui see, mis arvutikasutajale tegelikult kuvati. (p 209)\nDNS-serverite haldamine (nt serveri käigus hoidmine, selle tarkvara ajakohastamine jms) ei kujuta endast arvutikuritegu. Seda seetõttu, et DNS-serverite puhul olid õigustatud isikud süüdistatavad ja sellest lähtudes ei saa serverites muudatuste tegemist pidada ebaseaduslikuks ühegi küberkuriteo koosseisu mõttes. Eeltoodud põhjusel ei saa ühelegi arvutikuriteo koosseisule vastavaks teoks pidada mingi sisu (nt reklaamide, n-ö valede või tühjade veebilehtede) edastamist arvutikasutajate arvutitesse. Arvutid pöördusid vastavalt etteantud parameetritele konkreetsete DNS-serverite poole ja kuna DNS-serverite suhtes õigustatud isikud ei ole mitte arvutikasutajad, vaid serverite operaatorid, ei ole tähendust sellel, kas serverid edastasid kasutajatele sellist teavet, nagu nad soovisid, või mitte. (p 177-178) Arvutikelmus on kelmuse n-ö derivaat: mingite sündmuste ahela tulemusena peab ühel isikul tekkima varaline kahju (millele pidi kuni 2015. aastani vastama varaline kasu mõnel teisel isikul). Arvutikelmuse puhul peab ebaseaduslik sekkumine andmetöötlusprotsessi tooma kaasa andmetöötlusprotsessi tulemuse vahetu mõjutamise, mis omakorda peab vahetult viima varalise kahju tekkeni kannatanul (kuni 2015. aastani varalise kasu tekkeni mõnel teisel isikul). (p 212)\nKuritegelikust ühendusest kõnelemist ei välista asjaolu, et isikud tegelevad mitme õiguspärase projektiga. Kui kuritegelikku ühendusse kuuluvad isikud teevad kuritegude kõrval koos ka õiguspäraseid tegusid, ei välista see nende isikute vastutust kuritegude toimepanemises kuritegelikus ühenduses. (p 232) Ei ole õige, et KarS § 256 lg 1 ja KarS § 394 lg 2 p 4 vahel ei saa tekkida kogumit, sest KarS § 256 lg 1 neeldub KarS § 394 lg 2 p-s 4. Küll aga oli enne 1. jaanuari 2015 võimalik see, et KarS § 394 lg 2 p 4 neeldus raskemat karistust ette nägevas KarS § 256 lg-s 1; pärast 1. jaanuari võib KarS § 256 lg-s 1 neelduda KarS § 255 lg 1. See on nii olukordades, kus isiku tegu täidab nii KarS § 394 lg 2 p 4 (enne 1. jaanuari 2015) või KarS § 255 lg 1 (pärast 1. jaanuari 2015) kui ka KarS § 256 lg 1 koosseisu. (p 237) Kuritegeliku ühenduse loomine kujutab endast kuritegeliku ühenduse rajamist ja leiab seega aset enne ühenduse eksisteerimise algust. Mitte veel eksisteeriva ühenduse raames ei saa toime panna rahapesu KarS § 394 lg 2 p 4 mõttes (enne 1. jaanuari 2015) ja sellesse ühendusse ei saa ka kuuluda KarS § 255 lg 1 tähenduses (pärast 1. jaanuari 2015). (p 238) Kuritegeliku ühenduse juhtimiseks tuleb pidada selle ühenduse tegevuse kujundamist ja suunamist. Kuritegelikku ühendusse liikmete värbamine tähendab tegevust, mis on suunatud ühendusse uute liikmete saamisele. Nt kui isik kavandab kuritegeliku ühenduse rahapesuprotsessi korraldamise, siis täidab ta nii KarS § 394 lg 2 p 4 (või vähemalt KarS § 394 lg 2 p 4 – 22 lg 2) kui ka KarS § 256 lg 1 (kuritegeliku ühenduse tegevuse suunamine e juhtimine) koosseisu. Kui isik mahitab kuritegelikku ühendusse varem mitte kuulunud isikuid raha pesema, siis täidab ta nii KarS § 394 lg 2 p 4 – 22 lg 2 (rahapesule kihutamine) kui ka KarS § 256 lg 1 (uute liikmete hankimine kuritegelikku ühendusse e värbamine) koosseisu. Sellistes olukordades tuleb isik tunnistada süüdi üksnes KarS § 256 lg 1 järgi. KarS § 394 lg 2 p 4 ebaõigus neeldub kuritegeliku ühenduse organiseerimise koosseisus. Samas ei ole välistatud ka olukorrad, kus kuritegeliku ühenduse juhtimiseks loetavat tegu või ühendusse liikmete värbamist ei saa pidada konkreetse rahapesuteo toimepanemiseks. Näiteks kui isik kavandab mingi raha pesemise ja jagab ühenduse liikmete rollid selles protsessis (kuritegeliku ühenduse juhtimine), aga otsustab pärast plaani väljatöötamist, ent enne selle elluviimist sellest nt suure vahelejäämisriisiko tõttu loobuda ja keelab seda ellu viia ka ühenduse ülejäänud liikmetel; liikmed viivad selle kava siiski plaani väljatöötaja teadmata ellu. Sellisel juhul ei ole plaani väljatöötaja puhul KarS § 394 lg 2 p 4 subjektiivne koosseis täidetud. Niisuguses olukorras tuleb ühenduse juhti karistada üksnes KarS § 256 lg 1 järgi. (p 239) KarS § 255 lg 1 koosseisule vastavad KarS § 256 lg 1 teine ja kolmas alternatiiv alati. Ei ole võimalik öelda, et kuritegeliku ühenduse juhtija või sellesse liikmete värbaja ei kuulu kuritegelikku ühendusse: just juhtimis- või värbamistegevuse kaudu annab ta kuritegeliku ühenduse tegevusse oma panuse e kuulub sellesse ühendusse. Seega neeldub juhtimise või värbamise puhul KarS § 255 lg 1 KarS § 256 lg-s 1. (p-d 237-240)\nRahapesukuriteoga saadud varana on aga käsitatav selline vara, mille rahapesu toimepanija on omandanud rahapesuna käsitatava tegevuse tulemusena (näiteks tasu kriminaaltulu muundamise eest, rahapesu käigus rahapesu objektilt teenitud intress või muu finantstulu jmt). Üldjuhul puudub alus eeldada, et rahapesukuriteo vahetuks objektiks olev vara on ühtlasi ka rahapesu toimepanija poolt rahapesuga saadud vara KarS § 83^1 tähenduses. Mõnel juhul võib see aga nii olla. Seda eeskätt siis, kui rahapesu toimepanija omandab rahapesu tulemusena kogu rahapesu objektiks olnud vara. (p 247) Nende füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul, kes saavad rahapesu tulemusena vara endale ja kellele ei omistata eelkuritegudele vastavate tegude toimepanemist, võib konfiskeeritava vara puhul tegemist olla ühteaegu nii rahapesu objektiga kui ka rahapesuga saadud tuluga ning sel juhul on võimalik kohaldada konfiskeerimist KarS § 83^1 alusel ja ka konfiskeerimise asendamist KarS § 84 alusel, kui vara on kulutatud. (p 251)\nRahvusvahelises õiguses on tunnustatud, et eelkuriteo kindlakstegemisel ei pea alati tuginema süüditunnistavale kohtuotsusele, vaid selle tuvastab rahapesuasja menetlev kohus. Sellisel juhul peab rahapesu kohta esitatud süüdistus vastama eelkuriteo osas samasugustele nõuetele, nagu on esitatud muudele koosseisuelementidele e eelkuritegu puudutavad asjaolud on vaja süüdistuses välja tuua. Rahapesuasja menetlev kohus peab ülejäänud koosseisutunnuste kõrval tegema otsuses kindlaks eelkuriteo asetleidmise. (p 170) Kui prokuratuur on jätnud süüdistuses kuriteo täideviimise vahendlikkusele viitamata, on kohtul teatud juhtudel võimalik see eksimus kõrvaldada. Eksimust saab kõrvaldada siis, kui süüdistuses kirjeldatud tõendamiseseme asjaolud on vahendliku täideviimise kindlakstegemiseks piisavad. (p 172)\nArvutikuritegudega kui eelkuritegudega saadud vara võib aga olla rahapesu objekt ja alluda konfiskeerimisele KarS § 83 lg 2 alusel koosmõjus KarS § 394 lg-ga 5. (p 246) Rahapesukuriteoga saadud varana on aga käsitatav selline vara, mille rahapesu toimepanija on omandanud rahapesuna käsitatava tegevuse tulemusena (näiteks tasu kriminaaltulu muundamise eest, rahapesu käigus rahapesu objektilt teenitud intress või muu finantstulu jmt). Üldjuhul puudub alus eeldada, et rahapesukuriteo vahetuks objektiks olev vara on ühtlasi ka rahapesu toimepanija poolt rahapesuga saadud vara KarS § 83^1 tähenduses. Mõnel juhul võib see aga nii olla. Seda eeskätt siis, kui rahapesu toimepanija omandab rahapesu tulemusena kogu rahapesu objektiks olnud vara. (p 247) RKKKm 3-1-1-96-13 p-s 15 on selgitatud, et vara, mis on juba mingite teiste tegudega rahapesu objektiks muudetud, ei lakka olemast rahapesu objekt pelgalt seetõttu, et seda vara kasutati pärast rahapesu isiklikuks tarbimiseks. Seega selle objektiga lisatoimingute tegemine, näiteks tarbimisse suunamine, ei mõjuta