Pehme mööbel loob kodu- ja mugavustunde\nSuurepärase mugavuse tagab pehme mööbel\nPehme mööbel on rahvastiku valdava enamiku seas püsivalt nõutud. See on ka kergesti selgitatav: taolistel sisustuselementidel on mitmeid eeliseid.\nMugavate mööbliesemete eripärasused\nIstumiseks ja pikutamiseks mõeldud olmeesemeid vooderdatakse mugavustaseme tõstmiseks erinevate materjalide ja furnituuriga. Tekstiilmaterjalina kasutati algul veluuri, gobelääni ja muid katsumisel meeldivaid kangaid. Hiljem muutus moodsaks naturaalne nahk, žakaar. Väiksema eelarvega ostjate meelitamiseks hakati kasutama isegi puuvilla.\nToodete karkassi valmistati väärispuidust. Vanasti armastati pähklipuu ja punast puitu. Edaspidi omandasid tootjad odavamaid materjale:\nKui pidada silmas kasutatud mööblit, siis see eristub oma stilistilise teostuse poolest. Antiiksed esemed on valmistatud ühes järgnevatest stiilidest:\nVanasti meeldis meistritele kaunistada enda loomingut kullatisega, laitmatu inkrustatsiooniga ning elegantsete nikerdustega. Hilisematel väärismööbelseppade teostel juba ülearune ekstravagantsus ja suursugusus puudub. Olmeesemed muutusid funktsionaalsemaks ja läbimõeldumaks. Tänasel päeval võib kasutatud pehme mööbel olla meelepärane isegi kõige nõudlikumale ostjale. Kaasaegse tööstuse võimalused on laiad. Need on arvestatud välja lastavate toodete kõrgele variatiivsusele.\nTihtipeale valivad kliendid pehme mööbli komplekte, mis reeglina koosnevad diivanist ja tugitoolidest. Seejuures näeb iga elemendi konstruktsioon ette transformeerumise, et võimaldada puhkust ka pikali olekus. Komplekti lisadena toodetakse tumbasid, banketipinke jne. Tasub eraldi mainida ka diivanipatju, mida peetakse meeldivaks aksessuaariks, mis tagab suuremat mugavust. Lisaks on need teatud dekoratiivelementideks, mis kaunistab mööbli konstruktsiooni. Siiski ei soovitata diivanipatjadel magada.\nSohva damascus kangaga kaetud\nValmistamisaasta:\t1890 Päritolumaa:\tRootsi Materjal:\tpähklipuit Seisukord:\tantiikne\nTeie võit: 70.00€\nSohva rohelise värvi\n390.00€ 320.00€ Hind käibemaksuta: 266.67€\nPäritolumaa:\tRootsi Materjal:\tkunstnahk Seisukord:\tkasutatud\nPäritolumaa:\tRootsi Materjal:\tehtne nahk Seisukord:\tkasutatud\nDiivanilaud ja kaks tugitooli\n490.00€ 390.00€ Hind käibemaksuta: 325.00€\nNäidatud 1 kuni 14. Kokku on 14 tulemus(i) ja 1 lehekülg(i)


Politsei nädalavahetuse ülevaade: Tulistamine Muhus, purjus juhid ning liiklusõnnetused - Saarte Hääl\n– 08/10/2017Rubriik: Maakond\nNädalavahetusel tehti politseile 22 väljakutset. Alustati 10 süüteomenetlust. Kainenema oli põhjust toimetada üks isik.\nNädalavahetusel toimus kaks liiklusõnnetust, milles politseil tuli alustada väärteomenetlus. Esimene neist toimus reede õhtul Kuressaare linnas Smuuli elamurajoonis, kus kortermaja ette parkinud sõiduki omanik avastas enda sõidukil kahjustused.\nTeine juhtum leidis aset laupäeva õhtul Leisi vallas, kus kaubik sõitis maanteel vasakule poole teelt välja vastu puud. Juht, 30-aastane mees toimetati tervisekahjustuste tuvastamiseks haiglasse, kuid mehe seisund ei ole eluohtlik. Esialgse info põhjal on alust arvata, et juht juhtis sõidukit alkoholijoobeseisundis, teatas Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk.\nLaupäeva hommikul kell 07.10 sai politseipatrull väljakutse Kuressaare linna Olerexi tanklast, et sealt on sõitu alustanud joobes juht. Patrull järgnes sõidukile Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare maanteele, kus selle juhile anti peatumismärguanne siniste ja punase vilkuriga. Juht eiras peatumiskohustust ning lisas järsult kiirust. Kiirus kasvas kohati üle 200 km/h. Peale 40 minutilist tagaajamist kaotas politseipatrull sõiduki silmist. Juhtumi osas on alustatud väärteomenetlust paragrahvi järgi, mis käsitleb sõidukijuhile antud peatumismärguande eiramist. Teo toimepanemises on põhjust kahtlustada 32-aastast, politseile varasemast tuntud meest. “Antud teo juures on kahetsusväärne see, et lootes pääseda vastutusest, pani juht mõtlematult ohtu paljud teised liiklejad,” märkis Sikk, lisades, et samuti ei viibinud juht sõidukis üksinda, vaid ohustas oma tegevusega ka teist sõidukis viibinud meest.\nKa sel nädalavahetusel tuli ette probleeme alaealistega. Nimelt Muhu vallas tulistas 13-aastane poiss teise lapse pihta AirSoft relvast plastikkuulidega, millele eelnes ka näo sodimine markeriga. Politseil oli põhjust relv vallasasjana hoiule võtta. Sellega seoses tasuks vanematel kindlasti üle rääkida reeglid ja ohud, mis kehtivad igasuguste relvade puhul. Ka tavalises kaupluses lastele müüdavad mängurelvad sisaldavad endas erinevaid ohtusid, kasvõi juba seda, et see võib teistes lastes hirmu tekitada.\nLisatud: 08.10.2017 / 15:35\nHäbi, häbi Muhu lapsevanem, kelle laps sellise tembu tegi. Millega oma aega täidad, et lapsega pole aega vestelda?\nLisatud: 08.10.2017 / 22:01\nKuidas saab olla, et purjus mees kaine politsei eest lihtsalt ära sõidab? 40 minutiga siili ei suudeta teele korraldada?\nLisatud: 08.10.2017 / 22:13\nMis k..di pealkiri see selline on?\nTulistamine käib ikka tulirelvast, mitte mängupüstolist\nLisatud: 08.10.2017 / 23:40\n13 aastane pole enam nii laps. Kui vanemad ei suuda, peaks mõni ametnik poisi korrale kutsuma.\nLisatud: 09.10.2017 / 16:07\nPole esimene kord :D Paar kuud tagasi aeti 50km/h sõitvat puruks rehvidega audi 80-t kaks tundi taga kuni kutil lihtsalt küte otsa sai :D\nLisatud: 09.10.2017 / 21:26\nHuvitav, milline see politsei siniste ja punase vilkuriga liikurmasin välja näeb!\nKui tegu oleks ratsapolitseiga, siis oleks vabandatav aga …………. no piinlik!


Hakkasin nokitsema ja valmis sain sellise vol.3\nJärjekordselt võtsin käsile lõngajäägid. Mul oli jäänud järgi erinevatest töödest Kotivägi erinevat värvi niite. Proovisin, siis neid kokku kombineerida. Ma ei ole väga värviliste asjade armastaja aga see kombinatsioon kukkus väga mõnus välja. Selline kreemitordi moodi kampsun\nSellel hetkel, kui siia kirjutasin otsustas minu Markkus (3kuud 1 nädal) esimest korda ennats iseseisvalt kõhuli keerata\nIlutegija posted @ 06:15 - Link - kommentaarid (20)\nHakkasin nokitsema ja valmis sain sellise vol.2\nMärtsikuu lilla sai alguse lõngajääkidest. Natuke oli bikiinidest jäänud lillat Monikat ja üks tundmatu naturaalne valge niit. Tulemus on selline. Meribel sai endale pluusi suveks. Seda saab kanda, kas pika või lühikese varrukaga pluusi peal. Saab kanda nii pükste, kui seelikuga. Ühesõnaga selline ta tuli:\nIlutegija posted @ 15:15 - Link - kommentaarid (18)\nHakkasin nokitsema ja valmis sain sellise vol. 1\nMõtlesin, et teeks vahelduseks miskit oma peast. Ehk, siis hakkaks nokitsema ja vaataks, mis valmis saab Värvispektri punane oli minu natuke probleemne, sest punane ei ole minu värv ja ei kanna seda üldse. Lapsele nagu ka ei olnud midagi punast teha. Mõtlesin, et vaatan oma varud üle, ehk leian miskit teha. Leidsin, siis üles oma nahavarud. Mul on kooliaja praktikast järgi kakas kotitäit punast ja musta nahka. Hästi pehme ja mõnus nahk ja punane värv, mis lausa särab\nKuna õmblusmasinat ei ole hetkel käepärast, siis mõtlesin, et prooviks need tükid kokku heegeldada ja eks näis mis saab. Hakkasin tegema seelikut aga valmis sai top. Top seljas pilte küll hetkel ei ole aga näeb välja päris mõnus Ja kuna ma ise punast ei kanna, siis eks arvatavasti saab selle endale keegi, kes tunneb huvi Mõlemale pildile jäid peale, ka minu tütre varbad, sest ta on suur pildistamise fänn ja tahab alati aidata\nIlutegija posted @ 05:21 - Link - kommentaarid (7)


Head uut ja vana « Hiiu Leht\nJa maavalitsus küll kadus, aga talitus jäi. Huvitav, miks kõigi 14 Eesti maakondliku talituse juhiks valiti mehed? Kas targad ja tublid naised ei kandideerinud? Kandideerisid küll, kasvõi meie maasekretär Piret Sedrik. Miks siiski naised valituks ei osutunud, sellele küsimusele otsime veel vastust, aga head põhjendust seal olla ei saa.\nAastavahetuse pidu pealinnas oli uhke, presidendi kõne julgustav ja ettevaatav. Ta märkas ja märkis positiivseid arenguid Eesti ühiskonnas, tuues näiteks isetekkelise noorte tantsupeo Vabaduse väljakul, aga ka heategevuskampaaniad, kus mõne hädasolija aitamiseks kogutakse hetkega sadu tuhandeid eurosid.\nPresident tänas ka neid, kes aidanud elu pahupoolt valguse kätte tirida, et järgmistel ohvritel ei oleks seina ees, kui neil on vaja ühiskonna tuge.\nTõepoolest, meie ühiskonnal on vaja ikka veel kasvada, et hukka mõista vägivallatsejaid, mitte otsida ohvri süüd. Hea teada, et meie Hiiumaa politsei on juba aastaid, ilma mingisuguse ekstra algatuseta, viinud kodust ära vägivallatseja, mitte ohvri.\nJääb nõustuda ka Äripäeva ajakirjaniku Kadri Põlendikuga, kes leiab, et hümni mängimata jätmine aastavahetusel on meie probleemidest väikseim. Märgata tuleks hoopis inimesi, sh lapsi, kes elavad alla vaesuspiiri ja meie kodudes lokkavat vägivalda.\nSee, kuidas meie arvamusliidrid hümni teemat ära kasutavad kõige õigema eestlasena pildile pääsemiseks, on tegelikult masendav.\nJa ei juhtunud meie hümniga ka midagi halba, et see sel, erilisel aastavahetusel meie taasiseseisvumisaegse “hümniga” asendati.\nSeda enam, et Vikipeedia andmetel on hümni mängimise ja laulmise tava uusaastaööl pärit hoopis nõukogudeajast.


EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: 2014 juuli. Vasalemma ja Rummu. (ELB)\nVasalemma ja Rummu.\nEga rongisõit pole naljaasi! Tundub, et ka läänesuunal vist iga päev täituvus hea. Vähemalt rataste ja lapsevankrite koha pealt. Ahjaa, ma pole märganudki, et Elron juuni reisijate arvust oleks kirjutanud!? Aga mahtusime ära, kuigi vankreid oli ka toobiga. Elronil siiski soovitaks mõelda klappistmete alla lisaraami kinnitamisest, mis fikseeriks rattad! Kuigi sellelgi on miinused, siis ei mahu jälle vankrid sinna hästi ära. Ehk kellelgi on mõni hea idee?\nLastelegi pakkus sõit vist palju rõõmu!\nKuid vaguneid tuleb juurde muretseda. Üks pool lisavagunist teha ratturite ja vankrite jaoks, nii et ei peaks magavat last endast kaugele jätma ning ruumi oleks rohkem.\nMuide, enne rongide saabumist oli vaidlusi, kas tega kõik pingid ühtepidi või vastamisi. Õnneks leidus keegi, kes taipas (või kuulda võttis), et peab olema nii ja naa. Ja nüüd on võimalus ka mitmekesi sõites vastamisi istuda ja suhelda.\nPargi ja Sõida?\nMulle meeldib sellistes kohtades jälgida, kuidas loodus taastub. Aga ei meeldi, et leidub lolle!\nTuttpütil kaks, sarvikpütil vaid üks poeg!\nMitte sõnagagi ei räägita sellest, et erilisest kohast turismiatraktsioon teha!? Niivõrd tüüpiline meile.\nSildid: Järved, Vasalemma


elumere lainetel: Vormilt kapitalistlik, sisult sotsialistlik\nKirjutanud kukupai klo 21:08\nOlles väga lähedalt seotud selle õnnetusega võin ainult oma hämmeldust avaldada Eesti Raudtee kui asutuse suhtumisse oma töötajatesse. See ei ole normaalne. See on kaugel normaalsest. Isegi ebanormaalne on selle kohta vähe öelda.\nSee on ebainimlik.\n15. juuli 2009 20:06


Tarmo Ruben otsib ERA Pangaga kokkulepet\n22. jaanuar 2003 kell 10:39\nTarmo Rubeni kaitsja Andres Aavik esitas eile Tartu ringkonnakohtule taotluse lükata istung edasi, et pidada läbirääkimisi ERA Panga halduritega.\nTartu ringkonnakohus arutas eile kaebust, milles majandusministeeriumi endine asekantsler Tarmo Ruben palus tühistada maakohtu otsuse, mis mõistis Rubenilt ERA Panga kasuks välja 5,2 miljonit krooni.\n?Me ei välista kokkulepet, kuid see sõltub sellest, kui aruka ettepanekuga teine pool välja tuleb,? rääkis ERA Panga pankrotihaldur Urmas Tross. ?Seni ei ole teine pool midagi konkreetset pakkunud.?\nTross ei osanud öelda, milline summa pankrotitoimkonda rahuldaks. ?Esimene kohtuaste on meie kasuks välja mõistnud 5,2 miljonit krooni ja selge on see, et mida rohkem laekub võlausaldajatele, seda parem,? sõnas Tross.\nTross esitas eile ringkonnakohtule kaks taotlust. Ta palus juurde võtta täiendavaid tõendeid ja teiseks taotles ta keelumärke ning kohtuliku hüpoteegi seadmist Tallinnas Kakumäel asuvale kinnistule, kus asub Tarmo Rubeni eramaja. ?Vallasvara oli küll meie kasuks arestitud, aga kinnistamisel oli see märkimata jäetud,? põhjendas Tross taotluse vajalikkust.\nKui osapooled ligi kolme nädala jooksul kokkuleppeni ei jõua, jätkab Tartu ringkonnakohus 11. veebruaril kohtulike vaidlustega.\nERA Panga aktsionäride üldkoosolek kustutas panga eksjuhi Andres Bergmanni isikus 28. augustil 1998. aastal ehk kuu aega enne ERA Panga tegevuse peatamist kindlustusfirma Polaris Vara juhatuse esimehena töötanud Tarmo Rubeni 2,5 miljoni krooni suuruse võla, mis koos intresside ja viivistega on suurenenud 5,2 miljoni kroonini.\nERA Panga pankrotihaldurid leidsid, et Ruben on saanud laenu kustutamisega kingituse teiste võlausaldajate arvelt ning esitasid laenu tagasinõudmiseks hagi.


