Eesti malekohtunike ajaveeb: detsember 2009\nAasta viimases Chesscafe veerus tõstatati küsimus, kas partii tulemus võiks sõltuda kasutatavast kellatüübist. Näiteks toodi mingi tavakontrolliga mängitud partii, kus mõlemal jäänud ainult sekundeid. Loomulikult välgutatakse, kohtunikku aga parajasti kohal pole. Siis märgatakse, et mõlemal on aeg läbi saanud. Mäng pannakse seisma ja hakatakse arutama, kas partii on lõppenud viigiga või on esimene ajaületaja kaotanud.\nArt. 6.11 ütleb: Kui mõlemad noolekesed on langenud ja on võimatu kindlaks teham kumb nooleke langes esimesena, siis ...\nb) partii on viik, kui see juhtub mänguperioodil, kus tuleb sooritada kõik ülejäänud käigud.\nDGT kelladega saab esimese ajaületaja kindlaks teha. Tähendab see siis kaotust? Mehaanilistelt kelladelt see välja ei paista. Nii et seal on siis viik?\nGeurti seletuse järgi tulebki niimoodi toimida. Muidugi peab esimese ajaületaja vastasel olema partii võitmiseks piisavalt matejali. Samamoodi toimime ka sellistes välk- ja kiirpartiides, kui on tegemist küllaldase järelevalvega (välkmales igal laual kohtunik, kiirmales kohtunik iga kolme laua kohta). Kui sedavõrd valvsat partii jälgimist pole, leiame toimimisjuhendid art. A4d:\n- noolekese langemise fikseerimiseks peab olema mängija sellekohane taotlus;\n- kohtunik ainult ühe noolekese langemisest märku ei anna, kahe noolekese langemisel aga võib seda teha (ilmselt peaks, kui ta seda näeb);\n- mõlema noolekese langemisel loeme partii viigiks.\nPõhimõtteliselt ei tohiks partii tulemus kellatüübist sõltuda, tegelikult aga kahjuks küll. Geurt soovitab toimida vähemalt nii, et ühel turniiril kasutataks vaid sarnaseid kelli, olgu siis elektroonilisi või mehaanilisi. Isegi võistluskutses peaks juba kellatüüp olema ära märgitud. Vaevalt küll praktikas kusagil nii toimitakse.\nAasta viimaseks nähtud võistluseks oli Ervin Lieberti juubeli välkturniir. Mingil määral nagu rahvusvahelinegi, kui võtta arvesse, et esikoha võttis Markku Hartikainen. Kohtunkutöö seisukohalt pole siiski kirjutada midagi, sest kõik kümme mängijat reegleid tundsid ning kohtuniku põhitööks jäi vaid paaride kokkulugemine ja tabelipidamine.\nNiisiis oleme sellelgi aastal toime tulnud 12 x 12 kommentaariga. Tuleval aastal ilmselt kärbime seda arvu märgatavalt, sest ajaraiskamine on liiga suur ja kasutegur liiga väike.\nPostitaja: Lembit kell 04:02 Kommentaare ei ole:\nMäärustevastasus õiendatagu kohe\nTuleme veel kord viimase Chesscafe veeru juurde. Meil oli juba juttu ühe soomlase küsimustest välkmale kohta. Aga neid on veelgi. Eriti ei usu, et need juhtumid just sellisel kujul oleksid praktilises partiis esinenud, aga ju siis on. Põhimõttelist huvi nad veidi ikka pakuvad. Tegemist on seisudega, kus üks pool teeb määrustevastase käigu, teine vastab sellele ning siis esimene korrigeerib oma võimatut käiku ja teeb samas ka uue käigu.\nÜks seis on selline:\nValged: Kg1, Lc5, Rb3, Ef2, g2 ja h4 (6).\nMustad: Kg8, Lc6, Re7, Ef7 ja g7 (5).\nSiin lööb valge Lc5xh4!?, must vastab sellele Rg6 ning siis paneb oma määrustevastast käiku märganud valge oma lipu c5 tagasi, lööb Lxc6, sest ratsu ju enam lippu ei kaitse ja ongi enamlipuga.\nMuidugi ei tundnud must põrmugi reegleid. 1. Lxh4 oli määrustevastane käik.\nB3c: Määrustevastane käik on sooritatud, kui vastasmängija kell on käivitatud. Vastasmängija võib seejärel enne oma käigu tegemist taotleda võitu.\nNii et must oleks võinud sel hetkel lihtsalt kellad seisma panna ja võitu nõuda.\nKui vastasmängija on oma käigu teinud, ei saa määrustevastast käiku korrigeerida, kui pole vastastikust kokkulepet kohtuniku sekkumiseta.\nPärast käiku Rg6 polnud mustal muud teha, kui valge järgmist käiku oodata. Nüüd ei saanud valge enam midagi korrigeerida. Kui ta lipu h4-lt tagasi c5-le tõstis, siis oli see lihtsalt uus määrustevastane käik ja mustal oleks olnud uuesti hea võimalus võitu taotleda.\nTeine seis pole targem.\nValged: Kg1, Lc6, Eb3, f2 ja g2 (5).\nMustad: Kg8, Vb2 ja b8, Ef7, g7 ja h7 (6).\nSiin teeb valge lipp ratsukäigu Lc6-a7, mille järel must mängib Vb8xb3. Siis avastab (?) valge jällegi, et tema käik oli määrustevastane ja asetab lipu c6 tagasi, pannes siis käiguga Lc6-c8 ka mati.\nÕige toimimise korral oleks must võinud muidugi pärast määrustevastast La7 käiku võitu taotleda, teine kord aga avanes võidu taotlemise võimalus pärast valge lipu tagasitoomist oma endisesse asupaika ehk tegelikult seega pärast uut määrustevastasust.\nMeenutan, et tegemist oli kiirmalega. Tavamales on korrektiivideks aega märksa rohkem.\nSoomlane väidab ka, et oli tähelepanelikult jälginud välkmale MM-i videosid. Tema imestuse on esile kutsunud suurmeistrite kummaline viis etturit lipustada. 7. real olnud etturi asemel pannakse lipp 8. reale ja võetakse seejärel ettur 7. realt ära, ilma et see oleks 8. real käinudki.\nOmeti ütleb ju art. 3.7e: Kui ettur jõuab oma algseisust kõige kaugemale reale ... Aga ei jõudnud ju.