selle tulemusel saadud vara käsitamist rahapesu objektina. Seega näiteks kuritegelikul teel saadud vara eest kinnistute või sõidukite omandamisel on saadud vara hinnatav rahapesu objektina. (p 248) Olukorras, kus isik saab kuriteoga varalist kasu ja seejärel asub seda n-ö pesema, ei saa rahapesu tulemusel saadud vara pidada rahapesuga saadud kuritegelikuks tuluks, sest vara on saadud juba eelkuriteo toimepanemisega. Erandiks on olukord, kus rahapesu tulemusena vara väärtus suureneb või esialgsele varale lisandub vara muul viisil. (p 252)\nKarS §-s 389^1 sätestatud kuriteoga ei ole üldjuhul KarS § 83^1 mõttes vara saadud, kui käibedeklaratsioonides sisendkäibemaksu kohta valeandmeid esitades ei tekitata alusetut tagastusnõuet, vaid üksnes vähendatakse müügikäibelt tekkinud käibemaksukohustust, ja kui riigi käibemaksunõue, mida maksuhalduri eest varjati, ei ole aegunud ega esine mingit muud põhjust, mis takistaks maksuhalduril seda nõuet maksma panna ja reaalselt sisse nõuda. (p 31)\nKarS §-s 389^1 sätestatud kuriteoga ei ole üldjuhul KarS § 83^1 mõttes vara saadud, kui käibedeklaratsioonides sisendkäibemaksu kohta valeandmeid esitades ei tekitata alusetut tagastusnõuet, vaid üksnes vähendatakse müügikäibelt tekkinud käibemaksukohustust, ja kui riigi käibemaksunõue, mida maksuhalduri eest varjati, ei ole aegunud ega esine mingit muud põhjust, mis takistaks maksuhalduril seda nõuet maksma panna ja reaalselt sisse nõuda. (p 31) Üksnes see, et isik ostis kuriteo toimepanemisega samal perioodil kinnisasjad, mille väärtus ületas tema leibkonna teadaolevat legaalset sissetulekut, ei anna piisavat alust põhjendatud kahtluseks, et isik sai vara menetletava kuriteoga. (p 32)


Postsovetlik tegelikkus baltlase perspektiivis — Sirp\nLeedu näide Pean tunnistama, et minu mõtlusest puretud mõistus nägi mitu head päeva vaeva ?perspektiivi? mõiste selgitamisega. Lõpuks jõudsin üsnagi triviaalsele ja väga ?visualistlikule? tulemusele, mille sarnaseid võib leida lugematutes ?Sissejuhatustes filosoofiasse?. Definitsiooni järgi on ?perspektiiv? teatud aja- ja ruumipunktist avanev vaateväli, mida algusest saati piirab vaataja kindel positsioon. Vastupidiselt ?Jumala vaateväljale?, mis haarab kõiki nähtusi kõigist aja- ja ruumipunktidest, on see inimese vaateväli osaline, ebatäiuslik ning kaldub muutuma. Selline definitsioon rahuldas mind, sest see tundus pakkuvat sobilikku õigustust nendele hüpoteetilistele lätlastele ja eestlastele või isegi leedulastele, kelle arust minu lühike ettekanne ei esinda õigesti nende variante ?postsovetlikust baltlase perspektiivist?.\nOletan, et vähemalt emotsionaalses plaanis erinevad ?postkommunismi rahvuslikud variandid? kolmes Balti riigis märkimisväärselt. Leedu roomakatoliiklik ja romantiline taust võis mõjutada oma riigi ?kaasaegsete institutsioonide? kujunemist ja radikaalsete elumuutuste tajumist eri viisil mitte üksnes küllaltki kaugest Eestist, vaid ka oma ?keelesugulasest? Lätist, mis mõlemad on protestantliku taustaga. Veel pean ütlema mõne sõna oma ?metoodika? kohta: kuigi minu jaoks oli ääretult raske analüüsida teatud aspekte ?rahuliku erapoolikusega?, otsustasin ma pigem kirjeldada ja tsiteerida, kui anda väärtushinnanguid.\nI motiiv: Nostalgia dramaatilise elemendi järele\nÜks mõjukamaid Leedu kunstikriitikuid, Alfonsas Andriuðkevicius tavatses alustada oma loengusarja Nõukogude Leedu kunstist rõvedavõitu naljaga. Ta tsiteeris oma vanaldast maaliprofessorit, kes tõi sotsrealistliku kunstiteose loomuse välja nõnda: ?Dramaatilise elemendita kunstiteos on nagu tissideta tüdruk.? See Nikita Hruðtðovi stiilis vulgaarne nali pole käepärane mitte üksnes nõukogude kultuuri ?pseudoheroilise? kalduvuse analüüsil. Küllaltki teistsuguses vormis ?dramaatilise heitluse elemente? võis leida nendegi töödes, kes võitlesid selle süsteemi vastu. ?Heitlust? võib mõista ka kui inimlike põhiväärtuste ? mida kujundikeeles sagedasti maskeeritakse ? kõrvutamist Nõukogude süsteemi pinnapealsete ja poolikute väärtustega. Sümboolsel 1991. aastal kirjutatud lühikeses, kuid olulises essees ?Ideoloogilisest nohust? teeb Alfonsas Andriuðkevicius ettepaneku võtta nõukogude aja kunstiteose hindamisel aluseks ?kõrgeimate inimlike väärtuste (ja ennekõike ? metafüüsiliste)? olemasolu või nende puudumine. Pelgalt mõne aastaga muutus see olukord radikaalselt. Nõukogude süsteem kadus, kujundikeel kaotas oma vajalikkuse, mässaja ja ?varjatud vaimse aristokraadi? roll muutusid naeruväärseks. Ja mis kõige tähtsam: ?Kurjuse? konkreetne ja selge kuvand haihtus ning selle asemele tuli ?Uue Kurjuse? keerukas ja mitmetahuline kuvand ? massikultuur ja läänelik tarbijamentaliteet. ?Heitlust inimlike põhiväärtuste pärast? tuli pidada veelgi keerukamates tingimustes, sest tärkava ühiskonna paljud liikmed ei pidanud uut kurjust sugugi kurjaks. Intellektuaale, kes jutlustajate kombel püüdsid hoiatada ühiskonda lääneliku tarbijamentaliteedi apokalüptiliste ohtude eest, naeruvääristati sageli kui vanamoelisi ekstsentrikuid.\nMassikultuur polnud mitte ainus kurja juur. Tekkis uut tüüpi kunst. Kaasaegne lääne kunst kõigi oma aastakümnete pikkuste keerukate trajektooridega ja stilistiliste vormide mitmekesisuses kerkis äkki Leedu areenile kui parima maitse musternäidis. Sel polnud mingit pistmist ei tarbijamentaliteedi ega massidega ning see oli märksa enam ?elitaarne? kui ?populaarne?. Kuid kuna see tugines täiesti uuele ?grammatikale?, oli see ?täielik abrakadabra? traditsioonilise koolkonna kunstnike jaoks, kes kunagi olid pidanud endid modernistideks ja ?eesrindlasteks?. ?Meil pole selle hindamiseks kriteeriume,? ei suutnud hiiglaslikku installatsiooni nähes varjata oma segadust üks Vilniuse kunstiakadeemia vanaldasi professoreid. Mitte kusagil mujal ei ilmnenud paremini põlvkondade erinevus.\nSuur hulk vanema põlvkonna esindajaid tundis, et uued kultuurivormid ohustavad nende väärtusi ja õõnestavad nende identiteeti. Teised jälle kiitsid uued kultuurivormid heaks, kuid pidasid kultuurimuutust siiski liiga kiireks. Kunagised mõjukad vanema põlvkonna kunstnikud, luuletajad, näitlejad ja akadeemikud ei suutnud taluda tunnet, et nende saavutusi enam ei vajata ja et nagu nõukogude ajal, on rahvuskultuur taas ohus. Kuulus vanema põlve luuletaja ja kujundikeele ületamatu meister Marcelijus Martinaitis kurtis hiljuti esinemises ?Intelligents ja selle roll poliitikas?, et kultuuriinimeste ?aura? on kadunud ja nende suunava moraalse jõu tähtsus ühiskonnas vähenenud. Martinaitise väitel rikuti iseseisvusajal häbitult kõiki moraalseid tabusid ning vargus muutus legaalseks. Kunstnikku enam ei vajatud. Martinaitis ütles, et isegi nõukogude ajal oli kultuuriinimene huvitavam olla. ?Oli võimalik riskida ja tunda end [nõukogude] süsteemist eraldi seisvana. Oli huvitavam ja ohtlikum. /?/ Intelligentsil oli ühiskondlik aura.?\nPean tõrjuma tugevat kiusatust tsiteerida siin Umberto Eco 1964. aastast pärit artiklit ?Apokalüptilised ja integreeritud intellektuaalid?, kus ta asetab vastakuti kultuuri, ?mis vastandub rahvamassi vulgaarsusele?, ja kultuuri, ?mis on kõigile kättesaadav?. Lubage mul seeasemel võtta kokku muutused kultuurisüsteemis. Enne: rangelt hierarhiline süsteem, kus [okupatsiooni]valitsus oli ainus otsustaja ja kus kultuurielu tähendus oli tihedasti seotud põneva vastupanuga sellele jõule. Pärast: [väga lühikese aja jooksul asendus see] väga horisontaalse kultuuriareeniga, kus igaüks võis karistamatult öelda mida tahes ja kus ?heitluse? viis ? kultuuridebattide ja veenmiste külm ning ratsionaalne meeleolu ? polnud sugugi dramaatiline ega heroiline. Järeldus: süsteemimuutus oli väga äkiline vajadus muuta sügavalt juurdunud harjumusi ja seetõttu raske trauma. Siit jõuame järgmise ja veelgi dramaatilisema motiivi juurde.