Kotkajärve MÜ Vägevad - Sirje Kiin - Estonian World Review\nKotkajärve MÜ Vägevad - Sirje Kiin\nEestlased USAs 10 May 2016 Helina TammEWR\nKotkajärve MÜ Vägevad\nJust nagu me ei kujuta MÜd ette ilma Sirje kohaloluta, ei kujuta Sirje oma suvesid ette ilma MÜ nädalata. Tõelise MÜ patrioodina on Sirje ka sel aastal kohal kirjandusteemalise loengu ning kultuurse huviringiga.\nSinu selle aasta teema MÜ-s on Eesti kirjanduse elavad klassikud, puudutades eelkõige 1960ndate põlvkonda. Mis või kes Sinu arvates võib väliseestlaste jaoks olla kõige põnevam selle teema sissevaates?\nMa ei eristaks üldse meie kirjandushuvi selle järele, kes kus parasjagu elab, sest eestlaste identiteet on ikka olnud peamiselt kultuuri- ja keelekeskne. Me tunneme, loeme ja armastame oma kirjandusklassikuid sõltumata sellest, kas oleme käinud koolis Eestis, USAs, Kanadas, Rootsis või Austraalias. Minu Kotkajärve Metsaülikooli luule huviringis on olnud õpilasi nagu näiteks Tarvo Toomes Torontost, kes oskab peast etelda uskumatult palju eesti luuleklassikat, paremini kui mõni väiksema kirjandushuviga või täiesti luulehuvita kodueestlane. Mullu meie hulgast lahkunud luuletaja Urve Karuks, kes sai hariduse Kanadas, oli ometi niivõrd eesti rahvaluuletundlik oma keelevalikus ja orienteerus kogu eesti kirjanduses imehästi, nagu oleks ta väljaõppinud filoloog, ometi oli tal magistrikraad hoopis sotsioloogias.\nRootsis elanud Arvo Mägi või siis praegu kordamööda Rootsis ja Eestis elavad Enn Nõu ning Helga Nõu tunnevad eesti kultuuri, keelt ja ajalugu süvaloodimisi. Arvo Mägi on kirjutanud neljaköitelise ajaloolise romaanisarja “Karvikute kroonika”, mis algab Sigtuna vallutamisest ja kujutab 31 inimpõlve saatust kuni kaasajani välja. Enn Nõu on kirjutanud triloogia “Vabariigi pojad ja tütred”, kus kujutatakse ühe suguvõsa elu samuti läbi paljude põlvkondade, sõdade ja saatuslike keerdkäikude. Eestis elavaist kirjanikest on samasugust läbi ajalooliste põlvkondade ulatuvat süvaloodimist suutnud varem teha Jaan Kross ning praegu Mats Traat oma suurte romaanisarjadega: kaheosaline “Üksi rändan” ja “Kodu on ilus” ning neljaosaline “Minge üles mägedele”.\nNii et haritus, lugemus ja andeviljakus sõltub eeskätt ikka inimesest endast, mitte tema päritolust ega asukohamaast. Eestlane olla saab ju igal pool, ehkki ära ei ela sellest kuskil, kui parafraseerida luuletaja Paul-Eerik Rummot.\nKui varasematel aastatel olen pühendunud oma Kotkajärve kirjandusloenguis peamiselt lahkunud luuleklassikuile (Marie Under, Ivar Ivask, Juhan Viiding jt) ning loodus- ja armastusluulele, siis tänavuses kirjandusloengus annan ülevaate neist elavaist kirjandusklassikuist, kes tegutsevad eesti vaimumaastikel alates 1960. aastaist ja arutlen selle üle, kas ja kuidas end juba eluajal kirjanduslukku kirjutanud autorid tänast kirjanduspilti mõjutavad: Paul- Eerik Rummo, Arvo Valton, Mats Traat, Hando Runnel, Ene Mihkelson, Elin Toona, Enn ja Helga Nõu jt.\nKirjanduse huviringis plaanin üheskoos lugeda ja arutleda kahe uue eestluse-teemalise näidendi üle: Paul-Eerik Rummo “Taevast sajab kõikseaeg kive”, mis etendus Rakvere teatris, ja Pärnus etendunud Andra Teede sotsioloogilisel küsitlusel põhinev dokumentaallavastus pärast taasiseseisvumist välismaale kolinud eestlastest, mis kannab pealkirja " 45 339 km2 raba " (number tähistab Eesti pindala). Esimene näidend puurib end sügavuti meie aja – ja kultuurilukku, teises lainetavad eestlaste isamaa-igatsuse ja kodutunde lained üle kogu kaasaegse maailma.\nMis oli ühist ja mis erinevat tol perioodil Eestis ilmunud kirjandusel ning samal ajal loodud väliseesti kirjandusel? Kas tegemist oli pigem paralleelse kujunemisega või vastandusid need kohati? Kas pigem sisu või vorm või mõlemad? Väljaspool Eestit saadi trükkida eesti keeles, mida taheti, aga mõju nö päris Eestile oli olematu. Samas jõudsid Kodu-Eestis teksti peidetud sõnumid otse sihtrühmale, kuid mõjus see vaid tule tuha all hõõguvana hoidmisena.\nKüsimus sisaldab endas terve monograafia või vähemasti loengusarja teema, aga kui lühidalt vastata, siis liikus just 1960. aastail eesti kirjanduse raskuspunkt nii sisuliselt kui teoste arvukuselt tagasi Kodu-Eestisse. 1940. ja 1950. aastail ilmus väljaspool Eestit (peamiselt Rootsis, Kanadas, Saksamaal, USAs, Austraalias jm) rohkem olulist algupärast eesti kirjandust kui okupeeritud kodumaal. Väljaspool saadi vabamalt kajastada nii uusi maailmasõja ning pagulusteemasid kui ka jätkata 1930. aastate traditsioone, mis kodumaal olid vägivaldselt katkestatud ja osaliselt ka keelatud. Nii et 1960. aastate keskpaik oli oluliseks muute- ja murdepunktiks eesti kirjanduse geograafias ja vaimsel maastikul.\nSamas ei olnud sel ajal enam tegu niisama terava vastandumisega nagu vahetult pärast sõda, vaid mitmed esteetilised protsessid kulgesid paralleelselt nii siin kui seal. Näiteks kirjanduse vormiline moderniseerumine toimus nii kodus kui väljas kirjutavate autorite loomingus, Eestis ehk tillukese viivega.\nIlmar Laabani sürrealistlik luulelooming kulges ajas üsna paralleelselt Artur Alliksaare omaga. Riimiline luule asendus vabavärsiga nii kodumaal kui pagulasluules, eksistentsialistlikud teemad tõusid esile nii pagulasproosas kui Arvo Valtoni ja Mati Undi loomingus, ehkki nõukogude ideoloogilised valvurid kippusid selles nägema ohtu valitsevale reziimile ja inimkonnale.\nEi saa paraku olla nõus väitega, nagu olnuks väljaspool Eestit loodud kirjanduse mõju okupeeritud Eestis elanud lugejaile olematu. Rootsis ja mujal trükitud pagulaskirjanike teoseid toodi illegaalselt Eestisse üsna arvukalt nii välisturistide, eelkõige soome sõprade abiga, neid õnnestus vahel postitada ka nö sõbralike vennasvabariikide või Moskva aadresside kaudu. Need teosed levisid käest-kätte sõprade ringis, väliseesti raamatute keelatus pigem võimendas nende tähendust ja kergitas osatähtsust. Kui tagantjärele hinnata, siis soodustas selline salalevik ja salalugemine pigem teatud pagulasautorite tähtsuse ülevõimendamist kui alahindamist. Paljud pagulasteosed suleti raamatukogude erihoiu osakondadesse, neile löödi peale kolm- ja kuusnurksed salastatuse templid, aga sinnagi oli võimalik hea tahtmise korral saada lugemisluba, kui sobiva uurimisteema välja mõtlesid. Näiteks tänavune MÜ lektor, kirjanik Karl Martin Sinijärv on tunnistanud, kui oluline oli tema luuletajaks kujunemisel Urve Karuksi luule lugemine.\nIse hakkasin juba 1960. aastate keskel Viljandi keskkoolineiuna esimesi pagulasromaane lugema, olin toona nn paljulubav noor autor, keda vanem kirjandusloolasest kolleeg Oskar Kruus võttis vaevaks usaldada. Me ei pidanud paljuks ise pagulasluulekogusid masinkirjas ümber lüüa, pähe õppida ja levitada. Ilmar Laabani “Rroosi Selaviste” viletsal krussitõmbuval fotopaberil koopia on mul tänini alles, sain selle õnnelikuks omanikuks 1970. aastal Tartu Ülikooli tudengina ühelt kaasüliõpilaselt. 1970. ja 1980. aastail tegelesin juba ise aktiivselt pagulaskirjanduse levitamisega, mida mu hääd soome sõbrad regulaarselt üle piiri tõid, olgu nad tänini tänatud. Kord sain Rootsis ja hiljem USAs ilmunud ajakirja “Mana” levitamise eest julgeolekumeestelt karistusähvardusi kuulda, aga ega see meid ei peatanud. Muidugi ei saanud pagulaskirjanduse laiem vastuvõtt kujuneda välja enne, kui Eesti hakkas taas vabanema, aga siis tulvas seniseid salaromaane isegi külaraamatukogudesse lausa autokoormate viisi. Mäletan nii Kalju Lepiku kui Ilmar Talve vapustusi, kui nad pärast taasvabanemist kodumaale saabusid ning olid üllatatud kodumaiste lugejate elavast huvist nende isiku ja loomingu vastu, nad polnud suutnud ette kujutada, kuidas läbi raudse eesriide kulgenud salateed olid muutnud nende loodu pühamast püha, lausa legendaarse oreooliga ümbritsetuks.\nNüüd peame meie kaitsma eesti keelt. Mitte ainult Eestis, vaid üle ilma, igal pool, kus elab eestimeelseid ja eestikeelseid inimesi. Nii et tere tulemast Kotkajärve Metsaülikooli, kus me teeme just seda missioonitööd!


Armupettused levivad: Tinderis kauni kapteniga kohtumine läks maksma kümneid tuhandeid - Rahageenius\nArmupettused levivad: Tinderis kauni kapteniga kohtumine läks maksma kümneid tuhandeid\n16. juuli 2020 kell&nbsp14:32\nTinderis kohatud "laevakapten" oli tegelikult huvitatud üksnes rahast. Pilt on illustratiivne.Foto: Shutterstock\nKui tutvud internetis inimesega, kellega tundub hea klapp olevat, ent peagi hakkab ta sult raha küsima, tuleb suhtuda ettevaatlikult.\nSee võib tunduda ilmselge, ent kahjuks kipuvad kelmid ikkagi hea südamega inimestelt raha kätte saama.\nPõhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre tõi Twitteris näiteks hiljutise juhtumi, kus Tinderi kaudu tutvuti mehega, kes esitles end kaptenina.\nLuminori blogi, kus jagame oma tähelepanekuid panganduse vallast ja kirjutame nii igapäevastest rahaasjadest kui ka majandusest laiemalt.\nKuidas mõõta progressi pikaajalise investeerimise puhul?\nLuminori majandusprognoos: majanduse kiire kasv jätkub ka järgmisel aastal\nVäikemajad löövad Eestis laineid: kuidas see unistus teoks teha?\nLuminor: liisinguturg pole maha jahtunud\nSõnum Rahageeniuse peatoetajalt\nSinu tuleviku võimalus.\nFinantsteenust pakub Luminor Bank AS. Enne lepingu sõlmimist tutvu tingimustega ja vajadusel konsulteeri asjatundjatega.\nPeale lühikest suhtlust teatas ta, et on laevaga merehädas ja vajab kiirelt abi. Ohver kandis üle 20 000 eurot, sai lugu kurva lõpu. Tambre nentis, et kelmide tihti kasutatav kattevari ongi sõdur ja meremees.\nArmupettusi on viimastel aastatel vähemaks jäänud – kelmid tegelevad rohkem näiteks investeerimispettustega –, ent ette tuleb neid siiski. Alati ei pea tegemist olema armusuhte kattevarjuga, ent alati üritatakse võita inimeste usaldust.\nNäiteks pöördus 27. märtsil politseisse Nõmme elanik, kes tutvus märtsi alguses Facebooki vahendusel inimesega, kes tutvustas end eesti nimega Inglismaal elava mehena.\nMees väitis, et tahab Eestisse saata paki ja palus kannatanul selle eest esiti tasuda. Kannatanu maksis 1650 eurot.\nKuidas armupetturit ära tunda?\nPsühholoog Kätlin Konstabel kirjutas Swedbanki blogis, et amupettuste skeem on lihtne. Kurjategija, tegelikult tihti meeskond, võtab ohvriga ühendust kas tutvumisäpi, kohtinguportaali või sotsiaalmeedia kaudu.\nProfiil on kas lihtsalt võrgust leitud atraktiivsete fotodega väljamõeldis või kellegi teise varastatud identiteet. Naistele esitletakse end näiteks sõjaväelase, humanitaarmissiooni töötaja, kodumaalt eemal oleva tippspetsialisti või ärimehena\nPetised, kelle ohvriteks on mehed, esitlevad end sageli tudengineiu või algaja modellina. Ohvriteks valitakse keskealised või natuke vanemad inimesed.\nAlguses luuakse tugev emotsionaalne side. Ohver puistatakse üle komplimentide ja tähelepanuga, tuntakse tema elu vastu suurt huvi, endast räägitakse aga hästi üldiselt.\nEmotsionaalse sideme loomise faas võib kesta nädalaid, teinekord ka kuid. Korraga tuleb mängu raha. Tavaliselt juhtub midagi just plaanitud kohtumise eel ja olukorraga lahendamiseks on vaja ohvri abi. Loe Konstabeli artiklit pikemalt Swedbanki blogist.\nMärksõnad: armupettus, kelmid, kuritegevus, petukõne, politsei\nPetturid ei maga: kelmid jahivad ikka Eesti inimesi ja petavad välja tuhandeid\nPolitsei saab hakata maskikandmisest hoidujaid trahvima kuni 800 euroga\nVõitlus petturitega: ühes pangas on nüüd uued turvameetmed levinud skeemide vastu, mis neelavad pidevalt inimeste raha\nUuring: pea pooltes ettevõtetes on puudus vajalikust personalist\nNetikelm tühjendas ohvri pangakonto ja võttis tema nimele laenu\nHüppeliselt kasvanud elektriarvete tasumisega eestlastel veel probleemi ei ole\nRaplamaal viisid vargad kaasa 12 000 euro eest küüslauku ja sibulaid\nVeskimägi: Eesti üha jõukam tarbija kannatab kallima elektrihinna ära\n16. september 2021 kell 14:50\n16. september 2021 kell 11:42\n15. september 2021 kell 13:06\n15. september 2021 kell 13:04\n15. september 2021 kell 12:22\n15. september 2021 kell 09:26\nLastearst selgitab: miks tuleb kindlasti imikutele ja väikelastele anda D-vitamiini?\nTartlannast investor: “Soovitan investeerimisega alustada isegi siis, kui saad palgast kõrvale panna vaid 50 eurot kuus.”\nTerve ja rahulolev töötaja tähendab edukat organisatsiooni: siin on 13 trikki sujuvaks digipöördeks töötervishoius ja -ohutuses\nHinnad selged: kui palju hakkavad uued iPhone’id Eestis maksma?\nKarmen Joller: hooldekodude ja tervishoiuasutuste töötajate jaoks peaks vaktsineerimine olema kohustuslik\nJuunis eestlaste dokumendifotosid varastanud Artur Boiko küsib riigilt uute turvanõrkuste avaldamise eest raha\nIsik hakkas ähvardama Eesti riigi IT-turvalisuse eest vastutajat ametnikku