\nEga selline lipustamine tõepoolest reeglitele täielikult vastav ole, aga ometi on seda üldiselt aktsepteeritud. Niivõrd, et seda nüüd isegi elektroonilised demonstratsioonlauad aktsepteerivad. Kord vist juba kirjutasin sellest, et Sevillas 1987 lõpetas selline käik partii demonstreerimise selleks õhtuks hoopis.\nKõigepealt kõigile ilusaid alanud pühi!\nLasksin silmad üle veel mõnedest FIDE kongressi materjalidest, mis võiksid kohtunikele huvi pakkuda.\nÜks küsimus, millega korduvalt tegeldud, on paarimine ja paremusjärjestuse määramine maleolümpiatel. Liiati loevad mitmed FIDE organid seda oma pädevusse kuuluvaks ja nad ei tarvitse põrmugi ühtviisi otsustada. Sel juhul loeb lõpuks see, mida arvab asjast Peaassamblee või Täitevnõukogu.\nTehnilise halduse paneel leidis, et 2010. a. maleolümpial ei peaks paarimissüsteemis olulisi muudatusi toimuma. Jääb püsima võistkondade järjestus matśipunktide järgi, põhimõte on aga, et nii paarimisel kui ka kohtade jagamisel peaks toimitama ühtviisi. Algjärjestuses võetakse arvesse igast võistkonnast 4 mängijat. Kui saadakse ühesugune tulemus, läheb arvesse ka 5. mängija, kui võrdsus ikkagi püsib, siis võetakse appi tähestiku järjekord.\nPärast iga matśi pannakse järgmise vooru paarimiseks võistkonnad ritta matśi- ja partiipunktide, seejärel aga vajaduse korral 5. mängija reitingu ja tähestiku järgi. Kui lõppjärjestuses on matśipunkte võrdselt, peaksid paneeli arvates lugema partiipunktid, seejärel vastasvõistkondade matśipunktide summa ilma nõrgimata, lõpuks aga Sonneborn-Bergeri punktid, mis tähendab iga vastase vastu saadud matśipunktide arvu (v. a. selle vastu, kes sai vähim matśipunkte) korrutamist partiipunktide arvuga, mis selle vastase vastu saadi.\nTehniline komisjon paigutas jagamisel pärast partiipunkte omavahelise kohtumise tulemuse.\nKui võtame aga kätte olümpia paarimisreeglid, kuhu sellel kongressil tehtud parandused on juba sisse kirjutatud, siis seal näeme, et Sonneborn-Bergeri punktid seisavad isegi partiipunktidest eespool. Küllap siis ei jäänud Täitevnõukogu paneeli ega komisjoni seisukohtadega nõusse ja pani maksma oma arvamuse.\nLeiti, et ühele voorule hilinenud võistkond võib järgmises voorus ikkagi mängida. Õhku jäi küsimus, kas matśi võib alustada ka kolme mängijaga.\nMis puutub bye´sse (mittemängimine võistkondade paaritu arvu tõttu) või lihtsalt mängimata matśi (kui vastased õigeks ajaks kohale ei ilmunud), siis need loetakse viigiks võistkonna enda vastu. Krause tegi ettepaneku lugeda mängimata partii mitte viigiks isendaga, vaid partiiks virtuaalse vastasega, kellel oli enne partiid niisama palju matśipunkte kui kohaloleval mängijal. Virtuaalse partii ta võidab, iga järgneva vooru eest aga hakkab ta saama pool punkti. See ettepanek aga rakendub alles 2012. a. olümpiast.\nPostitaja: Lembit kell 03:00 Kommentaare ei ole:\nNõuded śveitsi süsteemile\nFIDE kongressi ajal Kallitheas oli koos ka śveitsi süsteemi paarimise komitee. Seda juhib juba pikka aega sakslane Christian Krause, kellega mul oli võimalus koos töötada juba Malta olümpial 1980. Dokument, mis kinnitati kannab pealkirja Üldreeglid individuaalseteks śveitsi süsteemis turniirideks. Ega selles uut peaaegu polegi. Võtkem võrdluseks kasvõi Paarimiskriteeriumid meil 1997 avaldatud Male reeglitest.\nAsi on aga selles, et śveitsi süsteemi variante on seoses arvutipaarimise programmidega järjest juurde tulnud. Tekib küsimus, kas on nende hulgas sellist ainuõiget, mida peaks tingimata kasutama kuni pisimate detailideni. Nagu neist reegleist nähtub, siis ei ole. Küll aga on olemas teatud piirid, millest väljumine seab paarimise õigsuse juba kahtluse alla. Ja muidugi peame ühe turniiri raames toimima rangelt ühtviisi. Aga piirid, mida paarimisel ületada ei tohi, seisavadki kinnitatud reeglites. Niisiis:\nÜldreeglid individuaalseteks śveitsi süsteemis turniirideks\nMiinimumnõuded, millest tuleb kinni pidada igal śveitsi süsteemis turniiril, et seda vaadeldaks õiglase süsteemina, on sellised:\na) Kaks mängijat ei tohi kohtuda rohkem kui ühel korral.\nb) Kui mängijate üldarv on paaritu või muutub paarituks, jääb üks mängija paarimata. Tal pole vastasmängijat ega malendite värvi ja ta saab 1 punkti mänguta /bye/.\nc) Mängijat, kes on saanud punkti mänguta kas mängijate paaritu arvu tõttu /bye/ või seetõttu, et tema vastasmängija ei ilmu õigeaegselt kohale, ei saa uuesti jätta vabaks.\nd) Ühegi mängija värvide erinevus ei tohi olla suurem kui 2, välja arvatud siis, kui mängijal on viimaseks vooruks 50 % või rohkem punkte ja see aitab vältida uusi liuglejaid.\ne) Ükski mängija ei saa sama värvi malendeid 3 korda järjest, välja arvatud siis, kui mängijal on viimaseks vooruks 50 % või rohkem punkte ja see aitab vältida uusi liuglejaid.\nf) Värvide määramine alanevas tähtsuse järjekorras:\nrahuldada mõlema värvieelistused,\nrahuldada tugevam värvieelistus.