\nII motiiv: Kultuuripoliitika: toetuste süsteem või turumajandus? Haridusstrateegia: muuseum, laboratoorium või supermarket?\nVäga lühikese aja jooksul leidsid ekskommunistid, eks-antikommunistid ja pragmaatiline noorus tee ühise otsuste tegemise ümarlaua äärde. Kantiaanlikku küsimust ?Mida ma pean tegema?? tuli võtta täie tõsidusega, sest enam polnud Moskvat, kust saada juhiseid. ?Maksumaksja raha? ? täiesti uus ja senikuulmatu mõiste ? tuli kasutada parimal võimalikul viisil, mis sobiks maksumaksja vajadustega. Vastust vajas veel uus pakiline küsimus: ?Millised on need uued kultuurivormid, millega Leedu peaks end tutvustama rahvusvahelisel areenil?? Kõik need küsimused on viinud ühe põhiküsimuseni: ?Mis on kvaliteedi kriteeriumid?? Kuidas otsustada, missugused kultuurialgatused on ?kommertslikud?, suudavad turul läbi lüüa ja milliseid peaks toetama riik? See küsimus pole tänapäeva maailmas mingiski mõttes haruldane, kuid selle teeb eriti keeruliseks asjaolu, et seda küsitakse väga kitsas asjatundjate ringis, riigis, kus on 3,5 miljonit (Lätis ja Eestis isegi vähem) elanikku, kes tunnevad üksteist eesnime pidi. Võimetus jõuda ühisele otsusele tingis sageli rahvusvahelise ekspertiisi vajalikkuse. (Kui näiteks ülikoolide õppeprogramme hindasid eksperdid naaberülikoolidest, kes võitlesid sellesama riigieelarvelise raha pärast.)\nSamuti mängis oma osa eespool mainitud põlvkondade erinevus. Mulle räägiti ühest küllaltki huvitavast sündmusest, mis käesoleva esinemise kontekstis võiks omada mõningast tähtsust. Leedu peaminister, seitsmekümnendates eluaastates mees, kutsuti ühe kaasaegse kunstiðõu vernissaaþile. Ühe ?kõige julgema? taiese ees olevat ta lausunud: ?Kas selle peale me raiskamegi maksumaksja raha?? Kõik olid nõus, see oli hea küsimus.\nKuid oli teinegi väljakutse ? ?uue tsentralismi? väljakutse. Pealinna kultuuribürokraate süüdistati Vilniusest ?Uue Moskva? tegemises. Paljud märkasid, et paljud kultuurikaubad (raamatud, kontserdid, näitused, jne.) ei jõudnud Vilniusest väljapoole ja et ülejäänud linnavalitsused olid selgelt alafinantseeritud. Üks inglise kunstnik rääkis mulle, et teda olevat mitmeid kordi veendud mitte lahkuma Vilniusest ?perifeeriasse?, kuna seal ?pole midagi näha?. See ?tsentrumi ja perifeeria? vaidlus lahvatas uue jõuga hiljutise ?presidendiskandaali? ajal, mil täiesti ?intellektuaalide? poolse toeta president Paksasest (kes hiljem oli sunnitud kohtulikule vastutusele võtmise tõttu tagasi astuma) sai Leedu maainimese silmis rahvuskangelane ja ?korrumpeerunud eliidi? vastu võitleja. Selle skandaali järeldus oli selge: on olemas ?kaks Leedut? ? ?esimene? ja ?teine? Leedu. Küsimus, millele tuleb vastus leida niipea kui võimalik, kõlab: ?Kuidas on võimalik tihedam dialoog?? Ma usun, et see olukord, kus on vajalik ?kultuur kõigi jaoks?, lähendab meid probleemidele, mis on olnud ja seisavad endiselt lahendamata Rootsis, kes kujundab oma kultuuripoliitika prioriteete.\nIII motiiv: Ennustused\nKas uus, Euroopa Liidu kultuuriruum suudab muuta neid otsuseid lihtsamaks? Pean lõpetama üsnagi skeptilises toonis. Leian üha enam, et kultuuris radikaalselt erinevate väärtussüsteemide rahuliku kooseksistentsi idee on üks väga keeruline probleem. Ajalugu, sealhulgas kunstiajalugu, kubiseb näidetest selle kohta, kuidas ?eripärasuste kooseksisteerimise? musternäidised on jõuliselt asendatud lihtsamate ning selgemate hierarhiliste mudelitega. Neil erinevate väärtussüsteemide kokkupõrgetel võib olla teatud sümboolset võlu, nagu Berliini müüri langemisel, ja nad võivad ka tekitada surmahirmu, nagu hiljutised rünnakud Madridi raudteel. Mõtteloolased meenutavad meile sageli, et maailmaareenil on alati valitsenud kas hierarhia, kus tugev keskus ehk ?tempel? annab mõtte kaugemale perifeeriale, või siis sõda, kus mitmed tugevad keskused ehk ?hertsogkonnad? püüavad saada ainukeskuseks. Vastastikuste kultuurimõjutuste kogu mitmekesisust ja peenust ?hierarhia või sõja? dihhotoomiale allutada on küllaltki skemaatiline, kuid hiljutine ?pendli liikumine tagasi? nostalgia suunas ?fundamentaalsete väärtuste? ja ?hierarhia? järele teeb mind väga ärevaks ?paljuhäälse? süsteemi tuleviku suhtes, kus ainus lubatud heitlusviis on debatt.\nArunas Gelunas (sündinud 1968) on Vilniuse Kunstiakadeemia Kaunase Instituudi professor, õppinud kunsti, muu hulgas ka Jaapanis, ning filosoofiat. Tõlkija, esseisti ja humanitaarteadlasena on ta tegelenud kunstiantropoloogiaga ning lääne ja kaasaegse Jaapani filosoofia võrdlemisega. Tal on olnud 12 personaalnäitust nii kodu- kui välismaal.


(Ümber suunatud leheküljelt Eestimaa Rüütli- ja Toomkool)\nKunagine Tallinna Toomkooli hoone aadressil Toom-Kooli 11.\nTallinna Toomkool (ladina keeles Schola cathedralis Tallinnensis) on Tallinnas tegutsev eraõiguslik üldhariduskool. Kool tegutseb Tallinna vanalinnas Eesti Metodisti Kirikule kuuluvas majas aadressil Apteegi tn 3 ja Tallinna Ülikoolile kuuluvas majas Rüütli tn 4.Toomkooli kodukirikuks on Tallinna Piiskoplik Toomkirik.\n1.1 Toomkooli juhatajad\nToomkool oli Toompeal vaheaegadega tõenäoliselt 13. sajandist kuni 1939. aastani tegutsenud õppeasutus. Õppeasutust on korduvalt ümber nimetatud ja reorganiseeritud. Esmakordselt mainitakse toomskolastikut Tallinnas 1266. aastal, kes pidi kirikuelu korraldamise kõrval juhatama toomkiriku juures töötavat kooli. Toomkool, kus õppetöö toimus ladina keeles, kindlustas järelkasvu kohalikele kirikuametnikele ning andis teatavat algharidust ka linnakodanike lastele. 1246. aastal loodi Tallinnas ka kloostrikoolina Tallinna dominiiklaste konvent. Taani kuningas kehtestas 1319. aastal Tallinnas kooliprivileegi, mis andis toomkiriku juhtidele (toomkapiitel) koolipidamise ainuõiguse Tallinnas ja keelas teiste koolide asutamise. Esmakordselt ongi Tallinna toomkooli mainitud 1319. aastal ja esimesed dokumenteeritud teated koolide tegevusest Tallinnas pärinevad samast aastast. 1365. aastal dominiiklaste ja toomkiriku juhtide vahel tekkinud järjekordse vastuseisu tagajärjel tuli aga dominiiklaste konvendil loovutada oma ilmalikud õpilased toomkoolile. Tallinna raad sai loa linnakooli asutamiseks Oleviste kiriku juurde 1428. aastal.\n1893. aastal kooli tegevus katkes seoses keiser Aleksander III alustatud venestusega.\n2011. aasta sügisest alustas Toomkooli nime all EELK initsiatiivil tööd kristlik kool. Kooli taasasutajad ja omanikud on EELK konsistoorium ja EELK Tallinna Piiskoplik Toomkogudus. Toomkool alustas Püha Miikaeli kooli alluvuses ja teeb koostööd Vanalinna hariduskolleegiumiga. Vastav leping allkirjastati rukkimaarjapäeval 15. augustil 2011. Esimesse klassi läks 27 õpilast. 31. augustil 2012 väljastas Haridus- ja Teadusministeerium Tallinna toomkoolile koolitusloa ning 1. septembrist alustas kool juba iseseisva koolina. Kooli pidajaks on Tallinna Toomkooli SA, kooli direktoriks Egle Viilma, õppealajuhatajaks Heiki Haljasorg ja kaplaniks Arho Tuhkru.\n"Tallinna toomkool alustab taas tööd" Tallinna Postimees, 15.08.2011\nToomkool sai sünnipäevaks tarkuseraamatu. Eesti Kirik, 01.10.2014\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tallinna_Toomkool&oldid=5367786"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:52, 26. juuni 2019.