Sügisakadeemia 2013 | Ühiskonnateaduste instituut, Tartu Ülikool\nSügisakadeemia' 13- Sotsiaalne turundus\nKas oled kunagi teisele inimesele kolm minutit otsa vaadanud ilma sõnagi lausumata? Selle kolme minutiga õpib teist inimest rohkem tundma, kui tavaliselt mitme päevaga. Usu meid, see on tõsi, Sügisakadeemias sai järele proovitud.\nTutvused, uued teadmised, toredad inimesed, saun, hundimäng, naer ja sisukad arutelud - just need on märksõnad, mis iseloomustavad 2013. aasta Sügisakadeemiat. Toimumiskohaks oli seekord Tartust vaid 10 km kaugusel asuv Soo Puhkemaja.\nSügisakadeemias käsitleti sotsiaalse turunduse teemasid. Sotsioloogia teooria ja ajaloo dotsent Henn Käärik suutis osalejatele imehästi lihtsa skeemi abil selgeks teha, milliseid ettekavatsetud mõjutamisvahendeid on sotsiaalse turunduse puhul otstarbekas kasutada. Tartu Ülikooli kommunikatsiooniuuringute professor Triin Vihalemm rõhutas oma ettekandes, kui oluline on sotsiaalse kampaania puhul sõnum, mida edastada soovitakse ning et see ei pea olema vaid verbaalne.\nIlmselt kõige rohkem puudutas osalejaid vestlus kampaania „Joome poole vähem“ teemadel, mida juhtis Riina Raudne. Ei tea, kas sotsioloogid ongi karske meelega või mõjutas meid Riina ettekanne, igal juhul oli õhtu lõbus ka poole väiksema koguse alkoholiga. Eelmisest aastast tuntud saunalaul sai siiski ära lauldud ja koduõlutki mekitud.\nTeine päev möödus töötubade tähe all. Meiega liitusid Kari Käsper, kes rääkis projektist „Erinevus Rikastab“ ning Henri Laupmaa Hooandjast. Kõigil oli midagi öelda ja imelikul kombel ei tekkinud kordagi eestlastele nii tuttavaks saanud vaikust, kui keegi auditooriumilt küsimusi ootab.\nTundub põnev? Oligi põnev!\nSul on võimalus meiega järgmistel üritustel liituda :)


FOTOD! Rootsi naispoliitik: blokeerige ründavad trollid - Kõik\n"Ma ei poolda kvoote või triibulisi nimekirju, mind alandab, kui saan esinumbriks seepärast, et olen naine. Mehed ja naised on poliitikas võrdsed, oluline on, kas saan tööga hakkama või mitte," ütles Riigikogu Isamaa fraktsiooni kuuluv Viktoria Ladõnskaja-Kubits.\nFOTOD! Rootsi naispoliitik: blokeerige ründavad trollid (2)\nEndine Rootsi parlamendi liige Sofia Arkelsten ütles Praxise poolt korraldatud foorumil "Naised poliitikas", et naispoliitikud peavad end kaitsma netifoorumites trollide eest. "Blokeerige nad. Rünnakuid ei pea taluma!" kutsus ta üles.\nKakskümmend aastat aktiivselt Rootsi poliitikas osalenud endine parlamendi liige rääkis, kuidas tuua naisi poliitikasse ning kuidas neid seal kinni hoida?\nGlobaliseeruvas ja digitaliseeruvas maailmas on tema sõnul väga suured turvariskid, kuna valitsevad populism ja polariseerumine. Ta osutas, et suur osa inimesi pole poliitikas mitte täiskohaga, vaid tegelevad sellega vabal ajal ning töötavad ka mujal. Rootsis on vaid seitse protsenti poliitikutest pühendunud ainuüksi poliitikale.\nMeedia on pidevalt näljane\nArkelseni sõnul põhjustab see suurt koormust. Ta tõi näite oma prioriteetsetest tegevustest, millest päev koosneb: esimesed kolm on valijate hääled, sotsiaalmeedia ning lobistid ning viimasel kohal on tervis ja perekond. Selline järjekord on tema sõnul halb.\nNoortele naispoliitikutele soovitas ta hankida endale poliitiline mentor. "Demokraatlikus süsteemis ei tohi olla hirmu poliitikaga tegelemise ees. Meedia on pidevalt väga näljane," sõnas ta. Ta soovitas kindlasti endaks jääda. "Esimene mõte oli mul, kui asusin tegutsema poliitikas, et pean ostma ülikonna. Kui rumal mõte!"\nSõnavabadus Facebookis on Arkelseni sõnul üks asi, ent teine lugu on siis, kui trollid püüavad hävitada sinu Facebooki lehekülge. "Blokeeri nad. Rünnakuid ei pea taluma. Vasak- ja paremäärmuslased on väga kurjad," sõnas ta ning tõdes, et maailm on muutumas ning sotsiaalmeedia on väga mürgine. Siiski rõhutas ta, et armastab oma tööd ja on suutnud muuta palju.\nPraegu töötab ta Hallvarsson & Halvarsson direktorina ning tegeleb peamiselt kommunikatsiooni, avalike suhete ja jätkusuutlikkuse teemadega.\nKlaas on pooltäis\nEndine poliitik Liia Hänni meenutas 1990-ndat aastat, kui Riigikogu eelkäijas, ülemnõukogus oli seitse naist.\n"Praegu oleme jõudnud peaaegu kolmekümne naiseni. Klaas on pooltäis," sõnasta ta ning rõhutas, et areng pole iseenesest mõistetav. "Selle taga on Eesti naiste töö, ühine töö. See on naiste solidaarsus," rõhutas endine poliitik. Ta jätkas, et kõik on inimestena võrdsed ning edu sõltub paljuski erakondadest, mistõttu on oluline, et erakonnad oma nimekirjade koostamisel arvestaks kvoote. "Ma ei arva, et kvoodid naisi alavääristavad. Need on vajalikud olukorras, kus osa inimesi on jäänud halvemasse olukorda," sõnas Hänni.\nIsamaa fraktsiooni kuuluv Viktoria Ladõnskaja-Kubits vaidles kvootide kehtestamisele vastu. "Naispoliitik peab olema tugev, Eesti poliitika polegi lihtne, siin on raske nii naistel kui meestel," sõnas ta ning ei olnud nõus soovitusega tekitada kunstlikult naistele privileege. "Ma ei poolda kvoote või triibulisi nimekirju, mind alandab, kui saan esinumbriks seepärast, et olen naine. Mehed ja naised on poliitikas võrdsed, oluline on, kas saan tööga hakkama või mitte," väitis ta.\nTa möönis, et naispoliitikult eeldatakse meedias ideaalset kuvandit – kui kuskil osas annab järgi, siis ta justkui ei vääri esikaant.\nNoori naisi on poliitikas palju\nEesti 200 juht Kristina Kallas tunnustas, et noori naisi on Eesti poliitikas palju. Siiski osutas ta, et Eesti poliitkultuur on väga maskuliinne. "Stiil on sõdalase mentaliteediga – minu ülesanne on vaenlane ära hävitada. Sellele vastandub feminiinne poliitika, mis otsib liitlasi ning soodustab ühise tee."\nTa märkis, et on Eesti poliitikas vaid ühe korra kohanud parteideülest naiste kosotööd Riina Sikuti (Sotsiaaldemokraadid) ja Yoko Alenderiga (Reformierakond).\nReformierakonna juht Kaja Kallas rõhutas, et ta pole mitte erakonna esimees vaid esinaine. "Riigikogus on meil viis erakonda, neist vaid ühte juhib naine," sõnas ta.\nKallas pidas seda probleemiks, kuna naispoliitikutega suheldes käib kompromissi otsimine, mitte iga hinna eest punkti saavutamine.\n"Kui naisena üksinda seda stiili kasutan, süüdistatakse mind, et olen liiga pehme ja nõrk, ei suru teisi alla. Abiks oleks, kui erakonna juhtideks oleks rohkem naisi," ütles ta.\nKallas osutas ka, et naistel on vähem ambitsioone ministrikohtadele asuda ning et meedias on nad tegijatena nähtamatud. "Mind kutsutakse palju naisteajakirjadesse ning aeg-ajalt ma lähen sinna ka, sest neid loetakse. Siiski on mul pärast kuu aega paha tunne," sõnas ta.\nSotsiaaldemokraat Jevgeni Ossinovski tõdes, et soorollid muutuvad ühiskonnas visalt. "Kui Kersti Kaljulaid valiti presidendiks, siis auvahtkonnal oli raske hüüda: "Tervist, proua president!"" meenutas ta.\nOma erakonnas tegi ta ettepaneku valida esinaine. "Mehed võivad ka kandideerida esinaiseks, sest naised on alati kandideerinud esimeheks," tõi ta humoorika võrdluse.\nSiiski ei meeldinud Ossinovskile sõna "kvoot". Ta märkis, et tema käest on küsitud, miks keegi meeste õiguste eest ei seisa? "Praktilises elus tuleb tegeleda nõrgema poolega. Meeste kvoot ongi juba olemas, see on struktuune inertsus, see on ajalugu," selgitas sotsiaaldemokraat.


Kellele 20 000? 19 filmi võistleb PÖFFil peaauhinna pärast - Kroonika\nKellele 20 000? 19 filmi võistleb PÖFFil peaauhinna pärast\n"Väärikuse kool", režissöör Matías Rojas Valencia.\nPimedate Ööde filmifestivali peaauhinna pärast hakkab võistlema 19 filmi, mille piletite eelmüük läheb lahti reedel.\nEsimest korda on grand prix’ väärtus 20 000 eurot, mille paneb välja Tallinna linn.\n„On väga tähtis, et sellel kultuurile keerulisel ajal säiliks kinoskäimise traditsioon ja parim viis seda säilitada on pakkuda vaatajatele kõige paremaid, provokatiivsemaid ja inspireerivamaid esilinastusi, mida maailma filmikunstis on hetkeseisuga leida. Just selle põhimõtte järgi panime kokku ka tänavuse põhivõistlusprogrammi,” ütles PÖFFi juht Tiina Lokk.\nKokku on kavas kuus maailma-, 11 rahvusvahelist ja kaks Euroopa esilinastust. Filme on Euroopast, Aasiast ja Lõuna-Ameerikast, kaugematest riikidest on esindatud Filipiinid, Jaapan, Tšiili ja Colombia. Kaks filmi on Kasahstanist ja Hispaaniast.\nNoorim lavastaja on 31-aastane türklane Emre Erdoğdu, vanim 69-aastane hollandlane Alex van Warmerdam, kelle eelmised filmid – „Põhjamaalased”, „Väike Tõnn”, „Kleit”, „Borgman” – on toonud talle palju austajaid ka Eestis. Aga kõige säravamaid auhindu on võitnud ka ungarlane György Pálfi („Hõkk”, „Taksidermia”) ja Lu Zhang („Kõrbeunistus”, „Tumeni jõgi”, „Vaikne unelm”).\nEesti on panustanud leeduka Kristijonas Vildžiūnase muinasjutulisse draamasse „Laulud rebastele”, mille kaasprodutsendiks on Kalev Tamm stuudiost Eesti Joonisfilm ning animatsiooni ja visuaalsete efektide autoriteks Jaagup Metsalu ja Albert Kerstna.\nOma uue musta komöödiaga „Rebi lahti ja unusta” on tagasi venelane Kirill Sokolov, kelle debüüt „Kärva maha, paps!” sai kolm aastat tagasi tuule tiibadesse just PÖFFilt, jõudes pärast seda rohkem kui 50 festivali programmi.\nTürgi lavastaja Emre Erdoğdu „Ütle, kes on sinu sõbrad” on juba kogunud tunnustust kodumaal, võites Istanbuli filmifestivali rahvuslikul konkursil parima Türgi filmi ja parima meespeaosatäitja auhinna.\nOma riigi ajaloo süngemaid seiku käsitlevad Tšiili režissööri Matías Rojas Valencia „Väärikuse kool”, mis on inspireeritud Augusto Pinocheti kuritegudes osalenud kommuunist Colonia Dignidad, samuti Poola režissööri Wojciech Smarzowski „Pulmapäev”, milles on juttu ka 1941. aasta Jedwabne pogrommist – juutide tapmisest poolakate poolt.\nSaksa režissööri Andreas Kleinerti „Armas Thomas” räägib Ida-Saksa kirjanikust ja filmitegijast Thomas Braschist ja Kasahstani režissööri Bolat Kalõmbetovi „Mukagali. Poeedi lahkumine” kasahhi poeedist Mukagali Makatajevist – rebellidest, keda nõukogude ajal taga kiusati.\nSuur osa tänavusi võistlusfilme liiguvad mitme žanri piiridel. Alex van Warmerdami „Nr 10” on näiteks põnevik-must komöödia ja Kirill Sokolovi „Rebi lahti ja unusta” märul-must komöödia. Kasahhi Ädilhan Jeržanovi „Karjaimmuunsus” on absurdikomöödia ja hispaanlanna Liliana Torrese „Mis läks valesti?” draamakomöödia. Belgia režissööri Nabil Ben Yadiri „Elajad” ja jaapanlase Ryuichi Mino „Las saatan naerab” esindavad psühholoogilist kriminaaldraamat.\n- „Ütle, kes on sinu sõbrad” (Beni Sevenler Listesi), rež Emre Erdoğdu (Türgi)\n- „Väärikuse kool” (Un lugar llamado Dignidad), rež Matías Rojas Valencia (Tšiili-Prantsusmaa-Saksamaa-Argentina-Colombia)\n- „Rebi lahti ja unusta” (Оторви и выбрось), rež Kirill Sokolov (Venemaa)\n- „Viimane võimalus” (Big Night), rež Jun Robles Lana (Filipiinid)\n- „Armas Thomas” (Lieber Thomas), rež Andreas Kleinert (Saksamaa)\n- „Hajuv udu” (Entre la niebla), rež Augusto Sandino (Colombia-Tšehhi-Norra)\n- „Nr 10” (Nr. 10), rež Alex van Warmerdam (Holland, Belgia)\n- „Igavesti igaveses” (Hatorszag), rež György Pálfi (Ungari)\n- „Elajad” (Animals), rež Nabil Ben Yadir (Belgia-Prantsusmaa)\n- „Karjaimmuunsus” (Onbagandar), rež Ädilhan Jeržanov (Kasahstan-Prantsusmaa)\n- „Yanagawa”, rež Lu Zhang (Hiina)\n- „Eunuhhist khaani tapmine” (Koshtan-e khajeh), rež Abed Abest (Iraan)\n- „Las saatan naerab” (Oni ga warau), rež Ryuichi Mino (Jaapan)\n- „Mis läks valesti?” (¿Qué hicimos mal?), rež Liliana Torres (Hispaania)\n- „Mukagali. Poeedi lahkumine” (Мyкагали), rež Bolat Kalõmbetov (Kasahstan)\n- „Laulud rebastele” (Dainos lapei), rež Kristijonas Vildžiūnas (Leedu-Läti-Eesti)\n- „Ootus” (Odotus), rež Aku Louhimies (Soome)\n- „Õrnus” (Las gentiles), rež Santi Amodeo (Hispaania)\n- „Pulmapäev” (Wesele), rež Wojciech Smarzowski (Poola)\nKõik võistlusfilmid jõuavad ekraanile nii Tallinnas kui Tartus.\nPõhivõistlusprogrammi piletid on 6-eurose soodushinnaga müügil alates 22. oktoobrist. Soodushind kehtib 4. novembrini, kui avalikustatakse kogu programm. Festivali passid on juba müügil.\nVastavalt valitsuse korraldusele pääseb PÖFFi seanssidele ainult COVID tõendiga, mis kinnitab esitaja vaktsineeritust või haiguse läbipõdemist.\nPimedate Ööde filmifestival leiab tänavu aset 12.–28. novembrini.