\ng) Kahe omavahel paaritud mängija punktide erinevus peab olema võimalikult väike, ideaalselt aga null.\nh) Paarimisreeglid peavad olema nii läbipaistvad, et paarimise eest vastutav isik saaks neid seletada.\nJa ongi kogu tarkus. Kui neist reegleist kinni peame, siis on kõik korras.\nFIDE kongress oli Kallitheas koos oktoobri keskel. Nüüd on nähtavale ilmunud selle protokollid. Kuigi olümpiatevahelised kongressid põhidokumente ei uuenda ja kõiki faile näha ei õnnestunud, tasub siiski neile materjalidele pilku heita.\nRC (s. o. reeglite ja turniirimääruste komitee) oli koos neli tundi, osalejaid 27, neist suurem osa küll komiteesse mittekuulujad. Üsna mitmete praeguste tegelastega puutusin kokku ka enda RC-sse kuulumise aastatel. Arutluste käigust on protokollis olev info üsna napp. Mõnda otsustest.\nGijsseni ja Krause ettepanekul ei arvestata kohtade jagamisel enam edaspidi voorujärgsete punktide summat. Minu arust võiks see ikkagi olla vähemalt nendel juhtudel, kui kõigil mängijail pole võrreldavaid reitinguid. Liiati võivad mängijad turniiritabelist need summad lihtsalt välja lugeda.\nGijssenile ja Markkulale tehti ülesandeks esitada ettepanekud kohtade jagamise süsteemide järjestuse kohta FIDE ametlikel individuaalvõistlustel. Seni sellles suhtes ühtlust pole.\nSeoses turniirimäärustega arutati vist kõige rohkem kapteni rolli võistkonnavõistlustel. Markkula oli teinud ettepaneku keelata igasugune kapteni sekkumine partiisse ära ja seepärast eemaldada määrustest ka art. 15b. Lõpuks jäi see siiski veidi kohendatult alles. Kapten võib mängijatega suhelda ainult kohtuniku kaudu või selle juuresolekul, rääkida tuleb kohtunikule arusaadavas keeles. Kapten võib vaid lühidalt öelda mängijatele, et nad võivad viiki pakkuda või vastu võtta või et nad võivad alistuda. Kapteni roll võistlustel peaks olema eelkõige halduslik. Kohtunikud hakkavad kaptenitele vajadusel näitama punast kaarti.\nPõhjalikult hakkab RC turniirimääruste ja tippturniiride reeglitega tegelema tuleval aastal Hantõ-Mansiiski olümpia ajal. Siis kinnitab Peaassamblee ka nende dokumentide uued tekstid, mis hakkavad kehtima 1. juulist 2011.\nVeidi muudeti maleinventari kohta käivaid nõudeid. Mängulaua suuruseks peaks olema 100-120x80-83 cm, kõrguseks endiselt 74 cm. Malelaua väli peaks olema 5x5 või 5,5x5,5 cm, mis sobivat 9,5 cm kõrgusele kuningale.\nLähtudes sellest, et tervelt 90 % küsimustest moodustavat need, mis seotud kiir- ja välkmale ajapuudusega, tuleb üks soomlane viimases Chesscafes välja seisukohaga, et vähemalt tähtsamaid partiisid tuleks välkmales hakata mängima arvuti kaudu. Kohtunikke, kes niigi võivad partiisse sekkuda vaid erandjuhtudel, poleks siis üldse tarvis.\nGeurt Gijssen leiab, et professionaalide võistlustel võiksid arvutid kasulikud olla (näiteks kasvõi Amber-turniirid pimemales, kus mängijale näha küll vaid tühi laud), aga sedavõrd radikaalsete meetmete järgi ta esialgu vajadust ei näe. Ei välkmale MM-l Moskvas ega Kasparovi - Karpovi matśil Valencias polevat olnud mingeid intsidente. Esimesel neist võistlustest oli partiiks aega ainult 3, teisel 5 minutit, aga mõlemal juhul andis iga käik juurde 2 täiendavat sekundit. Fischeri kontrollis ja lisasekundites näebki Geurt pääseteed, olgu neid siis kasvõi sedavõrd vähe. Sama käib ka armageddoni (äkksurma) partiide kohta.\nÜks Geurtile saadetud küsimusi oli selline: Valgel on laual Ke5 ja Re6, mustal Kb8 ja Rc8. Mängitakse ajakontrolliga 5 minutit partiile (lisanditeta). Valgel on jäänud 20 sekundit, mustal terve minut. Käigul olles seiskab valge kellad ja taotleb viiki, teatades, et liigutab vaid kuningat, matti aga sellele niimoodi teha ei saa. Must võiks loota vaid sellele, et valge aeg kuninga liigutamisega üle läheb.\nLoogiline küll, aga ega saanud Geurtki siin vastates reeglitega vastuollu minna. Koodeksi art. 10.2 välkmales ei kehti ja selle alusel viiki taotleda ei saa. Surnud seisuks art. 5.2b tähenduses seda seisu pidada ei saa, sest mingi võimaliku määrustepäraste käikude seeriaga on matiseis võimalik. Kohtunikul pole siin muud teha, kui kellatablool sekundite vähenemist jälgida. Kui oleksid olnud mingid lisasekundid, oleks ilmselt kohe viiki lepitud.\nAnaloogiline on olukord ka kahes Iraanist saadetud seisus:\n1) Valged: Kc8, Vf4 (2). Mustad: Kc3, Vg6 (2).\n2) Valged, Kf6, Og5, Eg2 (3). Mustad: Kg8, Og6, Ef7 (3)\nNeil juhtudel on valgele jäänud 15, mustale 25 sekundit. Loomulikult tahaks valge viiki, must aga partii jätkamist. Ja siingi tuleb partiisid jätkata ja anda kelladele otsustav roll.\nPostitaja: Lembit kell 07:03 Kommentaare ei ole:\nKohtunik ja viik\nTänane Chesscafe kohtunikeveerg tegeleb suuremalt jaolt välkmalega. Mida me sealt veel teada saame või õigemini endale kinnitust saame?\nÜks käsitletud teemasid on viikileppimine, kui selleks on vaja kohtuniku nõusolekut. Art. 9.1a ütleb teatavasti: Võistluse reeglid võivad ette näha, et mängijad ei tohi leppida viiki enne kindlaksmääratud käikude arvu või ei tohi seda üldse kohtuniku loata. Sellist luba vajati ka hiljutisel Tali mälestusturniiril.