Lugeja mures: kuhu ma pean auto parkima, kui kõik kohad on täis? - Lugeja küsib - Tarbija\nLugeja mures: kuhu ma pean auto parkima, kui kõik kohad on täis?\n25. oktoober 2016, 19:23\nFotol on näha teisigi kõnniteele pargitud autosid.\n«Elan igapäevaselt Tartus, kuid käin regulaarselt Tallinnas oma sugulaste juures. Teades, et nende piirkonnas on parkimisega tihti kitsas, käin Tallinnas võimalusel ühistranspordiga (rongi või bussiga), kuid viimasel nädalavahetusel oli laupäeval toimetusi Jõgevamaal, nii et tulin seekord autoga,» alustas lugeja oma murest rääkimist.\nTallinnasse jõudis Oleg laupäeval kell 22, mil ümberkaudsed parklad ja teeääred olid juba autosid paksult täis. «Nii ei jäänud midagi muud üle, kui parkida oma auto majaesisele kõnniteele, mille alune maa on muide korteriühistu omandis,» ütles ta. Nagu loo juurde saadetud pildiltki näha, polnud Oleg kaugeltki ainuke autojuht, kes oma masina kõnniteele oli parkinud.\nPühapäeval kell 8 hommikul olid autoklaasidel trahvid valesti parkimise eest. «Sellega seoses on mul lugupeetud Tallinna linnavalitsusele ja Tallinna munitsipaalpolitseile mõned küsimused. Kuhu pidanuks ma nende arvates oma auto parkima, kui igal pool mujal parkimisvõimalust polnud? Kas Tallinna munitsipaalpolitsei meelega kavandab oma käigud kõige magusamale öisele ajale, kui teab, et paljud majade elanikud ja külalised on sunnitud parkima autod kõnniteele muude võimaluste puudumisel?» soovis Oleg teada.\nKui mõne aasta eest alustati kõnniteel parkimise eest trahvimisega, tehti seda Olegi sõnul esialgu päevasel ajal. «Selle tulemusena pargivad nüüd omanikud oma autod esimesel võimalusel ümber parklatesse või tee äärde, ning päevasel ajal on nüüd kõnniteed üldjuhul autodest peaaegu tühjad ning parkimistrahve korjata enam ei õnnestu,» rääkis mees. Viimasel ajal on aga Olegi arust öised trahvimised kui «plaani» ilmselt lihtsam täita, järjest sagedasemaks muutunud.\nKorteriühistu on korduvalt pöördunud ka Lasnamäe linnaosavalitsuse poole palvega aidata leida lahendus maja parkimismurele, kuid ühtegi lahendust ei ole nad Olegi sõnul osanud välja pakkuda ning pole heaks kiitnud ka korteri ühenduse poolt pakutud lahendusi.\nMunitsipaalpolitsei teeb oma tööd\nMunitsipaalpolitsei ameti (mupo) avalike suhete peaspetsialisti Meeli Hundi sõnul ei koosta mupo seadusi ega korralda liiklust. «Tegemist on järelvalveorganiga, kelle ülesanne on jälgida, et kehtestatud korrast kinni peetaks,» ütles ta.\nAuto parkimine on Hundi sõnul autojuhi ülesanne ja ka seda tuleb teha vastavalt kehtestatud regulatsioonidele. «Lihtne reegel - auto tuleb parkida kohta, kus see keelatud ei ole. Kui sellest reeglist lähtuvalt ei ole oma kodu või sihtpunkti vahetus läheduses võimalik parkida, siis tuleb leida koht, kus see on lubatud ja võimalik,» rääkis ta.\n«Paraku on inimesed kas liiga mugavad, et parkida auto veidi eemal, vabu parkimiskohti omavates piirkondades või ei soovita parkida tasu eest,» ütles Hunt. Nii on suur osa tasulisi paklaid ja parkimismaju nii Lasnamäel kui ka Mustamäel mupo esindaja sõnul pooltühjad.\n«Seda, kuidas korteriühistu omi asju korraldab, me kommenteerida ei oska. Üks on aga kindel - praegu kehtiv liiklusseadus ei luba kõnniteedel parkida, sõltumata sellest, kas kõnnitee on lai või kitsas,» toonitas ta.\nMis puutub trahvimisse laiemalt, siis üks kolmandik kõikidest menetlustest algatatakse mupole tehtud kaebuse või väljakutse alusel. «Need on olukorrad, kus valesti pargitud autod kas takistavad või segavad liiklemist, muudavad jalakäijate liiklemise ohtlikuks, on pargitud haljasalale, kõnniteele, on kinni parkinud teised autod jne,» tõi ta näiteks.\nHundi sõnul on parkimisega probleeme järjest rohkem ning parkimisrikkumisi ei toimu üksnes Lasnamäel, vaid kõikjal Tallinnas. Suurim probleem on «magalate» ja kesklinnaga.\nMunitsipaalpolitsei Amet töötab ööpäevaringselt ning ka väljakutseid ja kaebusi esitatakse ööpäevaringselt. Mupo ülesanne on igale väljakutsele reageerida ja seda ka Hundi sõnul tehakse.\nLinnaosavalitsus suunas edasi\nLasnamäe linnaosa valitsuse avalike suhete nõunik Olga Nigrovskaja ütles, et kõneluse all olnud korteriühistu pöördus nende poole selle aasta juulis, ettepanekuga seadustada parkimine korteriühistu kinnistul. «Kuna liikluskorralduslike küsimuste lahendamine kuulub Tallinna Transpordiamet haldusalasse, siis soovitasime lahenduse leidmiseks korteriühistul pöörduda liikluskorraldajate poole,» ütles Nigrovskaja.\n«Lasnamäe linnaosa valitsuse hinnangul on korterelamu taha parkimiseks vajalik sõita piki ülekäigurada ja mööda kõnniteed, mis on jalakäijatele ohtlik,» lisas ta.


Kuidas üle värvida Lõppenud mööbel - Tips for you - Tipsed.Com\nKas olete liigub oma esimese korteri ostmisel oma esimese kodu või lihtsalt redecorating tuba, seal on hea võimalus, et teil on vaja osta mööblit oma ruumi.Kui teie eelarve on pingeline, seal on hea võimalus, et sa ei saa endale lubada uut mööblit.Õnneks enim kasutatud mööblit saab anda uue elu lihtsalt maali üle vana viimistlusega.Hea värvikiht võib uuendada stiilis aegunud tükk, katta ebatäiuslik viimistlus ja varjata plekid, nii et oma kummut, laud ja tool tundub, nagu sa selle ostnud uue.\nVäike kast või konteiner\nUus riistvara (vabatahtlik)\nEemalda riistvara mööbli tükk kasutades oma kruvikeerajat.See hõlmab eemaldades uksed kapid, kui teie mööblieseme sisaldab neid.Kindlasti riistvaralise kõrv\nale väike konteiner, nii et sa ei kaota oluline osa hiljem.Asetage lahti võtta mööblit väljas suure languse lapiga.\nRakenda lakibensiiniga puhtale kaltsu, siis pühkige maha kogu mööblieseme --- samuti demonteeritud tükki --- eemaldada kõik õlid, mustuse ja jäägid pinnale.Anda aega tükki kuivada.\nkasutamine liivapaberiga lihvida viimistlus, pärast tera puidu ja tagades sa liiva väikesed praod ja lõhed.Sa pead kasutama peene liivapaberiga, nagu soovitas 400 grit paber, mitte kriimustada puitu.See kerge lihvimise protsess ei ole mõeldud eemaldada vana viimistlus, pigem luua pinna krunt järgima.\nRub kogu mööbli pind (seest ja väljast) koos tack lapiga tolmust ja jääk.Pühkige iga tükk uuesti kasutades lakibensiiniga, et eemaldada viimane natuke jäägid pinnale.Lastakse vähemalt 1 tund tükki kuivada enne liikuma järgmises etapis.\nTäida kiibid puitu kasutades puidu täiteaine.\nRakenda värvikiht krunt kogu mööblieseme, sealhulgas lahtivõetud tükki.Piisavalt aega krunt saada kuiv katsudes.See võib sõltuda toode ja väljastpoolt temperatuuri ja niiskuse taset.Mõtle taotlemise teine kiht, kui esimene tundub liiga õhuke.Laske aeg krunt täiesti kuiv enne liikuma järgmisele sammule.\nSand pinnale krunditud tükk peene liivapaberiga, et eemaldada kõik karedad piirkonnad enne värvimist.\nVõsa kiht värvi kasutades isegi lööki, mis järgnevad suunas puit tera.Kui kasutad spreid, hoidke saab umbes 12 tolli puidu pinnal ja teeb aeglaselt möödub kohaldada värvi.Laske aja esimest värvikiht kuivada enne taotluse teine kiht.Laske teine kiht kuivaks üleöö.\nPane mööblieseme kasutades algset riistvara või asendused olete ostnud, siis pane see oma toas.\nKasuta kindaid, kaitseprille ja näokaitset, kui sa liiva või värviga.