Malmpott | E.Ahlström Baltics\nEsileht » Köögitarvikud » Potid ja pannid » Malmpott\nMalmnõud on sajandeid vanad, kuid ka tänapäeval eelistavad paljud kokad isegi alumiiniumile ja roostevabale terasele just malmi. Malmpott on asi, mida mõned ilmselt pisut pelgavad, samuti pole selle olemasolu igas majapidamises just hädavajalik. Malmnõude hind on üldiselt üsna krõbe, kuid õige hoolduse korral kestavad need lausa mitu põlvkonda ning on seega kindlasti väärt investeering kogu eluks.\nKui mõned malmpoti kasutamise ja hooldamise põhitõed endale selgaks teha ning malmpott nii-öelda sisse töötada, on teda edaspidi juba lihtne ja mugav kasutada.\nAhjupott ümar 3,8 l\n(252,26 € sis. 20% KM)\nAhjupott ümar 5,2 l\n(286,22 € sis. 20% KM)\nAhjupott ümar 6,7 l\n(325,85 € sis. 20% KM)\nAhjupott+klaaskaas ümar 3,4 l\n(150,66 € sis. 20% KM)\nAhjupott+klaaskaas ümar 6,7 l\n(157,14 € sis. 20% KM)\nArki malmpott 2,5 l\n(65,90 € sis. 20% KM)\nPott ovaal 25 cl\n(72,52 € sis. 20% KM)\nPott ümar 10 l\n(199,93 € sis. 20% KM)\nPott ümar 4,5 l\n(133,25 € sis. 20% KM)\nPott ümar 6,7 l\n(163,62 € sis. 20% KM)\nPyrex malmpott ovaal 3,8 l\n(104,84 € sis. 20% KM)\nPyrex malmpott ümar 2,2 l\n(79,64 € sis. 20% KM)\nPyrex malmpott ümar 6,3 l\n(142,19 € sis. 20% KM)\n(67,44 € sis. 20% KM)\nStaub-kaanehoidja 31 cm\n(24,04 € sis. 20% KM)\nMalm on teadaolevalt raske materjal, aga selle eest äärmiselt vastupidav. Samuti talub see väga kõrget kuumust ning seda saab kasutada kõikidel pliitidel, praeahjus, otse sütel või isegi elaval tulel. Malm jaotab kuumust ühtlaselt ning toit küpseb seal korralikult läbi. Malmpotis saab valmistada näiteks erinevaid hautisi, pajaroogi, ahjukana, miks mitte ka potisaia! Malmpott sobib kenasti ka laisemale kokkajale – tuleb vaid toiduained potti panna, vedelikku juurde valada ning toit valmib sisuliselt iseUus malmpott tuleb enne kasutamist võrreldes mõne teise toidunõuga veidi põhjalikumalt ette valmistada – sooja vee ja neutraalse pesuvahendiga pesta, rasvainega nii seest kui väljast sisse määrida ja ahjus kuumutada. Kasutamise alguses tuleb teda tihedamalt õliga määrida, pärast pikemaajalist kasutamist tekib aga malmnõule tumedam kiht – see on märk õigest hooldusest.\nMalmpoti ja ka malmpanni suureks eeliseks on, et isegi kui see hooletusse jätta, saab pisut vaeva nähes ta siiski jälle töökorda teha. Kui näiteks toit on põhja kõrbenud, et veega maha ei tule, aitab soolaga hõõrumine. Tasub meeles pidada, et kuuma malmpotti ei tohiks kunagi panna külma vedelikku, nii võib malm kas praguneda või deformeeruda. Toit ja niiskus kahjustavad malmi, seega ei tohiks toitu malmnõus pikalt hoida, vaid pärast valmimist see sealt ära tõsta ning nõu puhastada. Kasutada tuleks puidust, silikoonist või plastmassist toiduriistasid ning vältida metalli, mis võib malmpinda kahjustada. Pesta võib malmpotti nõudepesuharjaga ning pärast pesu tuleb see hoolikalt kuivatada, selleks aitab poti panemine soojale pliidile või ahju. Malmpotti ei tohi pikalt leotada ega pesta nõudepesumasinas, kuna see kahjustab õlitatud pinda ning toidule võib edaspidi pesuvahendi lõhn ja maitse külge jääda.\nÕigesti hooldades saavutavad malmnõud mittenakkuva pinna. Kuna malm ei eralda mürgiseid aineid ka väga kõrgetel temperatuuridel, on ta tervisele täiesti ohutu. Teised potid-pannid tuleb üldjuhul varem või hiljem välja vahetada, kuid malm püsib õige hoolduse korral sisuliselt igavesti. Malmpott näeb oma rustikaalsuses stiilne välja, seega miks mitte serveerida toitu koos potiga, arvestades siiski, et toit liiga pikalt potti seisma ei jääks. Hoiustada võiks malmpotti ilma kaaneta, nii ei pääse niiskus lihtsasti ligi ja pott ei lähe rooste. Kui aga siiski rooste tekib või malmpotis valmistatav toit hakkab metalli lõhna ja maitset juurde võtma, peaks poti uuesti puhtaks hõõruma ja õliga üle töötlema.\nTäna leidub ka palju emailitud malmpotte, mis on ilusad ja praktilised, kuna neid on veelgi mugavam hooldada. Ka emailitud nõudega tuleb kasutada puidust või muust pehmemast materjalist segamisriistu, et mitte emaili kahjustada, kuid emailitud malmpotti võib leotada ja pesta ka tugevamate pesuvahenditega, see ei võta maitseid külge. Samas tuleb arvestada mõne miinusega, näiteks ei kannata see nii kõrget kuumust ning seega ei saa seda liiki potti otse lahtisele tulele panna. E.Ahlströmi sortimendis on emailitud malmpotte olemas väga erinevates värvitoonides ja igaüks saab valida oma kööki kõige sobivama.


Ellujääja - Veebiraamatukogu\nГлавная страница Ellujääja\nАвтор: Nõlvak, Valentine\nВремя звучания: 32 ч. 6 мин.\nПредметные слова: ajalugu / autobiograafiad / mälestused / Teine maailmasõda, 1939-1945 / Nõukogude okupatsioon / küüditamine / vangilaagrid / dokumentaalkirjandus / Eesti / Venemaa / Siber / Nõlvak, Valentine, 1914-2010 / heliraamatud\nNende mälestuste kirjapanija on sündinud 1914. aastal Pihkvas riigiametniku perekonnas. Pärast punaste võimuletulekut Venemaal põgenes perekond Eestisse. Valentine on alles nelja-aastane, kui ta ema jääb haigeks ja sureb. Isa abiellub uuesti, mõne aja pärast haigestub temagi raskesti ja varsti jäävad pere kolm last ka ilma isata. Mõneks ajaks satuvad nad võõrasema meelevalla alla, peagi lahkub aga elust ka võõrasema ning saatus pillutab õed-vennad mööda ilma laiali. Valentine elutee viib ta Saksi ja hiljem Muraste lastekodusse, sealt edasi Tallinna kooli, tallu kasulapseks, uuesti lastekodusse ja siis Saku majanduskooli.\nPärast kooli lõpetamist algab iseseisev elu – töötamine ja tööotsingud nii maal kui linnas. Tööpuudus on suur, ajad on rasked, eriti varata ja sugulasteta noore inimese jaoks.\nKuid Valentine on ellujääja – ta on lahtiste töökätega, erksa loomingulise vaimuga, vankumatu õiglustundega ja söakas, paiguti suisa hulljulge. See aitab tal alati edasi minna, hoolimata kõigist ränkadest katsumustest.\nElujulgus, leidlikkus, töökus ja õiglane meel on talle toeks nii Siberi vangilaagris, kuhu ta valekaebuse põhjal satub, kui ka pärast Siberist tagasitulekut; Eestis tuleb ju jälle nullist alustada, 1950. aastad on aga teadagi karm aeg, veel palju karmim kui Valentine noorusajal.


sünkroniseeritud. See t\nsünkroniseeritud. See tähendab, et teadvusväline informatsioon võib olla samuti integreeritud. Ajupiirkondade aktiivsustel on omad kindlad mustrid. Bioloogilised seosed neuronite vahel on elektriimpulsside füüsilised liikumisteed, mis määravad ära selle, et missugused neuronid hakkavad laenglema, kus kohas need neuronid laenglema hakkavad, kui palju neuroneid laenglema hakkavad ja millises järjekorras hakkavad neuronid laenglema. Neuronite vahelised bioloogilised seosed ja nende tugevused on ajas ja ruumis muutuvad. Kõik see moodustabki ajuaktiivsuse mustri, mille variatsioonide rohkus on sama suur kui bioloogiliste seoste arv neuronite vahel. Ajuaktiivsuse muster kajastub ka väljade konfiguratsioonis, sest iga ajuaktiivsuse muster tekitab oma laenglemisega ruumis kindla struktuuriga väljade konfiguratsiooni. See tähendab ka seda, et erinevate ajuaktiivsuste erinevad mustrid satuvad samuti oma laenglemistega neuronite vahelises ruumis omavahelisse konfiguratsiooni väljade vahendusel. Igasugused mõjud keskkonnast jõuavad teadvusesse, kuid samas on teadvuse sisu võimeline ka esile kutsuma organismi käitumuslikke reaktsioone. Tekib küsimus, et kuidas saab meie mõte ( ehk teadvuse sisu ) panna näiteks oma füüsilist kätt liigutama. Põhimõtteliselt me liigutame oma füüsilist keha mõttejõul ehk teadvussisu alusel. Kuidas saab abstraktne mõte panna füüsilisi kehasid liigutama? Teada on seda, et muutused inimese mälestustes ja käitumistes väljendub aju struktuuri füüsilises muutumises. Kui inimese teadvus on tõesti ajus olevate elektriliselt laetud neuronite füüsikaliste väljade omavaheline konfiguratsioon, siis vastus nendele küsimustele on sellest vaatenurgast igati loogiline ja mõistlik. Sensoorsed neuronid saadavad meeleelunditelt pärinevaid elektriimpulsse kesknärvisüsteemi kaudu ajju. Ajus toimub saabunud informatsiooni töötlemine. Kuid motoorsed neuronid saadavad elektriimpulsid ajust tagasi lihastesse. Need on ajus oleva informatsiooni töötlemise tulemused ehk käsud, mille põhjal hakkab inimene oma käitumist reguleerima. Kõigilt keha lihastelt jõuavad impulsid lõpuks väikeajju. Saadud info põhjal arvutab väikeaju välja inimese jäsemete asukoha ja liikumise ruumis. Elektriliselt laetud kehad mõjutavad üksteist jõududega ja see tähendab seda, et nii keskkonnast jõudvad mõjud kui ka teadvuse sisu mõju füüsilisele keskkonnale sõltub laetud kehade ( ehk neuronite ) jõudude vahekorrast. Jõudude vahekord sõltub omakorda sellest, et missugune on väljade konfiguratsioon ja seeläbi missugune on teadvussisu. See tähendab seda, et elektriväljade omavaheline konfiguratsioon paneb paika elektrilaengute vahelise jõuvahekorra, millest sõltubki keskkonnast tuleneva mõju suurus ja olemus teadvusele ning teadvuse enda mõju keskkonnale. Analoogiliselt on nii ka ruumis eksisteeriva elektriliselt laetud kehaga, mille korral sõltub laetud keha interaktsioon keskkonnaga ( s.t. laetud keha mõju keskkonnale ja keskkonna mõju laengule ) keha laengu suurusest ehk elektrivälja tugevusest. Tuleb märkida ka veel seda, et inimese emotsionaalne seisund, kontekst ja tähelepanu määravad ära inimese reaktsiooni mingis kindlas elusituatsioonis. Erinevaid töötlusteid eelaktiveerib erinev kontekst, kuid vajalikke töötlusteid võimendab selektiivselt just inimese tähelepanu. Ajupiirkondade vahelisi seoseid mõjutab otseselt inimese emotsionaalne seisund. Neuronite omavahelised ühendused ehk sünapsid tunduvad olevad staatilised, kuid tegelikult on need dünaamilised ehk need muutuvad ja koordineeruvad vastavalt ülesandele ja eesmärgile. Sünapsid on ajus pidevas muutumises. Informatsiooni mõiste on närvisüsteemi talitluse kirjeldamisel üks kesksemaid mõisteid. Näiteks meie aju töötleb igal ajahetkel suurt hulka infot ja teadvuse tekitajaks on G. Tononi arvates informatsioon, mis on integreeritud. Tekib küsimus, et mis asi see informatsioon ise on? Mis on informatsioon, millest tekib ajus teadvus? Laenglevate neuronite kontekstis vaadatuna seisneb informatsiooni mõiste eelkõige väljade konfiguratsioonis, mida siis laenglevad kehad ruumis ehk ajus tekitavad. Laetud kehad mõjutavad üksteist jõududega väljade vahendusel. Mida rohkem on ruumis laenguid, seda keerulisem on nende vaheline välja struktuur ehk jõudude vahekord. Sellest tuleneb ka informatsiooni mõõte ühik bitt, mis näitab info keerulisust ja variatsioonide rikkust. Interaktsiooni mõjul on erinevate laengute väljad üksteise suhtes konfiguratsioonis, mis ongi tegelikult oma olemuselt informatsiooni mõiste sisu aluseks inimese närvisüsteemi kirjeldamisel. Üks neuron oma laenglemisega ei oma mingit infot ehk ei tekita mitte mingisugust teadvuselamust. Kui aga laenglevad tuhanded neuronid ja kõik need on omavahel vastastikuses 19\nseoses ( mitte ainult sünapsite kaudu, vaid pigem väljade vahendusel ), siis saame rääkida informatsioonist ja tekkinud võimalikust teadvuselamusest. Niisiis informatsiooni mõiste teadvuseteaduses kätkeb endas tuhandete neuronite aktiivsusmustrit ehk tuhandete üksikväljade omavahelist kombinatsiooni, mis põhimõtteliselt on mistahes teadvuselamuse füüsikaliseks aluseks. Seetõttu võibki piltlikult öelda, et teadvuse tekitajaks on ajus olev informatsioon. Pärast sügavat und, kooma, vegetatiivse või kliinilise surma seisundit on inimese teadvus ja kõik muu täpselt samasugune, mil see oli enne neid nimetatud seisundeid. Näiteks kliinilise surma puhul on inimese aju suures osas lakanud töötamast ehk üldine ajuaktiivsus ei ole enam esinev. Kuidas saab olla nii, et kui me lülitame aju välja ja pärast seda paneme selle uuesti tööle, siis säilib endiselt inimese teadvus, psüühika ja mälu. See tähendab, et inimese isiksus ei muutu ajuaktiivsuse vahepeal välja lülitumisega. Inimene on ikka täpselt samasugune isiksus pärast sügavat und, koomat või kliinilist surma. Kuidas seda seletada? Inimese teadvus ja psüühiline tegevus on seotud ajuaktiivsusega, mis seisneb neuronite elektrilises laenglemises. See, et inimese teadvus, isiksus ja üldse kogu psüühiline tegevus jääb täpselt samasuguseks pärast kliinilist surma, näitab seda, et peale neuronite elektrilise laenglemise on oluline ka nende ruumiline koordinatsioon üksteise suhtes. See tähendab, et nii neuronid kui ka nende ruumiline paigutus üksteise suhtes on alati samad nii enne kliinilist surma kui ka pärast seda ja isegi selle seisundi ajal. Ainult elektrilaengu puudumine või eksisteerimine määrabki ära selle, et kas inimene on teadvusel või kooma seisundis. Elektriliselt laenglevate neuronite ruumiline orientatsioon üksteise suhtes, mis on ajas muutumatu ( sest neuronid üksteise suhtes ei liigu ), on aluseks väljade konfiguratsiooni erinevatele variatsioonidele, mis on omakorda füüsikaliseks aluseks teadvuse ja seega psüühika tekkimisele. Konfiguratsioon Teadvuse olemuse ja selle tekkimise mõistmine seisneb konfiguratsioonis. Näiteks inimese teadvussisus võib esineda sooja aisting ehk inimese keha tunnetab teadvuslikult sooja temperatuuri ruumis. Põhimõte seisnebki selles, et inimene ei saa soojaaistingut tunda, kui ta ei ole kogenud või ta ei tea külma aistingut. See kehtib ka vastupidisel juhul. See tähendab seda, et kui inimene pole mitte kunagi tundnud külma aistingut, siis põhimõtteliselt ei ole võimalik aru saada ( ja sellest tulenevalt ka teadvustada ) sooja aistingut oma kehas. Sellest seaduspärasusest tulebki välja konfiguratsiooni mentaalne olemus. See tähendab seda, et inimese sooja aisting saab tekkida siis, kui inimene on tundnud ka külma aistingut ehk tegemist on illusiooniga, mis tekib ainult „konfiguratsioonis iseendaga“. Näiteks kui inimese teadvussisus esineb sooja aisting ja ta pole mitte kunagi varem tundnud mingit muud temperatuuri aistingut, siis põhimõtteliselt ei ole ka siis see sooja aisting teadvuses enam sooja aisting ehk seda ei saa siis olemas olla. See tähendab seda, et üksinda ei saa teadvussisu eksisteerida ehk soe aisting ei ole meie jaoks enam soe, kui me ei tea mis asi see külm on. Sooja- ja külma aistingut ei ole tegelikult mõlemat olemas ( ehk need ei saa omaette eksisteerida ), vaid need tekivad siis, kui üks neist jääb väljapoole teadvust ja teine teadvuse ulatusse. Antud juhul jääb mulje, et inimese teadvus on seotud kuidagi mäluga või varasema kogemusega. Inimene ei saa ju teadvustada keha soojust, kui ta ei ole mitte kunagi varem tundnud külma aistingut ning vastupidi. Mäluga või varasema kogemusega ei ole siin tegelikult tegemist ehk teadvus ei ole tegelikult mingi mälu sarnane moodustis. Näiteks kui inimesel on täielik mälukaotus, siis teadvus on tal sellegipoolest täpselt samamoodi edasi. Selle paremaks mõistmiseks analüüsime edaspidi elektrijõu analoogiat täpsemalt mõju ja vastumõju näite näol. Inimese teadvusseisundi ajal võivad esineda miljardeid erinevaid teadvussisusid, kuid kõikidest nendest teadvussisudest saame kogeda ühel ajahetkel ainult ühte. See tähendab, et mitte kunagi ei saa teadvustada mitut sisu korraga, vaid need sisud saavad esineda ainult erinevates ajahetkedes. 20\nPage 395: mida laengud ruumis tekitavad. Tead