\nSellel juhul peaks sündmuste järjekord olema selline:\n1) mängija teeb käigu,\n2) mängija pakub vastasele viiki,\n3) mängija seiskab oma kella ja käigustab vastase oma,\n4) vastane kaalub, kas pakkumine vastu võtta või mitte,\n5) kui ta pakkumist aktsepteerib, siis seiskab ta kellad ja informeerib kohtunikku,\n6) kohtunik otsustab, kas anda nõusolek viigiks või mitte.\nÜldiselt polevat Geurt Gijssenil peakohtunikuga probleeme olnud. Oli aga juhtumeid, kus ta oma nõusolekut ei andnud ja mängijad pidid partiid jätkama.\nSvidler ja Ivantśuk hakkasid seejärel käike kordama, mille järel viigi fikseerimine oli paratamatu, Carlsen ja Aronian jõudsid järgmise 6 käiguga seisu lihtsustada, misjärel polnud keeldumiseks enam alust.\nEriti peatus Geurt Leko ja Ivantśuki partii juuures. Kui Ivantśuk 28. käigul viiki pakkus, oli tal veel jäänud 1 tund 8 minutit, Lekol 30 minutit. Leko kulutas ettepaneku kaalumisele 10 minutit ja andis siis nõusoleku. Millegipärast oli Geurt teisel arvamusel (vaevalt see otsus eriti põhjendatud oli või tahtis ta kohtuniku tähtsust rõhutada?). Kui Leko aga ütles, et ta on siis asjatult 10 minutit kulutanud, leidis Geurtki, et nii pole tõepoolest aus jätkata ja fikseeriski viigi. Õige otsus, aga ega oma seisukoha sedavõrd kiire muutmine kohtuniku autoriteedile eriti positiivselt mõju.\nMulle näib, et see partii muutis RC esimehe suhtumist algul tsiteeritud artiklisse 9.1 üldse. Vaevalt, et kohtunik on enamasti pädev laual olevat seisu autoriteetselt hindama. Söandan vanade mälestuste põhjal väita, et Geurti maletamisoskus on minu omaga ligikaudu samasugune. Kohtunikul on turniiril siiski teistsugused ülesanded. Niisiis pole võimatu, et koodeksi järjekordsel ümbertegemisel tuleb Geurt välja ettepanekuga ära jätta art. 9.1 lõpuosa: või ei tohi seda üldse kohtuniku loata.\nJa ka selles suhtes, mis puudutab viikileppimist enne mingil turniiril selleks kindlaksmääratud minimaalset käikude arvu, tuleb arvestada, et käikude arvust sõltumata tuleb viigiks lugeda korrektsed taotlused seisu kolmekordse kordumise või 50 käigu reegli alusel, muidugi siis, kui vastase laualolevate malenditega on matitegemine võimalik.\nPostitaja: Lembit kell 05:45 Kommentaare ei ole:\nJäin sellel nädalal kommentaari kirjutamisega hätta. Lasksin küll iga päev silmad üle kõigist internetilehtedest, kust varem olin midagi kommenteerimiseks leidnud. Oli üks ameeriklaste juhtum, aga seda vaatlema hakates ilmnes, kuivõrd erinev ikkagi USA koodeks FIDE omast on, ameeriklaste vaidlused käisid aga eelkõige (nende) koodeksi ühe või teise tõlgenduse ümber. Siis vaatasin, et austraallased on jällegi eetikakoodeksiga tegelema hakanud ja tõlkisin selle enam-vähem ära. Siis aga ilmnes, et parandused kipuvad vaid vormilist laadi olema, mis meile vaevalt huvi pakuvad. Liiati ei tea ma, kas Eesti Maleliidu eetikakoodeks kehtib või mitte. Kunagi sai see just austraallastest eeskuju võttes paika pandud, aga mitu aastat pole ma enam selle avaldamisest ega rakendamisest midagi kuulnud. Ehk järgmisel nädalal olen tähelepanelikum.\nTäna käisin ilmselt aasta viimasel turniiril. Jälle Lasnamäel. Mullusest oli aasta tagasi pikemalt juttu (14. XII 2008 Ühest kiirturniirist). Ega nüüdki asjad palju teisiti olnud. Lihtsam oleks küll pidanud olema, sest mulluse 90 asemel oli tänavu vaid 35. Aga eriti ei olnud.\nLasteturniiril olid nagu ikka probleemiks määrustevastased käigud. Lähtusin meie kohtunikekogu juhisest: 2 hoiatust ilma aegu korrigeerimata (kui vastasel veel üle 5 minuti aega), siis kaotus. Osuteid ei tulnud küll kordagi tagasi lükata, aga määrustevastaseid käike oli ikkagi lausa massiliselt. On muidugi tuleandmisi, mida tõepoolest on raske märgata, aga kui ikka lipp või vanker mööda vaba rida või liini kuningale tuld annavad, aga vastaspool seda ei märka, siis on midagi küll korrast ära. Selliseid juhtumeid oli ülirohkesti. Igatahes tuli pidevalt asjadesse sekkumiseks valmis olla.\nMullu märgitud ühe poole kaht järjestikust käiku seekord küll silma ei hakanud, seevastu oli korduvalt tegemist malendite puudutamisega. Üks süüdistab teist, vastane eitab. Kohtunikul pole tavaliselt sellistes 1: 1 olukordades teha midagi, ehk vaid veidi tähelepanelikumalt peaks siis asjade käiku jälgima.\nPalju oleneb võistlustel kasutatavast inventarist, eriti kelladest. Seekord jäin hätta ... mehaaniliste kellade keeramisega. Peaks nagu omajagu kogemusi olema, aga seekord neist ei piisanud. Lõpuks saime ikkagi turniiriga hakkama.\nTagasiteel tegin põike Apollo raamatupoodi. Jäin veidi sirvima David Johnsoni raamatut "Valge kuningas ja punane lipp" - esmapilgul huvipakkuv teos nõukogude male telgitagustest, kaanel mängimas Botvinnik ja Reshevsky. Pilk langes Karpovi - Kasparovi matśidele, millega veidi tegemist olnud. Teise matśi kohta väideti, et see olevat peetud ametiühingute maja sammassaalis nagu esimenegi. Ei tea, mina käisin vaid Tśaikovski kontserdisaalis. Edasi räägiti välisminister Śevardnadźe rollist avatseremoonial ja tema selgest asumisest ühe mängija poolele.