Naisettevõtjad | SAPA\nAlates 2016 sügisest hakkasime rohkem tähelepanu pöörama naistele ettevõtluses. Meie üritused on mõeldud neile, kes juba tegutsevad ettevõtjana, aga ka neile naistele, kes alles plaanivad ettevõtlusega tegelema hakata.\nMiks me seda teeme? On ju teada, et naistel on veidi teistsugused hoiakud ja ootused ettevõtte loomisel ja arendamisel kui meestel. Üldjuhul vajavad naised rohkem tuge ja julgustust ettevõtlusega nii alustamisel kui ka juba tegutsemisel. Kogunemiste mõte oleks anda teile uusi teadmisi, inspiratsiooni oma idee arendamisel ja ehk ka võimaluse leida kliente/koostööpartnereid teiste naisettevõtjate seas.\n2. märts „Oma asja tegemine eristuvaks äriks“ – Esinejad: värskelt avatud kohviku „Julius“ omanikud Monica ja Merle; Kudumeid tootva ettevõtte Woolish omanik Anna Siimu tutvustab tooteid ja oma lugu ning kosmeetikabrändi Tilk! omanik Pille Lengi räägib oma toodete arenguloo ning kuidas eristuda konkurentsitihedas valdkonnas. Toimumise koht ja aeg: Kohvik „Julius“ (Raudtee 20, Sindi), kl 14.00 – 17.00\n6. aprill „Loovus ja ettevõtlus“ – Esinejad: Malle Viirma ettevõttest Poeesialabor, Mööblisahvri naisettevõtjad Piret ja Laili ning lasteriiete ettevõtte Bebe Organic omanik Birgit Kadak. Toimumise koht ja aeg: Kauplus Mööblisahver (Lao 10-3, Pärnu), kl 14.00 – 17.00\n2017 toimunud kogunemised:\n2017 toimunud koolitused naisettevõtajatele\n2017 toimunud õppereisid naisettevõtajatele\n10.-11. mai – õpperis Soome, kohtumine Helsingi naisettevõtjatega\n28 – 29. september – õppereis Saaremaale, 2-päevane ja osalejad olid Pärnu linnas registreeritud naisettevõtjad;\nVarem toimunud kogunemised\n2016 kogunemiste kuupäevad ja teemad olid sellised:\n23. september „Ettevõtlikkuse leidmine endas.“ Esineja: Kreet Rosin\n21. oktoober „Investeerimine – kas ka naistele?“ Esineja: Kristi Saare\n18. november „Oma asja tegemine eristuvaks äriks“ Esineja: Britt Samoson ja Liisu Arro\n9. detsember „Naisettevõtjad, tootmine ja müük välisturule. Kas teostatav?” Esineja: Eva-Maria Õunapuu ja Marge Iilane\nKui teile sellised teemad ja üritused pakuvad huvi, siis palun võtke ühendust kirja teel e-mail: margit@peak.ee või liituga FB-s grupiga Pärnumaa naisettevõtjad


Morna – milline see päriselt välja näeb? | Õhtuleht\nMorna – milline see päriselt välja näeb? (17)\nJaanus Kulli, 4. aprill 2009, 00:00\n"Käisin just eelmisel suvel otsimas uusi võttepaiku ning inimesed on päris lahked lubama oma elamist või korterit võteteks kasutada. Pole probleemi," ütleb "Õnne 13" peakunstnik Annely Pahman, kelle asi on kodude leidmine Almale ja teistele õnnekatele.\n"Tavaliselt jätan ma kirja, kas inimene lubaks oma kodu näidata, ning nõusoleku korral ta helistab tagasi. Pärast seda lähen ma kohale vaatama," selgitab "Õnne 13" peakunstnik Annely Pahman skeemi, kuidas seriaali tarvis uusi sobilikke võttepaiku otsitakse.\nKuusteist aastat ekraanil olnud kodumaisel tõsielusarjal on olnud võttepaiku üle 200 ning ühtegi seeriat pole filmitud paviljonis. Kõik need pikad aastad on kultusseriaali osi üles võetud tõelistes kodudes. "Ongi hea, et need kodud on nagu on, nad on nii ehedad ja elu nende sees on päris. Selles mõttes on korterites palju parem seriaali üles võtta kui mõnes tehislikus stuudios," nendib Annely.\nKus tegelikult asuvad nood õnnekate kodud ja ehedad elamised? Kus on üles võetud Alma, Mare ja Allani või Kristjani ja Laine elamine? Milline kirik on Morna kiriku prototüübiks? Missuguste tegelikkuses eksisteerivate kohvikute interjööre on seriaalis kasutatud ning kust võib leida Pinuse pansionaadi äratuntavat sisekujundust?\nIga Morna linna maja, asutuse või korteri taga on pärisehitis või -elamine.\nJust nende leidmine ongi peakunstnik Annely Pahmani töö üks tahke. Et ta ise on elupõline nõmmekas, pole ime, et põhiliselt asuvad rohelise Morna linnakese eramud kas Nõmme, Rahumäe või Hiiu piirkonnas, mis oma väikemajade, linnaplaneeringu ja struktuuriga sobib suurepäraselt Morna linna markeerima.\nKus aga asub Morna linn ise, kuhu tuhanded eestlased end juba kuusteist aastat laupäevaõhtuti pooleks tunniks unustavad? Kus on oma kirik ja kõrts? Kultuurimaja ja turg? Linna- ja vallavalitsus ning raudteejaam, kuhu käisid kunagi rongid, aga millest nüüd on saanud bussijaam? Ja kus asub Õnne tänav, mis ristub Toominga tänavaga? Loomulikult on see virtuaalne Morna, tuttav seriaalist "Õnne 13", kuid kuhu igal nädalalõpul on teleri vahendusel asja peaaegu igal eestlasel. Justkui igaühel meist elaks seal sugulane, tuttav või siis vähemalt tuttava tuttav.\nMorna linna tegemised on jõudnud isegi suhtlusportaali Perekool, kus innukalt arutatakse, kus see linn võiks ikkagi asuda ning milline linn võiks olla Morna prototüüp. "Kus see Morna linn asub üldse? Täitsa loll olen," küsib keegi Kägu.\nEt pool tundi hiljem ise vastata: "Morna linna prototüübiks on Peedu. Seal elas Astrid Reinla." Keegi Punane siga arvab aga nii: "Morna on nagu Põltsamaa – Selver on, raamatukogu on, aga ka hotelli ja taksot seal on."\nNüüd on Morna linna plaan Õhtulehe lugeja ees. Stsenaristi Teet Kallase toel ja just sellise väljanägemisega, millist kujutleb karikaturist Andres Varustin.\nMorna linna kõige tähtsam maja, sest sealt saab alguse Morna ajalugu, millele pani aluse Astrid Reinla. Selles majas elas kingsepp Johannes, kes oli Morna üks värvikamaid kodanikke ja kandis ka Morna linna aukodaniku tiitlit. Seega on see maja isegi tähtsam kui vana kirik, mille aias kingsepp nüüd puhkab.\nÜlakorrusel elavad praegu Allan (Raivo E. Tamm) ja Mare (Anne Veesaar) ning teises korteris Alma (Helgi Sallo).\nAlumisel korrusel pesitsevad linnapea Palm (Lembit Ulfsak) ja tema tütar Ursula (Evelin Pang) ning teises korteris arhitekt Are (Ülle Lichtfeldt) oma pojaga.\nAre korteris on muu hulgas kunagi elanud Pille (Külli Teetamm), Vaike (Anu Lamp), Georg Sumberg (Allan Noormets), Rain (Indrek Saar) ja Evelin (Marika Korolev).\nEsimesed välisvõtted majast Õnne 13 tehti Nõmmel Kiige tänaval. "Nüüd pole seda maja enam olemaski," ütleb peakunstnik Annely Pahman. "Ning teine elamine, mille juurde me olemegi jäänud, asub Hiiul Sihi tänaval.\nAlma esimene korter paiknes Metsa tänaval ning Johannes elas sama hoovi peal väikeses majas," selgitab Annely.\nAlma nüüdne korter Sihi tänaval on juba kolmas interjöörivariant. Raivo ja Mare korteril on aga teine variant ning seda filmitakse Magasini tänaval.\nPalmi korter asub Nõmmel Pidu ja Leina tänava nurgal. "Tegelikult elab seal meie produtsent Jüri Jaanuse ämm," täpsustab Annely. "Are elamist oleme filminud kahes korteris ja need mõlemad asuvad Läänekaare tänaval, ainult et paar maja on vahet."\nSelle maja põhielanikud on Kristjan (Väino Aren) ja Laine (Luule Komissarov)\nSelles majas ehitasid endale teisele korrusele uhke korteri Sumbergid, kes saavad nüüd Mornas ööbida, kui nad Tallinnast siia käimas on.\nSeda maja on seriaalis näidatud kahes variandis. "Esimene asub Rahumäel Raudtee tänaval. Seal tegime nii interjööri kui ka eksterjööri. Selles majas näitasime läbi väga paljude seeriate ka maja teise korruse remonti, mida siis Sumbergid tegid, et endale Morna linna elamine välja ehitada. Teine variant on nüüd Haava tänaval. See on üks tore kollane maja ja tasapisi oleme nüüd ka eksterjööri juba selle maja juurde toonud."\nSee on Jaanuse (Ott Aardam) maja, mille ta ostis Jane (Maarja Jakobson) vanatädi käest. Sellesse majja on kolinud ka kohaliku kultuurimaja noor juhatajanna Cathriyen (Carita Vaikjärv), kes on lõpetanud Viljandi kultuuriakadeemia. Üüriliseks on ses majas kinnisvarahaldur Merilin (Hele Kõre)\n"Tegelikult asub see maja Läänekaare tänaval, selle maja vastas, kus filmime Are korterit," kaardistab Annely maja asukoha. "Aga üüriliste Cathriyeni ja Merilini korterid asuvad hoopis Magasini tänaval."\nPinus tähendab ladina keeles teatavasti mändi ja pansionaat on praegu suletud, sest majanduslangus on saabunud ka Morna linna. Selles majas on seriaali algusaegadel püütud isegi bordellindust arendada, aga väikelinnas kukkus see ettevõtmine läbi. Mingil ajal kuulus maja ärimees Laur Põdrale, hiljem oli Margna omanduses, nüüd kuulub aga ühele Tartu ärimehele.\nTegevdirektorina istub selles majas Ahven, kes aga pansionaadi edendamiseks palju ette ei võtnud, sest on nüüd hoopis rohkem huvitatud uue kiriku ehitamisest.\nPinuse kohvikus on askeldanud nii Alma kui ka Laine. Teet Kallase sõnul jääb Pinus bussi pealt tulijate tee peale, mistõttu pansionaadi kohvikust ka tihti läbi astutakse.