Treeni targalt - valitud spordikellade ostul saad kingituseks väärt abimehe - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb\nAutor: Jürgen Veerme 02.01.2017 11:02 Kommentaarid :\nKas oled üks paljudest, kes 1. jaanuari esimestel minutitel lubas end uuel aastal kätte võtta ja hakata püüdlema tervislikumate elustiilide poole? Kui jah, siis on meil Sulle suurepärane pakkumine abilistele, kes Sind selles utsitama hakkavad.\nKõikide vähemalt 50€ maksvate spordikellade ostul saad meie poolt kingituseks Omega vannitoakaalu.\nOn selge, et treening kulgeb tõhusamalt, kui käe peal on korralik spordikell, mis lisaks pulsi lugemisele oskab mõõta läbitud vahemaad, põletatud kaloreid, samme ja seada sulle treeningeesmärke. Kahjuks kaalu need nutitreenerid mõõta ei oska ja seetõttu annamegi Sulle kaalu tasuta, et saaksid oma tulemustel silma peal hoida ja nende üle rõõmustada.\nLoe ja tutvu lähemalt viimase aja populaarsemate spordikelladega:\nPhotopointi TOP 5 enimostetud aktiivsusmonitori ja spordikella 2016. aastal ›\nKampaania kestab 02.01 – 08.01.2017. Kehtib nii veebikaubamajas kui esinduskauplustes kohapeal.\nOmega vannitoakaal OBS615\n51 × 22 mm selge LCD ekraan\nGarmin nutivõru Vivosmart HR Regular, must\nGarmin nutivõru Vivosmart HR Regular, lilla\nGarmin Vivoactive HR Regular, must\nGPSiga nutikell aktiivse eluviisiga inimesele\nNutitelefoni märguanded käekellas\nLoendab samme, põletatud kaloreid ja jälgib pulssi\nStiilne disain, veekindel korpus ja pika elueaga aku\nGarmin Vivoactive HR XL, must\nGarmin Forerunner 235, must/hall GPS Running Watch with Wrist-based Heart Rate - Värviline ekraan kuvab sinu pulssi ja pulsitsooni - Salvestab distantsi, kiirust ja südame löögisagedust*, aktiivsuse jälgimine; loeb samme ja kaloreid - Sisseehitatud kiirendusmõõtur sal\nGarmin Forerunner 235 HR, must/türkiis Original part number 010-03717-49 Product name Garmin Forerunner 235 HR Black-Turqu\nSildid: aastavahetus, Aktiivsusmonitor, Aktiivsusmonitorid, aktiivsusseadmed, Garmin spordikellad, liikumine, lubadused, Polar spordikellad, rss, spordikellad, spordikellad Photopointis, sport, tervisesport, TomTom spordikellad


Kuidas valida internetiennustuste agentuuri?\nSoovitatud TOP internetiennustuste agentuurid\nÕige ennustusagentuuri valimine on üks esimesi samme teie ennustuskarjääris. Igal juhul, ideaalis soovite olla võimeline kasutama kõike positiivset, mis ennustusagentuurid pakkuda on. Euroopa turul on sadu ennustusagentuure (kihlveovahendajaid), mille seast valida; mõned on kodumaised, samas kui teosed on rahvusvahelise Euroopa litsentsiga.\nLoomulikult pakuvad mõned kihlveovahendajad (ennustusagentuurid) seaduses tulenevate muudatuste ja hasartmängu regulatsioonide tõttu läbi teiste lehtede oma teenuseid illegaalselt. See on peamiselt nii, sest illegaalsed ennustusagentuurid esindavad riski kliendi jaoks, mitte illegaalsele ennustamisagentuurile endale.\nEnnustusagentuuri valimise kriteeriumid\nKriteeriumid olenevad peamiselt sellest, mida me ennustusagentuurilt ootame. Oluline on meeles pidada erinevusi alamtoodete vahel, mida kihlveovahendajad pakuvad rekreatsioonilistele mängijatele ja professionaalsetele ennustajatele. Võttes arvesse kõik need kriteeriumid:\nTõenäosuste tase (VÕTI) – ennustusagentuuri marginaal,\nvalik pakutavaid LIVE ja matšieelseid ennustusi, mis sisaldavad laiust (spordialasid, liigasid) ja sügavust (alamennustused, spetsiifiliste matšide võimalused, nagu näiteks Aasia händikäp, kes lööb väravaid, jne.),\nmaksimaalne deposiit / maksimaalne neto võit,\nvõimalus teha kombineeritud ennustusi ja ennustada nimekirjadele, grupi nimekirjadele,\nvarajase makse võimalus,\nindividuaalsete nõuete kiirus / vastamiskiirus,\nLIVE video/audio ülekanded,\nIndividuaalsete sündmuste, erinevate piirangute ja alamliigad, jne olemasolu ja väärtuste piirangud,\nfoorum and arutelud,\nveebilehe originaalne välimus, mobiilne veebilehe versioon, sportbox või mobiiliäpp,\nLõpuks oleneb ennustamisagentuuri valik teie enda eelistest, raha juhtimisest ja ennustamise strateegiast.


hot-electra profiil | seksi cam - Suomen kuumin webcam chat\nViimase sisselogimise aeg: 28.07.21 11:05:38\nKlõpsates nupul, tõstad hot-electra esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. hot-electra hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja hot-electra kohta\nKasutaja hot-electra tööaeg


KASULIK TEADA! Spordipesu pealt kokku hoida ei maksa\nSpordisõbrad teavad, et õiged trennirõivad ja mugav pesu on mõnusaks pingutuseks oluline. Kuidas õiget spordipesu valida, räägib Rademari ostujuht Anete Liivak.\nSpordirinnahoidjata ei saa\nSpetsiaalselt treenimiseks disainitud rinnahoidja kandmine hoiab ära rinnalihaste ja kudede väljavenimise ning rinna enneaegse vananemise. Seda olenemata büsti suurusest, sest iga rind läheb treeningus aktiivse liikumisega kaasa.\nMida jälgida spordirinnahoidja valikul?\nÕige suurusega mudel peab olema küll tihedalt ümber keha, kuid samal ajal võimaldama segamatut sügavat sisse ja välja hingata. Ebamugav ja pitsitav rinnahoidja on vales suuruses.\nOluline on ka kvaliteetne materjal. Spordirinnahoidjad on valmistatud hingavast, kiiresti kuivavast ja vastupidavast materjalist, mis imab kehalt higi, et see saaks kanga pealmistes kihtides aurustuda. Puuvillane materjal jätab niiskuse rinnahoidja sisse, tekitades hõõrdumist ja ebamugavust.\nVõrkpaneel seljaosas tagab parema hingavuse.\nX-kujuline lõige seljal hoiab pesu hästi paigal.\nÜle pea tõmmatavad mudelid ei sobi hästi suurele rinnale nende vähese elastsuse tõttu. Tagant kinnitatavad ja reguleeritavad paeltega mudelid võimaldavad neid kohandada vastavalt kehakujule.\nMadalad õmblused ei tekita hõõrdumist ega tungi pealisriiete alt silma.\nEemaldatavad padjad võimaldavad valida olenevalt treeningust ja enesetundest parima variandi.\nSuurema rinnaga eelista korvidega versiooni, mis pakub paremat toestust. Ilma kindla korvita rinnahoidja on mõeldud pigem väiksemale rinnale või kerge koormusega trennides kandmiseks.\nLeia endale õige\nÕige rinnahoidja valimisel tuleb lähtuda selle mugavusest ja trenni intensiivsusest, sest erinev treening nõuab ka erinevat toestust. Tootjad on rinnahoidjate toestuse tugevuse märkinud ka toote etiketile, aga kui seda ei leia või kahtled, konsulteeri julgelt kaupluse teenindajaga. Tegeledes erinevate treeningutega, pole mõtet soetada mitut spordirinnahoidjat. Mitme mudeli asemel vali lemmik kõige intensiivsema treeningu järgi.\nSuure intensiivsusega trennid (jooksmine, poks, ratsutamine, aeroobika või korvpall) eeldavad kõrge toestusega rinnahoidjat.\nEndurance’i spordirinnahoidja Rademarist 37.95\nKeskmise intensiivsusega treeningule (rattasõit, jõusaal või BodyPump) tasub valida keskmise toestusega rinnahoidja.\nSpordirinnahoidja H&Mist 12.99\nVähese intensiivsusega treeninguteks (pilates või jooga) on mõeldud madala toestusastmega spordirinnahoidjad.\nNike’i spordirinnahoidja Rademarist 39.90\nPüksid pole vähem tähtsad\nKuigi spordipesu alumine osa ei ole niivõrd funktsionaalne ja tehniline kui rinnahoidja, soovitab Anete siiski treeninguteks soetada ka spetsiaalsed püksikud. «Nende vajadusest ei pruugi enne aru saada, kui ei ole proovinud. Saadaval on erinevaid mudeleid ja lõikeid igale maitsele.»\nMiks tasub soetada ka spordialuspüksid?\nSportimiseks mõeldud püksikute eelis tavalise pesu ees on eriti hingav ning kiiresti kuivav materjal. Puuvillased püksid imavad higi kehapinnalt endasse, püsides terve treeningu vältel niisked või isegi märjad. Nii tekivad ka treeningpükstele märjad randid. Lisaks tekitab märg pesu keha vastas hõõrdumist ja ebamugavust.\nEnamik sportimiseks mõeldud püksikuid on kas madalamate õmblustega kui tavaline pesu või üldse ilma õmblusteta. See pakub treeningul maksimaalselt mugava enesetunde, võimaldades keskenduda sportimisele ja mõtlemata pidevalt sellele, et kuskilt pigistab, hõõrdub või sügeleb.\nLisaks ei tekita õmblusteta pesu rante, mis liibuvate treeningpükste alt paistma hakkavad.\nIgapäevane aluspesu võib olla olemuselt õrn ja habras ning pole loodud trennikoormuses kestma. Spetsiaalse pesu kandmine sportimisel pikendab igapäevaste lemmikute eluiga oluliselt.\nÕige hoolduse korral kestab spordipesu kordades kauem. Seega:\npese pesu jaheda veega, kas käsitsi või õrna pesuprogrammiga;\nkasuta spetsiaalselt spordiriietele mõeldud pesuvahendit;\nära kasuta pesupehmendit ega -valgendit;\nkui elastaanikiud hakkavad paistma või kangas ei lähe enam tavapärasesse vormi tagasi, on aeg spordipesu uue vastu vahetada.