\nEi tea, seda meest polnud seal küll näha, pole teda pildilgi, kus kõik tähtsamad tegelased peal. Tähtsaimaks meheks oli tollane kultuuriminister Demitśev. Subjektiivsed hinnangud on muidugi iga autori enda anda, detailide suhtes tuleb aga seda raamatut lugedes küll ettevaatlik olla.\nEesti Olümpiakomitee tähistas sel nädalal oma 86. aastapäeva. Sel puhul jagas EOK järjekordselt ka oma hõbedasi medaleid. Nende kuue saaja nimekiri oli seekord üsna kirju ja kummalinegi. Ära mahtusid sellesse August Englas, Erki Nool, Eha Rünne, kunagine Eesti spordijuht Heino Sisask, jalgrattakohtunik Madis Lepajõe ja mina ka (järjekorranumbriga 26). Vaevalt et ma sellesse ritta sobin, tõin vaid näite, et viimasel ajal on meil ka spordikohtunikke hakatud ära märkima.\nPostitaja: Lembit kell 11:55 Kommentaare ei ole:\nPolnud juba mitu aastat kiirmale meistrivõistlustel tegutsenud. Täna usaldati minu hoolde naised ja seeniorid. Siinkohal siis mõned märkmed.\nJuhend ütles, et kellad käivitatakse 10 minutit pärast paarimise avalikustamist. Iga mängija, kes ilmub malelaua juurde 5 minutit pärast mänguaja algust, kaotab partii. - Siin mingeid probleeme polnud. Ei märganud ühtki juhtumit, kus keegi oleks mängulaua juurde hilinenud. Valdav osa partiisid algas tegelikult juba enne vooru ametlikku algusaega. Ei näinud mõtet seda keelata, kui mõlemad juba laua taga olid. Kord pidin kella seiskama, kui keegi oli enne ametlikku algust ka vastasmängija kella käima pannud.\nMobiilihelinatele lähenes juhend paindlikult (kohtunik otsustab karistuse), nii nagu see meie kohtunikekogu koodeksitõlgendustes kirjas on. Õnneks ükski mobiil ei helisenud, mis vabastas mind otsustamisest.\nMäärustevastaste käikude eest olid karistused ette nähtud nii nagu koodeksis: 2 korda vastasele 2 minutit, siis kaotus. Palusin turniiri avamisel mängijaid, et nad valekäike ei teeks, sest kiirmales on kellade korrigeerimine küllalt tööd ja aega nõudev. Vist mõjus, sest määrustevastaste käikude pärast polnud mul kordagi vaja kellanäite muuta. Mis ei tähenda, et kelladega üldse poleks olnud mingit vaeva. Mõned neist olid oma aja juba üsna ära elanud ega tahtnud käima hakata või kippusid näidud jälle nullile tagasi minema. See ehk peamine probleem oligi.\nTavaliselt jälgivad kiir- ja välkmales mängijad üsna tähelepanelikult mõlema poole kellanäite.\nAga on ka erandeid. Ühe vanema mängija vastaste mõtlemisajad said kahel korral otsa, nii et mitu minutit oli mõlemal juhul 0:00 selgelt ekraanil. Kummaski partiis ei teinud kumbki vastane asjast väljagi. Seisin paar minutit laua juures ja oli kange kiusatus mehi vähemalt müksata, et nad ekraanile vaataksid, aga ei, koodeks keelab kohtunikul niisuguse märguandmise kindlalt ära, kuna aeg oli ju läbi ainult ühel mängijal. Lisasekunditega kontrolli puhul võiks ju nii kuitahes kaua mängida. Käisin vahepeal teisi partiisid vaatamas ja tulin tagasi, aga midagi polnud muutunud. Õnneks lõpuks ikkagi mõlemas partiis aja otsasaamist märgati.\nÜhel laual tekkis lõppmäng vanker ja oda vankri vastu. Millal just täpselt, seda ma ei märganud, aga pikka aega käis manööverdamine, kus nõrgem pool esialgu kõik matistamiskatsed edukalt pareeris. Mida peaks sel juhul tegema vähemodaga mängija ja kohtunik? Ilmselt on pääsetee 50 käigu reeglis. Arvan, et mängija võiks ise valjusti käike lugeda, kuigi loomulikult võib ta seisule juhtida ka kohtuniku tähelepanu. Kui kohtunikul on võimalik, siis võib ta ise käike lugema hakata, veel parem kui ta saab selleks mingit abijõudu kasutada. Omaalgatuslikult vist kohtunik asjade käiku sekkuda ei tohiks (50 käigu reegel annab ju ainult võimaluse viigitaotluseks, ei sunni aga ilmtingimata partiid lõpetama). Selles partiis tekkis lõpuks olukord, kus matti enam vältida ei saanud.\nKüll pöörduti minu poole ühes teises partiis, kus lahkvärvilised odad üsna sihitult laual liikusid. Sealgi on kohtunikul ju võimalik fikseerida viik ainult siis, kui ta on veendunud seisu 3-kordses kordumises või 50 käigu täissaamises. Nii ei saanud ma korrapealt mingit ametlikku otsust langetada. Küsisin vaid vastasmängijalt: "On see viik?". See mõjus ja saime viigi kirja.\nPaaril korral tuli mängijaile meenutada, et ka kiirmales kehtib üldine reegel "puudutatud - käidud".\nJa veel: nii kohtunikud kui ka mängijad peavad juhendi enne turniiri korralikult läbi lugema. Uurisin hoolega, kuidas toimub matś esikoha jagamise korral ja kartsin juba, et ma sellisest matśist ei pääse. Jätsin vaid tähelepanuta, et selle matśi toimumise eelduseks on mitte ainult punktide, vaid ka koefitsientide (antud juhul siis voorujärgsete punktide summade) võrdsus. Kui selle olin selgeks saanud ja seejärel mõlema turniiri võitjatele õnne soovisin, ütlesid mõlemad kindlalt, et nemad veel võitnud pole. Keegi võis kummalegi tõepoolest turniiripunktidega järele jõuda, voorujärgsed punktid olid asja aga juba selgeks teinud. Nii polnud nemadki lugedes sellele detailile tähelepanu pööranud.