\nPinuse välisvõtetes on kasutatud Nõmme sotsiaalkeskuse hoonet Sihi tänaval, sisevõtted on aga tehtud Stroomi hotellis. "Stroomi hotell on muidugi suurem, kuid me üritame jätta muljet, et Pinus on siiski väike pansionaat," täpsustab Annely. "Ning Pinuse vastuvõttu olme filminud hoopis Pääsu hotellis Mustamäel."\nSeal müüb kartulit ja muud maakraami Jüri Kerges (Egon Nuter) ning aeg-ajalt külastab teda seal Ahven, kellele Jürka on truu sõber ja teener.\nTuruna on seriaalis filmitud Keila turgu.\nSee uhketornikestega maja asub Serva tänaval ja omaniku loaga oleme seda filminud nii seest kui ka väljast," ütleb Annely.\nÜks korralik market\nSeda oleme filminud Torupilli Selveris," täpsustab Annely. "Aga poodidest oleme kasutanud veel Nõmmel Pargi tänaval asuvat väikest poodi, mis praegu on küll suletud. Ning poodi oleme filminud ka Mustamäel Trummi tänaval."\nSiin töötab Mare, kes algul oli raamatukoguhoidja, aga nüüd on edutatud juhatajaks. Aeg-ajalt käib ta haruraamatukogudesse miskeid raamatuid laiali tassimas. Seriaali keskne tegelane Mare on sattunud isegi portaali Perekool, kus innukalt arutatakse, kas Morna on tõesti nii suur linn, et selle raamatukogul on olemas ka oma harukogud. "Kuna Morna on vallakeskus, siis mõni külaraamatukogu võib ju kusagil olla," leiab keegi ses portaalis. Keegi Ahv aga lisab: "Nojah. Kuid Morna on linn, millel on ka linnapea. On olemas ka vald, mis on ümber Morna ja millel on vallavanem. Seega on väga kummaline, et linna raamatukogutädi peab kuhugi maale raamatuid viima sõitma."\n"Raamatukogu me väljast polegi näidanud ja interjööris oleme kasutanud Mustamäe Sääse raamatukogu," selgitab Annely.\nKuulus kunagi Laur Põdrale, kes aga mängukire ohvrina selle maha mängis. Nüüd kuulub Feliks Vissile (Tõnu Aav) ning seal toodetakse pinke ja toole. Oluline tööstus väikelinnas, sest annab meestele tööd.\n"Selle hoone puhul oleme näidanud vaid kontorit, mis asub Männikul Puumarketis," ütleb Annely.\nJohannese hauda pole seriaalis tegelikult kunagi näidatud. Küll aga on televaatajad näinud, kuidas Laine parajasti surnuaiast tuleb ja Alma Johannese kalmu vaatama läheb.\nTegelikult on need kaadrid filmitud Kloostrimetsas velotreki lähedal, kus asub üks pisike, natuke räämas surnuaed. "Just sellisel surnuaial võiks olla ka Johannese hauaplats," leiab stsenarist Teet Kallas.\nSes pühakojas oli pastorina tegev Allani klassivend Urmas (Ain Mäeots).\nKiriku kaadrid on filmitud Keilas.\nTegelikult on see vana raudteejaam, sest kunagi käis Mornasse ka rong. Nüüd on aga sellest saanud bussijaam.\nRaudteejama välisvaateks on seriaalitegijad kurnanud Kiisa jaamahoonet. "Oleme seda kasutanud väga vähe, kord või kaks," täpsustab kunstnik Annely Pahman.\nMarsa/taksopeatus vana raudteejama lähedal\nKui vanasti sõitis Allan taksot, siis nüüd kihutab ta marsruuttaksoga Tartu vahet.\n"Taksot sõitis Allan veel minu autoga," muigab Annely. "Aga selle taksopeatuse näitamiseks oleme kasutanud ühte väikest pargikest, mis jääb Magasini ja Veerenni tänava vahele."\nLinna- ja vallavalitsus\nAsuvad ühes hoones, linnavalitsus ühes, valla oma teises tiivas.\nSelles majas sebivad ringi linnapea Uku Palm (Lembit Ulfsak), vallavanem Raivo Tiik (Veikko Täär) ja lihtsast linnavolinikust linnasekretäriks tõusnud Oliver-Sten Karjus (Taavi Teplenkov).\nVälisvaateks on kasutatud Nõmme sotsiaalkeskuse hoonet, interjöör aga filmitud ETV maja kõrgeimal ehk juhatuse korrusel.\nSelle avas ja selle omanik on Margna ning leti taga seisab Tiina (Viire Valdmaa). Tiina pubi on filmitud Hiiul ühes pubis.\nTiina pubi interjööris on kasutatud Hiiu Õlletuba.\nKohvik Tädi Anni juures\nSellenimeline kohvik asub Nõmmel Vabaduse puiestee ja Valdeku tänava nurgal. Samuti on seriaalis kasutatud Raudtee tänaval asuva kohviku Köök ja Kook interjööri.\nSelle juhataja on Cathriyen Uusmaa (Carita Vaikjärv).\nSeriaalis on kasutatud Jõelähtme kultuurimaja puithoonet 30. aastatest.\nNõukogude ajal oli selles hoones Mornas õmblusvabrik, aga ühel heal päeval pandi see kinni ning väliseestlane Margna (Eero Spriit) rajas samasse elektroonikatehase, mille tootmise ta hiljem Taisse üle kolis. Nüüd on abielupaar Sumbergil plaan rajada sellesse hoonesse teeninduskeskus. Idee utsitajaks on tegelikult Evelin (Marika Korolev), sest Georgi vaevavad kõhklused, kas ta ikka suudab tolle keskuse üles ehitada.\n"Õmblusvabrik peaks siiski asuma rohkem kesklinnas," naerab Annely, kui on heitnud pilgu Morna linna plaanile. "Väljastpoolt oleme seda korra näidanud. See on üks mahajäetud maja ja asub Nõmmel Serva tänaval. See on Flora vana maja."\nTeller, kes mornalaste raha ühest pakist teise tõstab, on seal Pille (Külli Teetamm).\nFilmitud Krediidipanga kontoris Nõmme keskuses.\nSel tänaval elab Lepiku Salme, salaviinamüüja, keda paraku need, kes Mornas ei ela, oma ihusilmaga näinud pole ja arvatavasti ei näe ka kunagi.


Võidult võidule sammuv Liverpool kasvatas edu lähimate konkurentide ees juba 22-punktiliseks - Sport\nVõidult võidule sammuv Liverpool kasvatas edu lähimate konkurentide ees juba 22-punktiliseks\nMohamed SalahFoto: PHIL NOBLE, REUTERS\nInglismaa jalgpalli kõrgliigas jätkab pidurdamatus hoos tabeliliider FC Liverpool. Sedapuhku oldi koduväljakul 4:0 parem Southamptonist.\nTasavägiselt kulgenud avapoolaeg lõppes väravateta viigiga. Pärast vaheaega suutis Liverpool aga oma paremuse maksma panna. 47. minutil viis võõrustajad juhtima Alex Oxlade-Chamberlain. Tunni aja täis tiksudes duubeldas eduseisu Jordan Henderson.\nLiverpooli kahe viimase värava eest hoolitses Egiptuse täht Mohamed Salah, kes oli täpne vastavalt 72. ja 90. minutil. Suurepärase mängu tegi ka brasiillane Roberto Firmino, kes sai kirja koguni 3 resultatiivset söötu.\nLiverpoolile oli see hooaja 24. võiduks. Jätkuvalt on punkte kaotatud vaid ühes matšis, kui mullu oktoobris tehti 1:1 viik Manchester Unitediga.\nPäeva esimeses kohtumises läksid omavahel vastamisi vastavalt kolmandal ja neljandal kohal olevad Leicester City ja Londoni Chelsea. Esineliku klubid leppisid tasavägise kohtumise 2:2 viiki.\nKodused tiitlid ei loe, ebaõnnestumine Meistrite Liigas tähendab põrumist (6) 02.02.2020\nChelsea viis juhtima Antonio Rüdiger, aga Harvey Barnesi ja Benjamin Chilwelli tabamused viisid omakorda ette Leicesteri. Külalistele päästis viigi sakslane Rüdiger, kes sai 72. minutil kirja oma teise värava kohtumises.\nVõimsa tagasituleku tegi Liverpooli linnarivaal Everton, kes võitis 0:2 kaotusseisust lõpuks 3:2 Watfordi. Evertonile tõid võidu Yerri Mina (2) ja Theo Walcotti tabamused. Walcotti võiduvärav sündis normaalaja viimasel minutil. Kusjuures Everton mängis viimased 20 minutit ka arvulises vähemuses, kui 71. minutil teenis teise kollase kaardi Fabian Delph.\nPremier League' liidrina on Liverpoolil koos 73 silma. Manchester City, kellel on üks mäng vähem peetud, jääb liidrist maha juba 22 punktiga. Kolmandal kohal paikneval Leicesteril on kogutud 49 silma, Chelseal neljandana 41 punkti.\nWest Ham United - Brigthon 3:3\nJalgpalliliit lööb kaasa keskkonnasõbralikus projektis PlayGreen\nInglismaa kõrgliigaklubi keelas koroonaviiruse hirmus mängijatel kätlemise ära