Kas meid kantakse hädas maha või ei? Iga allkiri loeb | Eesti Koostöö Kogu Kas meid kantakse hädas maha või ei? Iga allkiri loeb | Eesti Koostöö Kogu\nKas meid kantakse hädas maha või ei? Iga allkiri loeb\nTartu ülikooli kliinikumi sisekliiniku arst ning Eesti gerontoloogia ja geriaatria assotsiatsiooni (EGGA) juhatuse liige Kai Saks teab oma kogemusest ja näeb tööl, et Eestis on tarvis terviklikku vajaduspõhist hooldussüsteemi, mille saaks rajada hoolduskindlustuse rahaga. «Siis saaksid paljud abivajajad kodus võimalikult kaua hakkama ega satuks haiglasse kallile aktiivravile,» selgitas ta. | FOTO: Margus Ansu\nEnamikus arenenud riikides on lisaks tervisekindlustusele ka hoolduskindlustus, mis tagab inimväärse elu nii hooldusabi vajajale kui ka tema lähedastele. Rahvaalgatuse korras saavad kõik anda oma allkirja, et riigikogu hakkaks arutama hoolduskindlustuse loomist. Isegi suvel on Tartu ülikooli kliinikumi sisekliinikus raske leida vaba voodit. «Suvel on meil väga rasked haiged,» ütles sisekliiniku arst-õppejõud ning Eesti gerontoloogia ja geriaatria assotsiatsiooni (EGGA) juhatuse liige Kai Saks. «Praegu satuvad siia need, kes teisiti ei saa. Püütakse ikka kuidagi nii kaua vastu pidada, kuni kartul on võetud.»Arstidel tuleb haiglas tihti aidata ka aastates naisi ja mehi, kelle kroonilised haigused on ägenenud või kes on kodus näiteks vedelikupuudusse jäänud.«Turgutame nad üles, aktiivravi, see kõige kallim ravi, on ju kõigile kättesaadav,» rääkis Kai Saks. «Siis lähevad nad koju ja on varsti jälle haiglas. See on hoolimatu inimeste vastu ning suur koormus tervishoiule. Meil on tarvis terviklikku vajaduspõhist hooldussüsteemi, et nad saaksid kodus paremini hakkama ega satuks kallile aktiivravile. Viie kalli aktiivravi päeva eest haiglas saaks mitmele eakale kodus tõhusat abi anda.»\nAastaid tõrjutud teema\nInimeste heaks, kes on halvenenud tervise pärast kaotanud vähem või rohkem oma iseseisvusest, on enamikus arenenud riikides tervisekindlustuse kõrval hoolduskindlustus. Mõnes riigis kaetakse sellega kõigi hooldusabi vajajate vajaduspõhised kulud, mõnes riigis sõltub hüvitise suurus abivajaja majanduslikust seisust.\nEestis on see kohustus aga seadusega pandud abivajajale endale ning ta perele: vanematele, vanavanematele ja lastele. «Perekonnale on see väga suur koorem nii vaimselt, füüsiliselt kui rahaliselt,» tõdes Kai Saks. «Enamik peredest on väga hoolivad, kuid nad vajavad tuge, muidu põlevad lihtsalt läbi.»\nTuge pole aga tulnud, kuigi EGGA tegi hoolduskindlustuse loomise ettepaneku juba 2000. aastal. Seni on poliitikud-otsustajad EGGA liikmetele vastanud, et me pole veel sealmaal, või siis laiutanud käsi – raha ei ole.\nNüüd kogub EGGA rahvaalgatuse korras Eesti koostöö kogu kodulehel allkirju, et riigikogu hakkaks arutama hoolduskindlustuse küsimust.\n«Mõte on väga hea,» arvas Tartu hooldekodu juhataja Astrid Kütt. «Minu ainuke laps ei jõua küll minu eest hooldekodule seda raha maksta, mis mu pensionist puudu jääb. Aga ei tea, kas hoolduskindlustus läbi läheb, selleks on palju raha vaja.»\nPalju raha on vaja ka hooldekodus elamiseks ja pole saladus, et kõigile polegi see meil taskukohane. Tartu hooldekodus maksab kuu sõltuvalt teenusest 795–860 eurot, sealse 107 elaniku keskmine pension on 320 eurot. Oma pensioni ja lähedaste makstava lisarahaga elab seal 50 naist-meest, ülejäänute pensionist puudujääva kohatasu osa tasub omavalitsus. «Ajalooliselt on meil vaid üks võlgnik olnud, tema 1200-eurone võlg tekkis mõni aasta tagasi,» rääkis Astrid Kütt.\nKa Rõngu valla Uderna hooldekodu juhataja Anne-Aime Soeson märkis, et võlglastega probleeme pole, võlgu on jäädud ühe elaniku eest. «Paar-kolm korda on juhtunud, et inimesed on siit ema või isa koju tagasi võtnud, sest neil polnud enam võimalik koha eest maksta,» rääkis ta. Udernas maksab kuu 630 eurot, sealse 51 elaniku keskmine pension on 325 eurot.\nÕige abi õigel ajal\nHoolduskindlustus, mida EGGA soovib Eestis juurutada, ei tähenda pelgalt raha kõrvale panemist hooldekodu päevadeks. «Hooldekodu peab olema viimane võimalus, kui on selge, et teisiti enam ei saa,» selgitas Kai Saks.\nKõigepealt on kodus elavatele hooldusabi vajajatele vaja mitmesuguseid teenuseid, näiteks päevahoolduskeskusi, kodutöödel ja igapäevatoimingutes abistajaid, lähedastele vabade päevade ja puhkuse andjaid, koduõdesid.\nHoolduskindlustuse eesmärk ongi luua ühest allikast rahastatav süsteem, mille toel saab inimene oma kodus võimalikult kaua inimväärselt elada. «Ta peab saama kodus õigel ajal õiget teenust, nii paraneb tema ja ta pere olukord,» ütles Kai Saks. «Suures plaanis hakkab siis suurenema ka tööhõive, sest praegu on paljud viiekümnendates aastates inimesed, eeskätt tütred, sunnitud jääma koju oma haiget ema või isa hooldama.»\nAga kas oleme valmis sellise asja eest ka maksma, kahtles Anne-Aime Soeson. «Kui meie keskmine pension on praegu umbes 340 eurot, siis peaks hoolduskindlustuse makse olema ikka üsna suur,» arutles ta.Paar-kolm korda on juhtunud, et inimesed on siit ema või isa koju tagasi võtnud, sest neil polnud enam võimalik koha eest maksta, rääkis Uderna hooldekodu juhataja Anne-Aime Soeson.\nHoolduskindlustuse rahastamiseks kasutavad riigid erinevaid võimalusi, näiteks kohustuslikku hoolduskindlustust, mis laekub osana sotsiaalkindlustuse maksest. On ka vabatahtlik, riigieelarvest või kohaliku omavalitsuse rahastatav hoolduskindlustus.\nKes ja kui palju hakkaks meie hoolduskindlustust maksma, polegi esialgu põhiküsimus, kõigepealt on vaja poliitikud nii kaugele saada, et lõpuks ometi hakataks Eestile sobiva hoolduskindlustuse loomisega tegelema.\nÜha rohkem eakaid\nSeda on vaja, sest Eestis inimeste eluiga kasvab, kuid tervena elatud aastate hulk ei kasva, see isegi väheneb, toonitas Kai Saks. «Nii on meil oodata eriti suurt survet keskealistele inimestele, kes hooldavad oma vanemaid,» märkis ta.\nKa tänavu juunis valminud maailmapanga uuring omaste hoolduskoormuse vähendamisest Eestis pöörab sellele elu küljele suurt tähelepanu. Uuringu järgi kulutab Eesti riik praegu hooldusele vaid 0,5 protsenti sisemajanduse koguproduktist (SKP), mis praktikas tähendab väga kehva seisu hoolduses.\nEt eakate hulk suureneb, on meil sama kehva seisu säilitamiseks aastani 2030 tarvis hooldusele kulutada 0,6–0,8 protsenti SKPst. Ideaali poole liikudes oleks tarvis 2–2,5 ja ideaalilähedase omastehoolduse tarbeks 3,5–4 protsenti SKPst.\nKai Saks ise on nõus hoolduskindlustust maksma. «See annaks mulle erinevalt pensionikindlustusest elu lõpuni kindluse, et saan igas olukorras hakkama,» põhjendas ta. «Ja oleksin väga õnnelik, kui mul ei lähekski seda raha tarvis, mis olen maksnud.»\nEGGA soovib, et riigikogu haaraks omastehooldajate ülekoormuse kiireks leevendamiseks hoolduskindlustuse juurutamisel ohjad enda kätte. Et teema riigikokku jõuaks, on vaja vähemalt tuhande inimese toetusallkirja. Ettepanekut saab lugeda, kui sisestada veebis märksõnad hoolduskindlustuse loomine. Eile kella kaheks päeval oli selle toetuseks allkirja andnud 307 inimest.\nKuula ka Liisi Uderi kommentaare Kuku raadiole uue eakuse rahvakogu edenemisest ja hoolduskindlustuse ettepanekust


baka.ee foorum / Vaata teemat - Princess Arete\nPostitatud: Püh Nov 09, 2008 18:42 Teema: Princess Arete\nPrincess Arete - Arîte hime\n- Sunao Katabuchi 2001\nKõrges lossitornis istus printsess kes luges päevad läbi raamatuid, mängis iseendaga malet, kiikas välja torniaknast lastes pilgu üle terve kuningriigi libiseda ning aeg ajalt hiilis salakäikude kaudu hiigelsuures lossis ringi. Üle kõige meeldis talle aga lipsata peidetud ukse kaudu linnapeale, tunda end tavalise inimesena ning õppida selgeks mõni käsitöö mis noore kuningatütre elule võiks mõtte ja pidepunkti anda. Isa aga tahtis tütart naitada mõnele ülikule ning lossi vooris kosilasi mitmest kandist, igal rüütlil kaasas säravad kingitused - maagia ja tehnikaimed kogu kuningriigist.\nSunao Katabuchi poolt Studio 4°C jaoks lavastatud animet võib täiesti põhjusega pidada Ghibli loominguga sarnaseks. Animaator oli varem mitmetes Ghibli projektides kaasa löönud, neist tuntuim režissööri abilisena Kiki's Delivery Service´i tegemisel ning seda teavet silmas pidades võib animete välimuse aga ka nende hinge vahel mitmeidki sarnasusi leida. Eriti paistis see silma linnade kujutamisel, sest mõlemate suurlinn ( aga näiteks Kurenai no buta rannikulinnad ) kandis endas sarnaseid idealiseeritud euroopa märke, armsa heaoluriigi ning väheke kiiksuga kaunispaiga tunnuseid. Teisalt aga taas meenutas käesoleva animatsiooni keskaegne linn mulle mõne RPG-mängu uut linna kus tuleb kohe ülesandeid tõttama minna, osta uusi relvi, täiendada maagiaid ning lõpuks ronida solgikanali kaudu kindluslossi.\nAnimatsioon oli kena vaikne ja pisikese filosoofilis-õpetliku sisuga. Minule tegi aga ääretut heameelt hoomata traditsioonilise muinasjutu taustal õhkõrna ja pea hoomamatut science fictioni liini mida mu pisikeseks pettumuseks küll arendama ei kiputud, kuid mis ometi lisas just selle puuduva näputäie vürtsi. Kena oli samuti Origa poolt lauldud alguslugu, justkui jaapani Dead Can Dance. Väga vaikselt voolav, kaunis ja meeleline anime-muinasjutt.\nOriga Princess Arete theme - Krasno Solntse YouTube´is\nPostitatud: Püh Nov 09, 2008 18:53 Teema:\nSee kõlab päris põnevalt! Uurin.\nPostitatud: Kolm Nov 17, 2010 00:52 Teema:\nVaatasin ära, armas sümpaatne teos, meeleolu oli tõesti ghiblilik.\nSuurt actionit polnud, kuid midagi pidevalt vaikselt toimus ja huvitav ei lakanud ka olemast.\nPostitatud: Kolm Nov 17, 2010 09:29 Teema:\nIse ole seda kaks korda vaatanud ja ole pettunud. Täitsa armas anime ilma vägivallata.


Baltikumi populaarseim turismimaa on Eesti\n22/11/2012 By Veebikiri\nEuroopa Liidu majutusettevõtete teenuseid kasutanud turistidest peatus 2011. aastal Balti riikides 0,7%. Turistid veetsid Balti riikide majutusettevõtetes 12 miljonit ööd ehk 0,5% Euroopa Liidu majutusettevõtetes ööbimistest. Eesti majutusettevõtete osaks Balti riikide majutusturul oli 46% majutusteenuseid kasutanud sise- ja välisturistidest ja 45% turistide ööbimistest. Üheks indikaatoriks, mis näitab turismi kui majandusharu olulisust riigis, on turismi intensiivsus — majutusettevõtetes ööbitud ööde arvu suhe riigi elanike arvu. Eurostati andmetel oli 2011. aastal turismi intensiivsus suurim Eestis (4,0), järgnesid Läti (1,5) ja Leedu (1,0), Euroopa Liidu keskmine oli ligi 5.\nEesti majutusettevõtete teenuseid kasutas 2011. aastal 2,7 miljonit sise- ja välisturisti, kes jäid majutusettevõtetesse kokku 5,4 miljoniks ööks. Lätis ja Leedus ei ületanud majutatud sise- ja välisturistide arv kahe miljoni piiri. Samuti jäid ööbimiste koguarvud mõlemas riigis väiksemaks kui Eestis. Välisturistide ööbimiste osatähtsus Eesti ja Läti majutusettevõtetes on olnud suhteliselt sarnane, moodustades 2011. aastal kummaski riigis 69% majutusettevõtetes ööbimiste üldarvust. Leedus ulatus näitaja 58%-ni ja oli viimase viie aasta kõrgeim.\nMajutusettevõtete jaoks oli kõige keerulisem 2009. aasta kui majutatud turistide arv vähenes oluliselt. Järgnevad aastad on majutusettevõtetesse toonud taas rohkem turiste.\n2011. aastal oli siseturistide osatähtsus Balti riikide majutusettevõtetes kokku 37% majutatud turistide üldarvust ning on aasta-aastalt vähenenud. Siseturismi jaoks oli parim 2007. aasta, kui Balti riikide majutusettevõtetes ööbis kokku 2,5 miljonit siseturisti — seda taset pole siiani ületatud. 2009. aasta madalseisust on kõik kolm riiki üle saanud ning majutusteenuseid kasutanud siseturistide arv on 2010. ja 2011. aastal taas suurenenud. Enim siseturiste ööbis Eesti majutusettevõtetes (41% Balti riikides majutatud siseturistide koguarvust), järgnes Leedu (vastavalt 35%). Läti elanikud kasutavad vähem võimalust nautida oma riigi majutusettevõtete teenuseid.\nFoto ja algallikas: http://statistikaamet.wordpress.com/2012/11/22/eesti-on-baltikumi-populaarseim-turismimaa/\nRubriik:Majandus Sildid:baltikum, Eesti, turimimaa, turism