\nAga vist läks kõik enam-vähem normaalselt. Minevikust meenub mulle isiklikult kõige raskemana 2001. aasta turniir.\nPostitaja: Lembit kell 09:27 Kommentaare ei ole:\nMaailma karikavõistlustel Hantõ-Mansiiskis on tähelepanu leidnud kahe Hiina noormehe väljalangemine turniirilt. Wang Yue ja Li Chan olid esimesed kiirpartiid Gaśimovi ja Bacrot´vastu viiki mänginud ja siis suitsetama läinud (teine neist olevat selle asja alles Siberis ära õppinud). Kui nad teiseks partiiks tahtsid oma mängulaudade taha istuda, selgus, et kellad olid jõudnud juba 2 minutit käia ja seetõttu on neile juba kaotused fikseeritud. Peakohtunik ütles, et tuleb järgida reegleid. Otsus on lõplik seda enam muuta ei saa. Tuleb seda aktsepteerida ja uueks partiiks valmisuda. Nii noormehed tegidki. Aga needki partiid lõppesid neile kurvalt ja võistlus oligi selleks korraks läbi.\nFIDE võistlustel on varemgi reeglitest pedantselt kinni peetud ja märksa väiksema hilinemise eest kaotusi fikseeritud. Millest siis tähelepanu sellele juhtumile? Tavaliselt on olnud tegemist hilinemisega tavapartiidele, mille algus on reglemendiga täpselt paika pandud. GM Oniśtśuk: "Kui mängija teab, et partii algab kell 15 ja ta tuleb 15.01, siis kaotab ta teenitult. Põhjus ei loe."\nTie-break´idel võib aga sellel turniiril olla kuni 14 täiendavat partiid. Nende algusaegu pole eelnevalt kindlaks määratud, sellest ka võimalikud arusaamatused. Keegi võib partii lõpetada paari minutiga, teised mängivad terve tunni. Mängijad võivad sel ajal olla mitte ainult suitsetamiskohas, vaid ka näiteks tualetis või baaris.\nSeekord olevat kohtunikud hoiatanud, et partiid algavad 3 minuti pärast ja uuesti siis, kui oli jäänud veel viimane minut. Näib aga, et seda tehti vaid turniirisaalis. Kui mängijad neid hoiatusi kuulsid ja ikkagi mängulaudade taha ei läinud, siis pole muidugi mingit vabandust. Kuigi on kirjutatud, et vene keelt hiinlased ei osanud põrmugi ja inglise keeltki vaid minimaalselt.\nNii jääb taolistel turniiridel põhiprobleemiks mängijate teadustamine partiide algusest. Kommentaarides on eelkõige peetud vajalikuks kasutada suuri tabloosid, kus kogu vajalik info kirjas. On aga kirjutatud ka igale mängijale antavast spetsiaalsest seadmest, mis vajalikul momendil vibreerima hakkaks. Selleks ajaks oli mängu jäänud veel 10 paari. Ehk ei teinud kohtunikud ka omalt poolt kõike, et partiid normaalselt algaksid.\nMuidugi on endiselt hääli, et hiinlastele määratud karistus oli sellise tasemega mängijate jaoks liiga range. Wang Yue vastane GM Bacrot leiab, et optimaalne karistus oleks võinud olla rahatrahv. Pidev stress kimbutab mängijaid niikuinii kogu turniiri vältel, nüüd lisandub sellele veel hirm hilinemise pärast. Bacrot väidab, et olevat isegi korraks mõelnud, kas ta ei oleks pidanud kolmandas partiis kaotama ja śansid võrdsustama, aga ta jõuab siiski õigele järeldusele: reeglid on reeglid, millest tuleb kinni pidada, ükskõik kui halvad need ka poleks.\nSuurmeistrite turniiriaegsetes intervjuudes on korduvalt kostnud arvamusi, et tie-break´ide osa on sellel turniiril väga pikaks venitatud. Pealegi tundub partiide arv mõnedele kummaline: miks 2 tavapartiid, siis 4 kiirpartiid ja siis 2 välkpartiid. GM Griśtsuk on soovitanud mängida viigi korral vaid kiirpartiisid (20 min. partiile) või siis jätkata pärast tavapartiisid 4 kiir- ja 6 välkpartiiga, millele siis vajadusel järgneks armageddon. GM Karjakini arvates eeldaks praegune tie-break´ide süsteem suuremat vabade päevade arvu.\nSiin-seal leiab internetist üsna teravaid ütlemisi. Nii oli ühel Saksa veebilehel hiinlastest kõnelnud kirjatüki pealkirjaks "Timukas kohtuniku asemel" ja selles väideti, et ülemaailmne kaoseliit (=FIDE) olevat jõudnud sügavaimasse madalseisu. Muidugi ei muutu lähiajal midagi ja seda peavad kohtunikudki arvestama. Eesti meistrivõistlustel on reeglid märksa liberaalsemad.\nPostitaja: Lembit kell 03:48 Kommentaare ei ole:\nPrantslaste kohtunikelehel jätkab nende nüüd juba endine kohtunikekogu esimees Stephane Escafre vastamist kohtunike poolt tõstatatud küsimustele. Viimasel ajal on neid olnud vähe ja vastuste avaldamine üsna ebaregulaarne. Mingisuguse pildi kolleege huvitavatest asjadest nendest saame, kuigi meie jaoks uut vist peaaegu pole.\nViimane seal tõstatatud juhtum on üsna ligilähedane sellele, mida eelmistes kommentaarides vaatlesime. Sedakorda on tegemist välkpartiiga. Kahel suurmeistril on jäänud viimased 10-15 sekundit. Üks neist paneb etturi 8. reale ja vajutab kella. Vastane vajutab kella tagasi ja küsib (bulgaaria keeles): "Mis nupp see on?". Siis leiab mängija kusagilt lipu, aga selle toomisega läheb aega ja kohe saabki see otsa. Vaidlusi polnud, aga üks pealtvaataja ütles, et mängija oleks pidanud seiskama kellad ja küsima kohtunikult lippu. Kohtunik vastas, et muundamata jätmine on määrustevastane ja mängija oleks ikka pidanud võidu saama.