8 näpunäidet viivituse peatamise lõpetamiseks - isiklikud korraldusnõuanded | Juuli 2022\nPõhiline >> isiklikud korraldusnõuanded >> Kuidas lõpetada viivitamine praegu\nKuidas lõpetada viivitamine praegu\nInimesed on alati mõistnud, et need, kellel kuidagi õnnestub edasilükkamist vältida, saavad rohkem ära. Aleksander Suur on omistanud oma sõjalise edu oma harjumusele "mitte kunagi midagi maha panna". Ja ometi on enamikul meist - kes tahavad lihtsalt oma tööd korda teha, oma kodu koristada ja kodu korrastada, mitte Aasiat vallutada - kiusatus asjad käima lükata on alati olemas. Kuid nii tugev, kui tung võib edasi lükata, ei pea see teie elu kontrollima. Mõnede uute harjumuste arendamine ja mõne väikese nihkega perspektiivi rakendamine võib aidata lõpetada edasilükkamise.\nMiks on viivitamine kahjulik?\nPaljud inimesed mõistavad seda hiilivat hirmutunnet ja häbi, kui nad on liiga kaua väldanud ülesannet ja selle tähtaeg läheneb kiiresti. See pole mitte ainult see, et olete ettevalmistamata, vaid see, et tunnete, nagu oleks teie ettevalmistamatus kõik teie enda süü.\nProkrastineerimisel võivad olla negatiivsed tagajärjed, mis panevad meid end halvasti tundma. Selgub, et vastutuse kärpimine kuni viimase võimaliku hetkeni võib teie rahandust ja vaimset tervist kahjustada. Uuringud viitavad sellele, et töökohalt kõrvalekaldumine võib maksta majandusele sadu miljardeid dollareid ja edasilükkamisest lähtuvad otsused, näiteks maksude õigeaegne esitamata jätmine, võivad üksikisikutele maksta sadu dollareid. Aja jooksul on leitud, et viivitamine põhjustab stressi ja haigusi.\nMiks olla produktiivne?\nMilline näeb elu välja see, kes ei viivita? Esiteks teavad mitteprokrastinaatorid, millised ülesanded peaksid olema esmatähtsad; seda peetakse ülitootlike inimeste üheks harjumuseks. Mitteprokrastinaatorid saavad mitte ainult hõlpsalt kindlaks teha, millised ülesanded peaksid esikohale jõudma, vaid ka selle nimel, et neid ülesandeid õiges järjekorras ja õigel ajal täita. Nad kasutavad oma kodu, elu ja ajakava korraldamiseks vajadusel rutiine ja tööriistu, et nad saaksid teha seda, mida on vaja teha, kui see tuleb ära teha. Nad haldavad oma aega, et minimeerida tunde, mille veedavad selle pärast muretsedes, ebaefektiivselt "planeerides" või muul viisil vältides vajalike toimingute tegemist.\nInimesed, kes ei viivita, ei naudi tingimata kõike, mida teha oma ülesannete loendites, kuid nad on mõelnud, et võimalikult vähese viivitusega asjade tegemine on parem ja põhjustab neile lõpuks vähem probleeme.\nNõuanded edasilükkamise lõpetamiseks\nLükkamine on väga tavaline, mistõttu need, kes näivad sündivat ilma edasiviiva meeleheiteta, torkavad rahva sekka. Samuti võib tunda, et lõtvus on vaid osa teie isiksusest - asi, millega ei saa võidelda. Mõned uuringud on näidanud seost viivitamise ja impulsiivsuse vahel ning leidnud, et mõlemad tunnused on mõõdukalt päritavad. Kuid see ei tähenda, et te ei saaks oma harjumusi parandada. Siin on mõned paljudest praktilistest trikkidest, mida saate oma ellu rakendada, et asjad õigel ajal korda saada.\nTöötage välja igapäevane rutiin. Teades, milliseid ülesandeid peate iga päev tegema, ja määrates nende optimaalse järjekorra, vähendage kulutatud aega ja tehke oma elust palju äraarvamisi. See aitab hoida igapäevaseid majapidamistöid, nagu koristamine ja lõunaeine, takistades teie edasiminekut suuremate ja pakilisemate ülesannete täitmisel. Päevase või iganädalase rutiini järgimine tähendab, et teil on iga päev vähem tarbetuid valikuid ja vähem võimalusi roomamiseks.\nHoolitse lihtsate ülesannete eest nüüd. See on klišee, et kui õpilane peab näiteks paberi kirjutama, on ta ühtäkki oma toa koristamisest vaimustatud. Kuid see klišee on tõeline probleem ja see juhtub siis, kui te ei käi kodus ega tööl regulaarselt koristamast ja korraldamast. Võite mõelda sellele, et kõigepealt tegeletakse viivitusega väikseimal tasemel. Kirjade avamiseks, kirjade sortimiseks ja rämpsposti viskamiseks kulub vähe tahtejõudu (see on selline mõttetu tegevus, mida saate oma igapäevasesse või iganädalasesse toimingusse lisada). Kui olete harjunud seda tegema, ei oota teid kunagi tohutult virna posti, et saaksite sorteerida täpselt sellel hetkel, kui peaksite selle paberi kallal töötama.\nJagage suured projektid väiksemateks. Sageli ründavad viivitused, kui projekt tundub liiga hirmutav. See võib olla väga keeruline projekt (nt paber teemal, millest te ei saa aru) või lihtsalt suur või tüütu projekt (nt pikk paber teemal, mis teid igavb). Selle vältimiseks ärge öelge, et kirjutate paberit reedel, selle saabumise päeval. Selle asemel plaanige lähtematerjal üle vaadata esmaspäeval, kirjutage visand teisipäeval, kirjutage mustand kolmapäeval, vaadake see mustand üle neljapäeval ja kontrollige enne paberi esitamist oma töö reedet üle. Planeerige iga päeva "ülesanded" vastavalt oma kalendrile või mis tahes muule meetodile. Kui kahtlete, eeldage, et mõni ülesanne võtab rohkem aega kui vähem. Ja mõelge "ideevõla" kontseptsioonile - kui kavatsete aega mõlgutada või muretseda oma paberi kirjutamise pärast, võite sama hästi kasutada seda aega selle tegelikuks kirjutamiseks.\nLaske end produktiivselt edasi lükata. Võite lasta end teatud ajani edasi lükata, kui viivitate, tehes midagi muud, mis on tõepoolest vaja, et see korda saada. Kui peate kirjutama ühe klassi jaoks paberi ja teise jaoks raamatut lugema ja kui te praegu paberit ei tunne, siis minge edasi ja lugege kõigepealt läbi. Muidugi ei soovi te paberi kirjutamist täielikult vältida, kuid kui annate endale teatud paindlikkuse - veendudes, et teil on aega seda teha ilma maha jäämata -, võivad teie kõige koormavamad ülesanded tunduda vähem kohutavad. See trikk pole kõigile; mõnel on sellest abi, kuid teistel on see libe nõlv. Turvaliseks püsimiseks piirduge oma toetustega sama kategooria ülesannete täitmisega: lükake töö ära muude samavõrd tähtsate tööde tegemisega, kuid ärge lükake tööd koristamise või ostlemisega edasi.\nPremeerige ennast. Andke endale preemia selle eest, et töötate selle nimel, mille te muidu maha paneksite. Kui suudate sellega hakkama saada, võite end premeerida mitmel erineval viisil. Üks on endale lubada, et kui töötate kindla kellaajani, saate siis lõõgastuda ja midagi lõbusat teha. Teine võimalus on vahelduseks töö lõigud lõbusate osadega (või meeletu tegevus, näiteks koristamine lühikeste spurtide ajal). Näiteks kaks tundi paberit, seejärel pool tundi telerit, siis korrake. Samuti saate töötamise nauditavamaks muuta, kui lisate üheaegse maiuspala, näiteks ostate oma lemmikjääkohvi, et seda juua paberi kirjutamise ajal ja ainult siis. Selle meetodi parimaks kasutamiseks peate tõesti tundma ennast ja olema ausad, vastasel juhul on teil kõik hüved ja edusammud puuduvad.\nVältige tähelepanu hajutamist. Twitterite, Facebooki, Instagrami ja Interneti-meemide maailmas on tundide kaupa korraga segadusse ajamine liiga lihtne. Kui teate, et kavatsete istuda ja töötada suure projekti kallal, pange oma telefon teise ruumi, lülitage see režiimi "ei häiri" või lennukirežiimi või andke sõbrale, kuni olete lõpetanud selle, mis te olete töötan.\nKasutage ära rakendusi, planeerijaid ja taimerit. Paljud inimesed sõltuvad sellistest tööriistadest nagu rakendused, planeerijad ja taimerid, et hoida oma edasilükkavat meelt õigel teel. Üks tuntumaid on Pomodoro tehnika, mis kasutab spetsiaalset taimerit, et jagada teie päev lühikeseks töö- ja puhkeperioodiks. Samuti saate telefoni seadistada tavalise vana köögitaimeri või äratuse, et anda endale kindel aeg, mille jooksul teete ainult tööd. Üks väga vana kooli tööriist on lihtne kalender, ehkki veebikalendrite ja -rakenduste abil saate endale meelepäraseid pilte. Kõigi vajalike toimingute kavandamine kalendris või planeerijas aitab teil oma töökoormust visuaalselt näha ja võitleb viivitusega, mis seisneb teie mõtte häguses hoidmises selle kohta, millal täpselt peate midagi tegema. Tööriistadega pidage meeles, et need peaksid teie jaoks lihtsamaks tegema. Kui igapäevaste tegevuste ühendamine rakendusega lisab teie päevale rohkem tööd, ei aita see teie tootlikkust.\nTehke aega lõbutsemiseks. Võib-olla viivitate sellega, et proovite kogu aeg töötada, töötada, töötada. Pange ajakavas oma hobide jaoks aega - asju, mida armastate teha. Kui te kunagi pausi ei tee, võiksite rohkem venitada, sest te ei täienda oma energiat.\nMõistmine, miks te viivitate\nViivitusharjumuse lõpetamise kallal on oluline teada, miks te kõigepealt ülesanded viivitate. Võite lugeda kõiki viivitusi tõkestavast raamatust (ja selliseid raamatuid on tuhandeid), kuid seni, kuni olete oma isiklikust olukorrast aru saanud, ei saa te neid näpunäiteid oma elus rakendada.\nVõib-olla lükkate ülesannete tegemise ära, kui leiate, et need on igavad. Sel juhul aitaksite endale ülesande täitmise eest tasu anda, kui saaksite ülesande lõpule viia.\nVõi hooletusse jätate töö, kui olete oma telefonist või sotsiaalmeediast kergesti häiritud, ja teie lahendus on taimer, mis blokeerib 25-minutilised tükid ainult tööaega.\nKui väldite töötamist ainult siis, kui ülesanne tundub üle jõu käiv või hirmutav, võib selle abistamine väiksemateks sammudeks jagada.\nKui teil on lihtsalt halb ettekujutus sellest, kui palju aega ülesanne võtab või kui palju tööd tegelikult on vaja, siis oma päevade, nädalate ja kuude kavandamine kaugel enne tähtaega ning planeerija kasutamine, mis jagab päeva tundide kaupa aitab teil kavandada viivituseta ajakava.\nKui viivitamine pole probleem\nMõnikord ei ole tõsine vastumeelsus asjade saamiseks viivitamine, vaid pigem mõne muu probleemi sümptom. Võib-olla pole sa tegelikult oma olemuselt laisk töötaja, kuid praegune töökoht või töökeskkond sobib sulle halvasti. Võib-olla ei suuda te teatud ülesandeid täita, kuna te ei saa piisavalt head und või teil on diagnoosimata terviseprobleem, mis kulutab teie energiat. Võib-olla teete palju ära, kuid mõned ülesanded lähevad protsessi käigus alati kaduma - kas võiksite proovida oma päeva sisse pakkida liiga palju ülesandeid? Küsige endalt, kas tahate ikka edasi lükata, kui armastasite oma tööd, tundisite end hommikul ärkvel või oleksite ajakavasse mahutanud vähem tegevusi. Teie vastus võib paljastada, mida peate järgmiseks tegema, et midagi ette võtta.\nKuidas tualetti äärikut vahetada\nmis on 2021. aasta populaarseim laul maailmas\nweezy f baby ja f on fenomenaalne