Pressiteade 21.01.2015<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nNorra, Rootsi ja Soome õppejõud räägivad, kuidas tuua sooaspekt õpetajaharidusse\n22. ja 23. jaanuaril toimub Viimsis talvekool, kus Tallinna Ülikooli ja Tartu Ülikooli õppejõud ja teised huvilised tutvuvad Soome, Norra ja Rootsi ülikoolide kogemustega sooaspekti toomisel õpetajaharidusse.\nVälislektoriteks on Helsingi Ülikooli professor Elina Lahelma, Ostfoldi Ülikooli emeriitprofessor Anne-Lise Arnesen ja Linköpingi Ülikooli vanemlektor Susanne Kreitz-Sandberg.\nEttekannetele järgnevad arutelud ja kokkuvõtted.\nTalvekooli päevakavaga saab tutvuda siin.\nTegemist on Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutuse projekti “SIHT – Sooaspekti Integreerimine ÕpejajaHaridusse ja Täiendkoolitusse” olulise sündmusega.\nProjekti üldeesmärgiks on soolise võrdõiguslikkuse edendamine sooaspekti õpetajaharidusse ja täiendkoolitusse integreerimise, haridustöötajate sooteadlikkuse tõstmise ning seda toetava jätkusuutliku tugisüsteemi loomise kaudu. Projekti põhitegevused on suunatud sellele, et õpetajaharidust ja täiendkoolitust pakkuvad õppejõud oskaksid integreerida soouurimuslikke teadmisi oma ainekursustesse.\nNorra finantsmehhanismi 2009–2014 soolise võrdõiguslikkuse ning töö-ja pereelu tasakaalu programmist rahastatud projekt kestab kaks aastat: 2014-2015.\nENÜ projektipartnerid on KUN Gender Equality Center Norrast, Eesti Lasteaednike Liit, Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus, Tallinna Ülikool ja Tartu Ülikool.\nÜlle- Marike Papp\nKonverentsil seatakse kaasaegse õpetajahariduse sihte\nTäna Tallinna Ülikoolis toimuval Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutuse ja projektipartnerite korraldatud konverentsil KAASAEGNE ÕPETAJAHARIDUS NÕUAB UUSI TEADMISI arutlevad poliitikud, sotsioloogid ja kasvatusteadlased, milleks ja kuidas integreerida soolist võrdõiguslikkust õpetajaharidusse.\nKonverentsil tutvustatakse Põhjamaade kogemust soolise võrdõiguslikkuse integreerimisel õpetajaharidusse ning projekti SIHT (Sooaspekti Integreerimine õpetajaHaridusse ja Täiendkoolitusse) raames Eestis läbi viidud uuringuid.\nKonverentsil esitletakse hariduse ja soo teemalist uut veebilehte www.haridusjasugu.ee ning jagatakse teemakohaseid materjale.\nPäeva avavad Euroopa Parlamendi saadik Urmas Paet, Riigikogu kultuurikomisjoni liige Mailis Reps ja Norra suursaadik Eestis Dagfinn Sørli.\nNorra sotsioloog Ole Bredesen Nordfjell arutleb, kas pildiraamatud ning õppe- ja kasvatustegevus avardavad soonorme või kinnistavad olemasolevaid.\nHelsingi ülikooli professor Elina Lahelma räägib soolise võrdõiguslikkuse integreerimisest Soome õpetajaharidusse.\nSõna uurimistulemuste tutvustamiseks saavad kasvatusteadlased ja sotsioloogid Tiiu Kuurme, Gertrud Kasemaa, Elo-Maria Roots, Evelyn Neudorf, Tiia Õun, Kadri Aavik Tallinna Ülikoolist, Katri Lamesoo Tartu Ülikoolist ja Hannaliisa Uusmaa EMTAst.\nKoos otsitakse vastuseid küsimustele:\nKuidas mõtlevad poisid ja tüdrukud koolist ja enesest koolis?\nKas meesõpetaja koolis lahendab kõik probleemid?\nMilline on meie õpilaste identiteet ja tulevikunägemus?\nKas lasteaiaõpetajad ja -juhid peavad oluliseks poiste ja tüdrukute võimaluste võrdsust?\nMillised hoiakud soolise võrdõiguslikkuse suhtes valitsevad Eesti kutsehariduse õpetajate, koolijuhtide ja haridusekspertide hulgas?\nPäeva võtab kokku projekti SIHT ekspert Ülle-Marike Papp.\nProjekti SIHT raames viidi läbi mitmeid uuringuid, töötati välja ainekavu ja koolitusmaterjale, koolitati alus-, põhi- ja kutsehariduse õpetajaid ning õpetajahariduse õppejõude.\nProjekt viidi ellu Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutuse juhtimisel Tallinna ja Tartu Ülikooli, Eesti Lasteaednike Liidu, Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse ning Norra soolise võrdõiguslikkuse keskuse KUN koostöös.\nRahastas Norra finantsmehhanismi soolise võrdõiguslikkuse ning töö- ja pereelu tasakaalu programm.\nEesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutuse juhataja


Ühiselamus elades olen avastanud, kui imeline leiutis on põrandasoojendus! Kodus mul sellist luksust pole, jalge alla jäävad vaid nii leiged kahhelkiviplaadid, kui vannitoa radiaator neid soojendada suudab.\nLoomulikult tõstab põrandasoojendus vannitoa temperatuuri, peale selle aga muudab kuuma duši alt väljumise mõnusamaks. Minule meeldib just nimelt põrandasoojenduse pärast vannitoas hambaid pesta. Siis on võimalik samal ajal paljajalu ringi tatsata.\nLisaks sellele avastasin veel ühe kummalise viisi, kuidas põrandasoojendust kasutada saab. Nimelt tasub oma lumised suusad/jäised uisud laotada vannitoapõrandale radiaatori alla. Siis tuleb sooja nii ülevalt kui alt, ning sulamisvee pärast pole ka muretseda vaja!\nIssand, see on mingi Jeesus ju - Eedam ja Aava!\nKui keegi mäletama peaks, käisin eelmisel nädalal kunstisaalis digimaalide näitust vaatamas eesmärgiga kirjutada sellest üks korralik kunstiretsensioon. Kirjatükk sai valmis ning natuke pikemgi, kui vaja. Kuna mulle too näitus väga meeldis, mõtlesin, et jagaksin oma muljeid ka teistega.\nSaksad sõitsid saaniga\nVastlapäev, lihaheitepäev, pudrupäev, liu(gu)päev - päev enne seitsmenädalast suurt paastu.\nKuna paastuajal olid lõbustused keelatud, kasutati vastlapäeva, et veel viimast korda korralikult süüa ja pidutseda. Traditsioonid hõlmavad hernesupi, seajalgade ja vastlakukli söömist, kelgutamist ning vastlaliu laskmist.\nVastlapäev on liikuv püha, mille tähistamise aeg sõltub ülestõusmispühadest. Rahvasuus levib ütlus, et kui vastlapäev langeb reedesele päevale, võivad vanatüdrukud kosjas käia. See aga ei saa kunagi juhtuda.\nTänavu on vastlapäev teisipäeval, 12. veebruaril. Kuna mina olen sel ajal linnas, tegin oma vastlaliud ette ära. Tegelikult küll mitte liud, vaid suisa saanisõidud!\nTere-tore, mis mina teada sain! Sellal, kui kõik ühikarotid päeval korralikult majast väljas viibisid - kes koolis, kes linna peal - käisid meie tubades ringi politseinikud ja narkokoerad. Tea, kuidas mul see informatsioon kahe kõrva vahele jäi, aga selline protseduur pidavat toimuma igal aastal.


Privaatsuspoliitika - Maarja-Magdaleena Gild\nOstukorv / €0,00 0\nVeebipoe pood.maarjamagdaleenagild.ee või maarjamagdaleenagild.ee/pood isikuandmete vastutav töötleja on MTÜ Maarja-Magdaleena Gild (registrikood 80254766, asukohaga Pärnu maakond, Pärnu linn, Pärnu linn, Uus tn 5, 80011, tel +372 588 72 790 ja e-post info@maarjamagdaleenagild.ee )\nIsikuandmete töötlemine toimub juriidilise kohustuse täitmiseks (raamatupidamise ja tarbijavaidluste lahendamiseks).\nNimi, telefoninumber ja e-posti aadress edastatakse transporditeenuse pakkujale. Toodete transpordiks kasutame Omniva teenuseid, kellele edastame kliendi poolt märgitud tarneaadressi ja telefoninumbri.\nVeebipoe raamatupidamine toimub teenusepakkuja poolt ja seega edastatakse isikuandmed teenusepakkujale raamatupidamistoimingute tegemiseks. Teenusepakkujaks on Ruumajas OÜ\nTelia Eesti AS on pood.maarjamagdaleenagild.ee või maarjamagdaleenagild.ee/pood veebilehe andmete volitatud töötleja, mis on vajalik veebipoe funktsionaalsuse ja andmemajutuse tagamiseks.\nMTÜ Maarja-Magdaleena Gild on isikuandmete vastutav töötleja, ettevõte edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Luminor Bank AS- le.\nKui veebipoes on ost sooritatud ilma kliendikontota, siis säilitatakse ostuajalugu seitse aastat.\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel (email info@maarjamagdaleenagild.ee , tel +372 588 72 790).\nUus tn. 5 Pärnu 80010\n+372 588 72 790\nMaarja Magdaleena Gild MTÜ\nReg. kood: 80254766\n© 2022 MTÜ Maarja-Magdaleena Gild\nSee veebileht kasutab teie kasutuskogemuse parandamiseks küpsiseid.


Spa - Hotell Saaremaa\nNäo ja kehahoolitsused\nKäte ja jalgadehoolitused\nOma teeninduses lähtume aastaaegade vaheldumise rütmist, mis mõjutab inimese käitumist, meeleolu, vajadusi ja soove. Oleme kõik osake loodusest ja nii, nagu ärkame igal hommikul, toimub ärkamine ka igal kevadel. Meie ümber on helekollane ja roheline tärkav võilill, vitamiinirikkad nõges, nurmenukk, kuuse- ja männikasvud. Naudi kevadist tärkavat loodust ja päikesepaistet meie spaa terrassil, koos aurava tassikese värske taimeteega.\nPäevane rütm on toimekas nagu suvi, kus energiat ja värve on külluses, sest päike oma soojuse ja valgusega on meie varustaja. Sügavrohelised mündid annavad jahutust kuumal suvepäeval, punased maasikatäpid korjatuna meie metsa alt annavad kosutust nii nahale kui maitsemeelele, ergutavad meeli ja keha. Värske mündijook jääga ja maasikad kamavahuga viivad sind unistama.\nJa siis tuleb talv- täielik rahu, vaikelu, taastumine meie ümber ja meis enestes. Vajame pehmust, soojust ja hellitusi. Jõudu saame põgenemiseks talvekaamosest imelise pihlaka ja mee abil, et kevadele edukalt vastu minna.\nOma hoolitsustes oleme kasutanud võimalikult palju kohalikku toorainet- muda, mett, kadakajahu, looduslikke puhtaid õlisid, vannisoola, kehakoorijaid. Naturaalsete näomaskide komponendid kogume otse loodusest.


Hiiumaal kohtuvad iidne ja moodne\n"Majad on põhiolemuselt sarnased, kuid nüansside poolest erinevad. Need paiknevad männitukalisel-kadakasel rannamaastikul piisavas eraldatuses, et tulevastele omanikele privaatsus tagada," ütleb arhitekt Tiit Trummal.\nSuvemaja kavandamisel oli Trummali sõnul lähtepunktiks tellija soov, et ehitisel oleks traditsiooniline rookatus ja kasutataks võimalikult palju naturaalseid ehitusmaterjale. "Roog katusematerjalina ja detailplaneeringus nõutud viilkatus andsid vihje katusetüübi valikuks. Hiiumaa kaunis rannamaastik oma tüüpiliste taluhoonetega lõi tausta arhitektuurikeelele, mis püüab olla kontaktis kohaliku traditsiooniga, kuid tõlgendada seda vabamas ja tänapäevasemas võtmes," lisab ta.\nValminud suvemaja kujutab endast kahte teineteise suhtes risti pööratud traditsioonilist viilkatusega hoonet: suurem on eluhoone, väiksemas asub saun. Nende vahele on paigutatud avar terrass koos suvemeeleoludele värskust lisava basseiniga.\n"Hooned ise on puitkarkassil, seinad paekivist ja paksust plangust. Puitdetailid on massiivsed ja sobituvad hoonete lihtsa vormiga," räägib Trummal. "Suur osa seintest on tegelikult klaasist, mis loob ootamatu kontrasti klaasi kerguse ja läbipaistvuse ning roo massiivse arhailisuse vahel. Siseruumi põhielement on suurte talade ja pennidega läbi kogu maja ulatuv rehealuse tüüpi elutuba, mille lae alla on tõstetud magamistoa ja vannitoa vineerkuubik."\nÜhtse ruumina planeeritud magamisalale-vannitoale annab vürtsi elutoa õhuruumi avanev panoraamaken. "Horisontaalsele ruumimahule vastandub otsaseina paekivist korstnavertikaal," lisab ta.\nViimistluses domineerivad kasevineer ja naturaalse tooniga savikrohv, katus kaeti seestpoolt roomattidega. Maas on massiivsed põrandalauad ja klinkerplaadid. Klaasseinte ees paiknevad küttekonvektorid on paigutatud võrega kaetud süvenditesse.\nEt traditsioonilised viilkatuse konstruktsioonielemendid on ruumis eksponeeritud, kujundavadki need suuresti selle üldilme.


Kuidas kasutada VMware virtuaalmasinaga kahte monitori - Windows\nHow Use Dual Monitor With Vmware Virtual Machine\nKahe monitori saate kasutada virtuaalse masina VMware külalise operatsioonisüsteemiga. Siit saate teada, kuidas lubada virtuaalsele masinale rohkem kui üks monitor.\nVMware ei võimalda ühegi külalise operatsioonisüsteemi jaoks kasutada rohkem ühte monitori. Siiski saate sellest vaikeseadest mööda hiilida ja kasutada VMware virtuaalmasinaga kahesugust monitori. Sõltumata sellest, millise operatsioonisüsteemi olete virtuaalsesse masinasse installinud, saate neid kõiki kasutada, kui teil on rohkem kui üks monitor. Vaikimisi tuvastab VMware ainult ühe monitori - see ei tunne ära teist ega kolmandat kuvarit. Mõnikord peame konkreetse töö tegemiseks kasutama rohkem kui ühte monitori. Juhul, kui vajate oma virtuaalmasina jaoks teist monitori, saate seda teha järgmiselt. Pange tähele, et see õpetus on mõeldud VMware Workstationile.\nrühmapoliitika klienditeenus sisselogimine nurjus. juurdepääs on keelatud\nKasutage VMware virtuaalse masinaga kahesugust monitori\nEnne millegi tegemist veenduge, et teie virtuaalne masin on välja lülitatud. Seejärel toimige järgmiselt.\nAvage VMware rakendus ja minge aadressile Muuda > Eelistused . Seejärel lülitage Kuva jaotises. Siit leiate kaks võimalust, st Automaatse sobitamise aken ja Automaatne külaline . Mõlemasse ruutu tuleb teha linnuke.\nTeabe saamiseks aitab teine võimalus virtuaalmasina ekraanil kasutada rakenduse (VMware) aknaga sama eraldusvõimet. Teisisõnu, kui muudate VMware rakenduse akna suurust, muutub teie virtuaalse masina kuva eraldusvõime vastavalt.\nPärast seda valige Automaatne külaline suvand, mis on nähtav all Täisekraan silt. See suvand on vajalik ka virtuaalse masina eraldusvõime muutmiseks. Pange tähele, et kui valite selle suvandi, peate installima VMware Tools.\nJärgmisena klõpsake muudatuste salvestamiseks nuppu OK.\nNüüd klõpsake nuppu Muutke virtuaalmasina sätteid valik. Teise võimalusena võite paremklõpsata virtuaalmasina nimel ja valida Seaded . Pärast seda minge Kuva jaotises.\nVaikimisi peaks see olema Kasutage monitoride jaoks hosti seadeid . Sa pead valima Täpsustage monitorid valik. Pärast seda peate valima, kui palju kuvareid teil on või soovite. Näiteks kui teil on kaks monitori, saate valida 2 . Seetõttu peate sisestama monitori eraldusvõime.\nSee peaks olema ühe monitori eraldusvõime. Pärast kõigi nende toimingute tegemist salvestage muudatused.\nPärast seda lülitage oma virtuaalne masin sisse Vaade > Juhtige mitu monitori .\nNüüd leiate oma virtuaalmasina kõigilt teie varem valitud või valitud monitoridelt.\nKui see on tehtud, saate avada Windows 10 seadete paneeli> Süsteem> Kuva ja hallata oma kuvareid nagu tavaline Windows 10 install.\nVMware Workstationis ei saa kasutada mitme kuvari viga\nPärast nuppu Tsükli mitu monitori klõpsamist võidakse kuvada tõrketeade:\nSee virtuaalne masin ei saa mitut kuvarit kasutada järgmistel põhjustel:\nVirtuaalmasinal peab olema ajakohane VMware Tools installitud ja töötav.\nNende probleemide lahendamiseks vaadake kasutusjuhendit.\nKui teil on selline veateade, peate seda tegema installige VMware Tools , mis on utiliidipakett, mille saate installida Windowsi külalise operatsioonisüsteemi jaoks.\nkallutamise tüüp kroomitud\nF-Secure ruuteri kontrollija kontrollib DNS-i kaaperdamist\nRakendus Paint 3D ei salvesta sisestatud pealdisi kasti Tekst\nkrediitkaardi eemaldamine paypalist\ngif animeeritud png\nmiks inimesed häkivad arvutit\naknad 10 wps ei tööta\nkuidas kellegi teise videot twitterisse kinnistada