\nÜhtlasi meenutatakse siin ka Radźabov - Smeetsi partiid, millest meilgi paaril korral juttu olnud (1. II Saalomonlik otsus, 17. IV Veel kord ühest partiist). R. lükkas võiduseisus olles laualt vastase oda maha ja vajutas vastase kella. S. vajutas selle tagasi ja R. aeg läks üle. Kohtunikud soovitasid (?) mängijail viiki leppida, nii läkski.\nMida ikkagi teha, kui käik pole korrektselt tehtud? Ega Escafre´ilgi muud teha polnud kui üldiselt teadaolevat korrata: reegel on lihtne. Lõpetamata muundamine loetakse määrustevastaseks käiguks. Välkmales võib vastane sel juhul taotleda võitu. Kui muundamist ei lõpetata oma ajast, võib vastane pikemate kontrollide puhul kella tagasi vajutada. Kui aga malendit, milleks ettur kavatsetakse muundada, käepärast pole, võib malendi otsimiseks kellad seisma panna, võib aga lippu ka kohtunikult küsida. Kui mingid malendid seisavad halvasti, tuleb need süüdlasel korda seada oma ajast. Mis aga puutub Radźabovi ja Smeetsi partiisse, siis selles langetatud otsus kuulub Escafre´i arvates rohkem diplomaatia kui justiitsi valdkonda.\nMida veel küsimustest ja vastustest leiame?\nKas partiis on tähtsam matt või noolekese langemine?\nKui langeb nooleke ja siis antakse matt, on nooleke tähtsam.\nKui antakse matt ja siis kukub nooleke, loeb matt.\nKui mängija on matikäiku tegemas, aga pole veel malendit käest lahti lasknud, loeb nooleke.\nKui mõlemad tegevused on täiesti üheaegsed, loeb see, mis leiab aset malelaual, seega siis matt.\nMis saab kuninga tullejätmisel? On see samavõrdne matiga?\nTegemist on vaid määrustevastase käiguga. Välkmales see küll kaotab, pikemas partiis aga toob vaid vastasele 2 lisaminutit. Tule ütlemise kohustust pole. Kui unustate kuninga tulle, ei tohi vastane seda lüüa, sest see oleks omakorda määrustevastane käik. Tuleb vaid teatada, et kuningas on tules.\nKäiku võib üles kirjutada alles pärast selle tegemist. Ainsaks erandiks on viigitaotlused (käigukorduste puhul või 50 käigu reegli rakendamisel). Seal on vaja käik kõigepealt protokolli kirjutada.\nOngi vist kõik prantslaste viimase aja tarkused.\nPostitaja: Lembit kell 12:32 Kommentaare ei ole:\nNädalapäevad tagasi esitati austraallaste kodulehel arutamiseks järgmine juhtum: Ajakontrolliks on 1 tund partiile. Kummalgi on jäänud vähem kui 5 minutit aega, selle piiri ületamisel on mõlemad märkimise katkestanud. Valge lükkab oma etturi 8. reale, siis vajutab kella, seejärel aga paneb lipu lauale (vaadake toimingute järjekorda!). Must taotleb võitu vastase määrustevastase käigu tõttu. Valge ütleb: "Okei!", siis aga läheb otsima kohtunikku, et see asjasse selgust tooks. Tagasi tulles selgub, et must on vahepeal nupud segamini ajanud. Valge kinnitab, et määrustevastane käik ei tähenda siin kaotust ja ta on päri vaid sellega, et vastasele paar-kolm minutit juurde antaks. Partiid ei olevat ta alla an´dnud, kuigi must seda väidab. Partiid on võimalik rekonstrueerida. Rekonstruktsioon näitas muide, et valge oli võidule üsna lähedal. Must polnud valmis partiid jätkama. Mis siis nüüd?\nNiisiis puutume siin jällegi kokku väljendite ja źestide ebamäärasusega nagu alles hiljuti vaadeldud juhtudes. Austraalia kolleegid on üksmeelsel arvamusel, et seekord "okei!" küll alistumist ei tähendanud, vaid ainult seda, et valge nõustus määrustevastase käigu tegemisega. Käesurumine oleks antud juhul küll asja selgemaks teinud.\nKeegi neist ironiseeris, et kui satud halba seisu, on vaja öelda, et tood endale tassi kohvi, ja küsida vastaselt, kas tema ka tahab. Siis lisa: "Sa ju alistud, eks?" ja kui vastane ütleb "Okei", siis teata partii tulemus kohe kohtunikule.\nTavamales (nagu seda nüüd ka ühetunnine kontroll on) ei vii üks määrustevastane käik veel partii kaotusele. Täpse tegevusjuhendi annab meile art. 7.4:\na) Kui partii ajal leitakse, et on sooritatud määrustevastane käik, kaasa arvatud vastasmängija kuninga löömine või muundamisnõuete mittetäitmine, tuleb taastada seis, nagu see oli vahetult enne määrustevastasust. Kui seisu, mis oli malelaual vahetult enne seda, kui tehti määrustevastane käik, ei saa kindlaks teha, jätkub partii viimasest kindlakstehtavast seisust enne määrustevastasust. Kellanäidud tuleb korrigeerida vastavalt artiklile 6.13. Määrustevastast käiku asendava käigu kohta kehtivad artiklid 4.3 ja 4.6. Seejärel partii jätkub sellest ennistatud seisust.\nb) Artiklile 7.4a vastava tegevuse puhul annab kohtunik kahe esimese määrustevastase käigu eest vastasmängijale kummalgi juhul kaks minutit täiendavat aega...