Anne Veski liitus Olümpia varieteetrupiga |\nAnne Veskile tegi ettepaneku Olümpia variteetrupiga ühineda Kalju Saareke. “Olin meelitatud ja võtsin pakkumise hea meelega vastu. See jäigi minu esimeseks ja viimaseks varieteeks, sest paari aasta pärast tulid juba Venemaa turneed peale ja mul polnud enam aega,” meenutab lauljanna oma tähelennu esimesi aastaid.\nOlümpia on ka koht, kus Anne Veski tutvus 30 aasta eest oma abikaasa Benno Beltšikoviga!\nAnne VeskiBenno BeltšikovKalju SaarekeReval Hotel Olümpia


Viru jalaväepataljoni nooremallohvitseride baaskursus on lõpusirgel - Kaitsevägi\nKordumakippuvad küsimused lisaõppekogunemise kohta\nUuendatud: 19.09.2019, kell 11:07\nViru jalaväepataljoni nooremallohvitseride baaskursus on lõpusirgel\nSel nädalal on Viru jalaväepataljoni tulevased nooremallohvitserid Kurtna metsades, kus õpitakse kindlustamist ja lahingutegevusi kiirkaitsel. Nooremallohvitseride baaskursus kulmineerub järgmisel nädalal jaokoosseisus lahinglaskmistega.\n„Ilm on sügiseselt muutlik, aidates meil kursuslasi ilusti proovile panna. Kõik põhilised lahinguliigid on praeguseks läbi harjutatud ning järgmise nädala lahinglaskmised panevad kursusele punkti. Sõdurid saavad enda oskusi näidata jaokoosseisus nii kaitsel kui rünnakul, nii valges kui pimedas,“ ütles kursuse ülem leitnant Priit Põdersalu.\n„Ma tahan olla actioni haripunktis, eesliinil,“ ütles jalaväe erialakursuse õppur reamees Janar Adler põhjendades oma soovi kursusel osaleda. Lisades, et tulevast vastutust, mis üksuse juhtimisega kaasneb hakkab, reamees Adler ei pelga.\n„Mulle tundub, et liidriomadused on minul olemas aga juhtimine ei ole vaid käsutamine – see tähendab eeskujuks olemist. Ülem näitab teed, õpetab ja aitab. Ülem peab olema tugev nii füüsiliselt kui ka vaimselt, positiivne ning arvestav,“ ütles reamees Adler.\nNooremallohvitseride baaskursus, kus ajateenijad omandavad jaoülema teenistuskohustuste edukaks täitmiseks vajalikke teadmisi ja oskusi, kestab kokku viis nädalat. Kursuslastele õpetatakse selle aja jooksul üksuse juhtimist, planeerimist ning otsuse vastuvõtmise protsessi, pedagoogikat, paiknemist metsas, julgestamist, kiirrünnakut ning kiirkaitset. Peale baaskursust algavad nooremallohvitseride jalaväe-, side-, logistika- ning parameediku erialakursused, kus toimub sõdurite spetsialiseerumine vastavalt valitud erialale.\nNooremallohvitseride kursuse sõduritest saavad hiljem allüksuste ülemad, kes juba jaanuarist asuvad peamiselt oktoobrikutsega saabunud ajateenijaid juhtima.


The Best rauaärastuse Conditioner for Noh Vesi - Tips for you - Tipsed.Com\nOn loomulik, et ka vesi, mis sisaldab rauda, sest see metall on tavaliselt mullas ja kivid.Vihmaveesüsteemid liigub läbi selle Rauarikka materjali enne kogumiseks on ka, kus see võib veel taluda raud maagist on ka seinad.Kui rauasisaldus vesi ulatub üle 0,3 osakest miljoni kohta, siis ei ole hea ja see peab olema tõhusalt eemaldatud.Seal on palju filtreerimise süsteemid olemas, ja iga väita, et parim rauaärastuse konditsioneer hästi vett.\nEt selgitada välja parim rauaärastuse konditsioneer konkreetse hästi, on oluline kõigepealt teadmakujul rauda, et on olemas.On kaks liiki rauarikkad vee ja iga nõuab erinevat tüüpi filtreerimisega.Esinemine Raua kaevuvee võib olla mustast vormi, mis on täielikult lahustunud ja ei saa vaadelda, või raud kujul, kus see võib täheldada, kui see sadestub.Analüüsides vee ja liigile raua probleem aitab sobiva meetodi viimise veevarustus.\neemaldamine Raud Raud\nKui vesi on saastunud rauaga värviliste kujul, kus raud\non täielikult lahustunud ja ei saa näha, pehmendavat tuleb kasutada eemaldada rauda.Selles protsessis vee filtreeritakse läbi veepehmendiga, mis filtreerib vesi soolaga, et eemaldada kõik raskmetalle.See protsess kliimaseadmed vee raua eemaldamine nimetatakse Ion Exchange.\nKui vesi pumbatakse välja ka see läbib kõrgsurve tank, nii et õhk satub vette.Pärast seda läbib Vaheruumi ioonvahetiks kihist ja katioonvahetusvaiku lüüa ioniseeritud raua, et langevat vett.See meetod vee kliimaseadmed eemaldab isegi mikroskoopilised näitajad raua veest.\nKui vesi, millel on raud vormis raud, ioonvahetiks ei toimi, sest raud ei lahustunud.Raud rauda kergemini ummista filtreid, mis tähendab, et see nõuab erilist kohtlemist murda raud hoiused vees.Eemaldamiseks raud vormis raud, sa pead tõsta pH tase vette, sest see teeb raua sade kergemini.Et seda teha, tutvustada leelise vesi ja kasutada aeratsioon meetodi surve all.Seejärel vett filtreeritakse kasutades mangaani tseoliiti, oksüdeeriva filter, mis aitab sadestus protsessi.\nMõtle professionaalset abi\nsuur raua saastumine võib olla rohkem kui keskmine majaomanik on valmis tegelema omal.Erinevad protsessid ja filtrid on nüüd saadaval erinevates ettevõtetes, ja nad teevad tõhusat tööd rauaäras.Need firmad ka analüüsi vee ja soovitada parimat rauaärastuse konditsioneer hästi vett.Äärmuslikel juhtudel võib osutuda vajalikuks konsulteerida professionaal.\nRaud eemaldamise süsteemi\nKuidas restaureerida Sofa


» Palladium Cup`i neljanda osavõistluse võitis taas Urmas Raag\nPõhisõidu Prix de Peugeot` teise koha saavutas Rein Pill hobusel Pacha ning kolmanda Ivo Ots hobusel Bristol. Kuna esimesele kolmele kohale tulnud sõitsid ka ümberhüpped puhtalt, oli otsustavaks aeg, mis Urmas Raagi ja Rein Pilli puhul oli väga tasavägine. Raag võitis teiseks tulnud Pilli vaid 0,77 sekundiga, võitja aeg oli 39,02 sekundit. Kolmandale kohale tulnud Ivo Ots läbis ümberhüpped 42,98 sekundiga.\n31. juulil toimunud parkuuridest võitis 105 sentimeetrise parkuuri noortele hobustele ja kuni 16-aastastele ratsanikele lätlane Nauris Laizans hobusel Arcobaleino-Ars, teine oli lätlane Lauris Vilde hobusel Bombeja ja kolmas jällegi lätlane Santa Maspane hobusel Kokarde. Parim eestlane oli Mart-Sander Aarma hobusel Barbie, saavutades neljanda koha.\nSamal päeval toimunud parkuuri noortele hobustele võitis Margit Mägi Polarmannil, teine oli Ivo Ots Yasminil ning kolmas Margit Mägi Carpe Diemil. Hiiumaa võistlejate arvestuses oli parim Joosep Tikk hobusel Aabram.\nNoorte ratsanike 120 sentimeetrise parkuuri võitis napilt lätlane Janis Kalita Quintusel, teine oli Oliver Karma hobusel Cinzano ja kolmas Hanna-Liisa Pakosta hobusel Bicossa.\nEsimese võistluspäeva avatud klassi 130 sentimeetriste takistustega parkuuri esikoha võttis Ivo Ots hobusel Bristol, teiseks tuli Priit Järvloo Picassol ja kolmandaks Rein Pill hobusel Pacha. Võistlussarja liider Urmas Raag oli hobusel Platins neljas.\nShow-ala kõrgushüppe võitis 2003. aasta Eesti Meister takistussõidus, Konstantin Prohhorov hobusel Domingo, teiseks jäi Urmas Raag Palomal ja kolmandaks Rainer Hõim Goofy G-l.\n105 sentimeetrise parkuuri harrastajatele võitis Ave Talts hobusel Express, teine oli Renee Nüüd hobusel Fortuna ja kolmas Margus Matsal hobusel Hismanal. 80 sentimeetrise parkuuri esikoht kuulus Karin Karmale Martsipanil, teine Maarja-Liis Lindrele Dailel ja kolmas Katri Mummile Plastikal.\nPühapäevasel võistluspäeval toimunud noorte hobuste parkuuri võitis Siim Sinijärv hobusel Solitaire, teine oli Cätlin Vatsel hobusel Listra ja kolmas lätlane Andis Varna hobusel Audi-Quatro. Noorte ratsanike parkuuri esikoha võttsi lätlane Janis Kalita hobusel Quintus, teie oli Oliver Karma Cinzanol ja kolmas Hanna-Liisa Pakosta hobusel Bicossa.\nPalladium Cup 2004 rahvusvahelist takistussõidu võistlussarja juhib noorte klassis Priit Järvloo, teine on Jüri Sokolovski ja kolmas Oliver Karma. Harrastajate klassi juhib Ave Talts, teisel kohal on Renee Nüüd ja kolmandal Margus Matsal. Noorte hobuste arvestuses on esimene Siim Sinijärv, teine Margit Mägi ja kolmas Heiki Vatsel.