Valik parima kasiino jõuluboonuseid 12. detsembril\nJõuluboonused 12. detsembril\nViskame pilgu peale täna pakutavatele jõuluboonustele: tasuta keerutused, sissemakse boonused, piletid pokkeri turniiridele ja igasugused muud põnevad üllatused!\nBetsafe kasiino pakub oma “Haara jõuludel kelladest” kampaania raames 12. detsembril erinevaid boonuseid. Täpsemalt on välja toodud kolm erinevat boonust, mida kingikotist leida võid:\n– Spordipanustajatele kingitakse vähemalt 10€ panuse puhul, mis on tehtud minimaalse koefitsendiga 1.5, 10 tasuta keerutust slotis “Merry Xmas”. Välja makstakse ainult panusest saadud võidu summa osa, mitte summa koos algse panuse algväärtusega ning võidul kehtib 3x minimaalse 1.5 koefitsendiga läbimängunõue.\n– Kui sulle meeldib jackpot mängudes panuseid teha, siis saadaval on just sulle üks suurepärane pakkumine. Kui teed jackpot mängus 50€ eest panuseid, siis saad kingituseks 15 tasuta keerutust jackpot slotis “Hall of Gods”. Tasuta keerutustest saadud võidud on boonusrahana ning sellele kehtib 35x läbimängutingimus. Pane tähele, et enne boonusraha kasutamist kasutatakse enne ära sinu kontol olev pärisraha ning alles peale seda boonusraha.\n– Nagu ka eelnevatel päevadel on ka täna pakkuda pokkeris auhindu: tuleb täita ülesanne ja sind premeeritakse. Kui mängid täna 3€ sisseostuga turniiril, siis kingitakse sulle 1€ Fish Party pilet. Piletit saab ära kasutada 7 päeva jooksul alates selle kätte saamise hetkest. Rahalistele auhindadele läbimängimiskohustusi ei ole.\nUnibet kasiinos on täna pakkuda suurepärane kampaania live laudades mängijatele: sulle kingitakse 10€ riskivaba panus, kui teed live kasiinos 50€ eest panuseid. Kampaanias osalemiseks tuleb end registreerida boonuspakkumiste leheküljel ning lihtsalt live laudades mängida. Pärast 50€ läbimängimist leiad oma 10€ riskivaba pileti “Kehtivate boonuste” alt.\nSinu järgmist ennustust spordisündmusele pärast pakkumisega nõustumist võetakse sel juhul riskivaba panusena arvesse. Kui teed riskivaba pileti puhul suurema summa kui 10€, siis tagastatakse sulle ikkagi 10€. Teha saab vaid ühe riskivaba ennustuse ning kui pilet osutub võitjaks, siis loetakse ka boonus kasutatuks. Tagastatud rahal ei ole läbimängutingimust.\nOptibeti jõulukalendrist leiab täna jalka sõpradele pakkumise. Pakkumine kehtib 12.12 – 18.12, kus osalemiseks tee vähemalt 20€ sissemakse koodiga “FBWEEK50” ning saad lisaks 50% boonust oma deposiidile. Maksimaalne võimalik boonus on kuni 50€ sissemakse puhul. Boonus tuleb 30 päeva jooksul minimaalselt 1.5 koefitsendiga vähemalt 5x läbi mängida enne kui saad raha välja võtta.\nSel nädalal toimub kõikidest suurematest jalgpalliliigadest võistlusi – seega valikut panustamiseks on nii mõndagi!\nMaria kasiino advendikalender jõuab iga päevaga jõuludele lähemale, selle tõttu võib nende kalendrist leida täna järjekordselt uue pakkumise: vähemalt 10€ sissemakse puhul lisatakse sulle 50% boonusraha! Et pakkumisest osa võtta, tuleb boonuste lehel boonus aktiveerida ning sissemakse sooritada. Maksimaalne võimalik boonus, mis saada võid on 25€ sularaha, mis tähendab, et sellest kampaaniast maksimumi võtmiseks, peaks sissemakse olema vähemalt 50€. Boonusel kehtib 30x läbimängutingimus ning tuleb ära kasutada 7 päeva jooksul.


Mihkelson: viisavabadus avardaks oluliselt Eesti-Tai suhteid - Riigikogu\nMihkelson: viisavabadus avardaks oluliselt Eesti-Tai suhteid\n09.09.2013 / Komisjonide teated, Väliskomisjon\nTai väliministri Surapong Tovichakchaikuliga kohtunud Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni sõnul avardaks viisavabadus oluliselt Eesti-Tai suhteid, Tai valitsus on vastava sammu viisavabaduse suunas ka juba astunud.\nEestis koos IT-delegatsiooniga ametlikul visiidil viibiv Tai välisminister Tovichakchaikul ütles kohtumisel Mihkelsoni ja Eesti-Tai parlamendirühma esimehe Valdo Randperega, et Tai valitsus võttis augusti lõpus vastu otsuse, et Eesti kodanikest turistidele on Tai külastamiseks 30 päeva viisavaba. Otsuse ellurakendamisega läheb veel aega.\n„Tai välisminister kinnitas, et neil on palju õppida Eesti IT-alastest kogemustest ja kiitis teadus ja tehnoloogia alast koostööd kahe riigi vahel,“ rääkis Mihkelson kohtumise järel.\nPooled nõustusid, et Eesti ja Tai vahel tuleks arendada majanduslikke suhteid, turismi ja kahepoolset suhtlemist. Tai välisminister kiitis Eesti-Tai parlamendirühma rolli kahepoolsete suhete tihendamisel ja viisavabaduse teema algatamisel. Mihkelsoni sõnul on suhted Aasiaga väliskomisjonile prioriteet ja suhete aktiivsemaks muutmiseks valmis ka eelmisel aastal väliskomisjonis Aasia raport.\nKohtumisel arutati ka küberjulgeoleku teemat ning olukorda Süürias, laupäeva õhtul kohtub Tai välisminister Surapong Tovichakchaikuliga ka Eesti välisminister Urmas Paet.


Tartu idufirma kaasas seitsmekohalise investeeringu - Tartu Postimees\nTartu idufirma kaasas seitsmekohalise investeeringu\n17. september 2019, 9:04\nFractory üks asutaja ja juht Martin Vares kontoris.\nTartus poolteist aastat tagasi tegutsemist alustanud idufirmat Fractory toetasid investorid seitsmekohalise summaga. See oli juba teine suurtoetus, mille ettevõte tegutsemisaja jooksul sai.\nFractory on veebiplatvorm, kuhu insener saab üles laadida vajaliku metalldetaili joonised. Süsteemi algoritm arvutab automaatselt välja hinnapakkumise ning kui see kliendile sobib, esitab tellimuse. Idufirma ise ühtki detaili ei tooda, seda teevad ettevõtte partnerid, ent klientideni jõuavad need Fractory kaubamärgi alt. Fractory võtab enda kanda ka tarneaja ja kvaliteedi eest vastutamise.\nFractory üks asutaja Martin Vares töötas varem viis aastat tööstusettevõtetes insenerina. «Puutusin ise süsteemi puudustega kokku, hakkasin lahendama probleemi, mis ajas juba pikemat aega kopsu üle maksa,» rääkis ta.\nVarese sõnul tuli varem parima hinnapakkumise saamiseks kulutada aega meilide vahetamisele ja telefonikõnedele ning seejärel välja selgitada, millise pakkumise tarne on kõige kiirem ja soodsam. Alles siis sai tellimuse vormistada.\nTellimise kiirendamiseks mõtleski ta koos Joosep Merelahe ja Rein Tormiga välja Fractory.\nVares selgitas, et tootmisettevõttele on aeg määrava tähtsusega ning infovahetus peab sellega kaasas käima. Kui muidu kulub inseneri ajast 20 protsenti jooniste tegemiseks, siis Fractory neid ei nõua, piisab vaid 3D CAD-mudelitest. Ainuüksi see omadus pakub võimalust säästa kuni 10 000 eurot inseneri kohta aastas.\n«Olime veeretanud mõtet juba pool aastat, aga elasime ja töötasime kõik eri linnades, raske oli asju käima saada. Kui kell kaheksa õhtul töölt tulin, ei jaksanud enam midagi teha,» lisas ta.\nSiis aga kutsus loovstrateeg Wallace Green ärikiirendist Startup Wise Guys neid üritusele Riias, kus valiti inkubatsiooniprogrammi idufirmasid. Fractory läbis valikusõela ja otsustati programmi vastu võtta. «Olime valiku ees, kas tuleme kõik kolm päevatöölt ära ja kolime kolmeks kuuks Riiga või kujutame ette, et teeme töö kõrvalt edasi,» meenutas Vares. «Esmaspäeval läksime kõik kolm lahkumisavaldusega ülemuse juurde ja kolme nädala pärast elasime juba Riias.» Idufirma Wise Guys investeeris ettevõttesse ka esimesed 20 000 eurot.\nKaheksa kuud pärast ärikiirendit sai Fractory investoritelt 400 000 eurot. Suurem osa sellest, 250 000 eurot, tuli Eesti äriinglite assotsiatsiooni EstBAN korraldatud võistluselt Nordic Angels, kus investorid valisid Fractory välja rohkem kui saja idufirma seast.\nVares leiab, et Eesti investorid on näiteks Soome investoritega võrreldes väga avatud, ent Silicon Valley omadega võrreldes konservatiivsed.\nPuutusin ise süsteemi puudustega kokku, hakkasin lahendama probleemi, mis ajas juba pikemat aega kopsu üle maksa, ütles Martin Vares.\nSuvel pidas Fractory investoritega poolteist kuud läbirääkimisi, mille tulemusel saadi investeering – seitsmekohaline summa. Täpsemat arvu ei taha Vares öelda. «Oleme väikese konkurentsiga turul ja ei taha kõike avalikustada,» selgitas ta. Kahe investeerimisringi vahele jäi pool aastat, mis on pigem tavatult lühike aeg. On märkimisväärne, et raha saadi Eesti investoritelt: United Angels VC ja Trind Ventures, Contriber Ventures, Spring Capital ning Startup Wise Guys ja Nordic Angel Program.\nVares läks enda sõnul investorite juurde jutuga, et oleks õige aeg ettevõtte kasvu kiirendada. «Kõik vajalikud investorid olid kohe paadis,» ütles ta. «Soov lahendada traditsioonilise tööstuse probleem on meilegi üle kandunud ning soovime neid toetada,» ütles investeeringu kohta Ivar Siimar ettevõttest Trind Ventures.\n«Kui muud valdkonnad on ammu netipõhiste teenuste poole liikunud, siis metallitööstus on sellest suuresti veel puutumata. Eelmisel aastal laienes Fractory mitmesse riiki ning kasvatas käivet stabiilselt 80 protsenti kvartalis. Näeme neis potentsiaali saada juhtivaks omataoliseks lahenduseks Euroopas,» põhjendas investeeringut Gerri Kodres ettevõttest United Angels VC.\nFractory selle aasta käive tõotab ulatuda kolme miljoni euroni, kuid kasumis veel ei olda. Investeeringut kasutab ettevõte arenduseks ja turunduseks, põhifookus on vallutada Suurbritannia turg. «Tegeleme asjadega, mis hakkavad alles mõne aasta pärast suuremat kasumit tooma,» ütles Vares. «Lähiaja eesmärk on praegune kuukäive järgmise aasta keskpaigaks viiekordistada,» lisas ta. Fractoryl on nüüdseks kontor ka Manchesteris Inglismaal, see keskendub müügile.\nKui idufirmad kujundavad sageli esimese aasta-kahe jooksul oma turu või toote ümber, siis Fractory siht pole palju muutunud. Varese sõnul on muudetud nüansse, ent lahendatav probleem ja kliendid on samad. «Lugesin algusaja märkmeid ja avastasin, et kasutan Fractory tutvustamiseks samu lauseid nagu siis,» rääkis Vares.\nKlientide profiil on võrdlemisi kirju: on nii garaažides nokitsevaid tudengeid, aga ka suured ettevõtted, nagu ABB Otis, Siemenes ja BAE Systems.\nOleme väikese konkurentsiga turul ja ei taha kõike avalikustada, sõnas Vares.\nSuurim Fractory konkurent on üle viie aasta tegutsenud USA ettevõte Xometry, kes sai investoritelt 113 miljonit dollarit ning kelle selle aasta käibe prognoos on 40 miljonit dollarit. Varese sõnul eristab Fractoryt konkurentidest kasutajamugavus ja kvaliteedikontroll.\n2018. aastal pälvis Fractory Saksamaal maailma suurimal lehtmetallitööstuse messil Euroblech, kus käis 65 000 inimest, parima idufirma tiitli. Samal aastal sai ettevõte silmapaistvaima iduettevõtte tiitli ka Tartu linnalt.


JUHTKIRI: Aidakem aidata\nJUHTKIRI: Aidakem aidata (4)\n– 17/10/2015Rubriik: Arvamus\nToidupangad üle Eesti kogusid eile ja koguvad ka täna söögikraami, et toimetulekuraskustes peresid aidata. Nii ka Kuressaares – kui eile tegutsesid aktsioonis kaasa löövad vabatahtlikud Kihelkonna mnt Säästumarketis, siis täna on nad Selveris ja Rimis.\nSeda, kui kiiresti äsja tühjaks viidud kaubakärudesse uut toidukraami kogunes, võisime eile pärastlõunal näha Säästumarketis.\nKahjuks on nii, et pea alati, kui leheveergudel tuleb juttu kellegi abistamisest, leidub ikka mõni kitsarinnaline tänitaja, kes nii hädasolijaid kui ka nende aitajaid hukka mõistab. Mõtlemata, et ühel päeval võib temagi abi vajada.\nÕnneks ei pea mõtteviis “igaüks iseenda eest” alati paika ning jätkub neid, kes vabatahtliku tööst rõõmu tunnevad.\nEhk jätkub ka neid, kel täna pärast poekassas käiku on asja toidukogumiskäru juurde. Sinna poetatud küpsisepakk või supipurk annetajat vaesemaks vaevalt teeb, küll aga kulub kellelegi marjaks.\n(Vaadatud 376 korda, sh täna 1)\nLisatud: 17.10.2015 / 07:23\nlapsed olgu näljas,raha kulutatakse looduskaitsele\nLisatud: 17.10.2015 / 08:28\nKõik, mida teed teistele, tuleb intressidega tagasi.\nLisatud: 17.10.2015 / 09:29\nÄriline intressmõtlemine on pisut enesepetmine. Pigem mõelda nii:Elu mõte on olla õnnelik. Õnnelikkus kasvab, kui abistame teisi. Suurendades iga abiteoga õnnelikkuse hulka maailmas suureneb tõenäosus, et abistajad elavad ise ka õnnelikult. ;)\nLisatud: 18.10.2015 / 11:20\nloomulikult me aitame,\naga kas oravate südamed on kivist ?