\nVastavalt sellele toimimegi. Läheme tagasi seisuni, mis oli vahetult enne etturi muundamist (määrustevastasus seisnes ju muundamisnõuete mittetäitmises). Kellad uuesti käima. Valge peab nüüd ikkagi etturiga käima ja asendama selle teise malendiga. Mustal on õigus saada 2 minutit täiendavat aega. Kui isegi tõenäolist seisu poleks taastada õnnestunud, oleks kohtunik pidanud langetama otsuse lähtudes olukorrast ja oma kogemustest. Aga 5 minuti piirini olid ju protokollid (arvatavasti?) korras.\nKas peaks karistama ka musta? Malendite segiajamine võis ju partii võimaliku jätkamise kahtluse alla seada. Seepärast on mõned arutlejad leidnud, et ka valge ajale tuleks lisada 2 minutit. Selline otsus on õigustatud. Ometi peaks kohtunik eelnevalt kujundama oma arvamuse, kas must tõesti arvas, et partii on juba lõppenud.\nArutluse käigus tehti etteheiteid ka kohtunikele: miks neid polnud laua juures ja miks nad partiid üles ei kirjutanud. Muidugi oleks see olnud nende kohus, samal ajal aga peab arvestama, et mitmel laual võisid üheaegselt olla analoogilised olukorrad. Aga mingeid abilisi leiaks ikka ja austraallaste idee oli, et miks mitte panna partiid üles kirjutama seda pealtvaatajatena jälgivad teised mängijad. Pole ise seda moodust kunagi kasutanud, aga võimalus ju oleks.\nKui üks mängija keeldub kohtuniku poolt taas mängu pandud partii jätkamisest, pangu kohtunik tema kell käima ja siis on mängija oma asi, mida ta teeb.\nKeegi tõi näite oma turniiripraktikast. Ajapuuduses käis ta etturiga e6-e8 ja muundas selle lipuks. Nii pealtvaatajad kui ka kohtunik hakkasid naerma, kumbki mängija ei saanud aga ikka asjast aru. Alles pärast seda, kui kohtunik oli selle etturi pannud e7 ning lisanud kaksiksammu tegija kellale 2 minutit, seletati neile asi ära.


Kaalulangus treener internetis.\nKuigi kirjutad, et sööd korralikult, tundub siiski, et probleem on pigem toitumisharjumustes. Seepärast soovitan valida endale personaaltreener, kes aitab kogu protsessi alustada ja jälgida. Teed joon ilma suhkruta kuid kui suhkruga, siis tarvitan pruuni suhkrut. Lives - Reviews, hind, kuidas see toimib\nMul tekitab muret rasedusega juurde tulnud liigne kehakaal. Olen aastane, cm pikk ja raseduseelne kaal oli 56 kg. Rasedus oli säilitatud ja olin täislamaval režiimil, seega kõik, mida sõin sõin palju süsivesikuid ja rasvrikkaid toite ladestus organismis ülekaaluna kuna isegi elementaarset liikumist ei olnud.\nSealt aga selgus, et söön pigem vähem ja puudu jääb toidust a ja e-vitamiini — päevane kcal hulk oli vahemikus kcal. Kuna soovin kaalu langetada, siis jaotasin oma söödava toidu hommik-lõuna rohkem, õhtusöök kaloritevaesem, viimane söögiaeg õhtul on kell Hiljeme joon ainult vett või ravimteed. Hetkel on liikumine veel piiratud, võimlen igapäevaselt lühiajaliselt, kuna keha veel ei jaksa suuremat treeningut vastu pidada ja kuna veri on paks ja trombioht püsib, siis enne 5 päeva, kui saan uued vereanalüüsi tulemused, tugevamat trenni kaalulangus treener internetis ei söenda.\nPlaan on alustada velotrenažööriga ja tõsta koormust järk-järguliselt. Hiljem juba mitmekesisemalt: lisaks velotrenažöörile jalgratas, kiirkõnd, šeiping, ujumine. Pulsisageduse plaanin esmalt hoida velol u lööki minutis, kuna olen liikumatuna nii pikalt olnud, hiljem siis turvaliselt juba järk-järgult tõstan treeningute intensiivsust ja pulsisagedust.\nPalun andke nõu, mida ma võiksin veel teha, et kehkaal hakkaks uuesti langema ja enesetunne ning lihastoonus paraneks. Hetkel laps 1-kuune ja lisakaalu veel üle 17 kg 73 kg. Spetsialist vastab:Tagli Pitsi Rasedus kaalulangus treener internetis kaasa naise organismis erinevaid muudatusi.\nTeie raseduseelne kaalulangus treener internetis oli lähedal alakaalule 53kg ning praegune saavutatud kaal on normaalkaalust vaid 1 kg kaugusel, mis ühekuuse beebi kõrvalt on väga hea tulemus.\nEve Kruuse Treeneri asjatundlikud soovitused aitavad kaalulangetajal joonel püsida.\nSeega, kindlasti ei pea Te alla võtma 17 kg, piisab täiesti kilogrammist. Sünnitanud naine võikski välja näha veidi naiselikum. Normaalne kaalualandamise tempo on maksimaalselt 1 kilogramm nädalas, mitte 1 kilogramm päevas. Treeningutega ei tasu alustada niipea, sest organism vajab rasedusest ja sünnitusest taastumiseks aega. Dieedi ja suure füüsilise koormusega, samuti liiga kiire kaalualandamise tempoga võite oma organismile kasu asemel teha väga suurt kahju.\nLapsele on vaja tervet, mitte piitspeenikest ema. Soovitatav on oma toitumist küll kaalulangus treener internetisaga see ei tohi saada kinnisideeks.\nKui hoiate oma päevase energiatarbimise alla kcal, siis ei ole ka väga hoolika planeerimise ja mitmekülgse toitumisega võimalik kätte saada kõiki vajalikke aineid. Olen juba pikemat aega aasta üritanud kaalus alla võtta, kuid alati tuleb selline jojo effekt. Olen 18 ja kaalun 87,9 kilogrammi, pikkust siis umbes cm. Olen viimased kaks kuud jaanuari algusest regulaarselt trennis käinud, olen ka vähe magada saanud pidevalt.\nKas see mõjutab palju mu kehakaalu? Kui tihti peaks üldse sööma?\nJa millal saab toitumisest näljutamine? Spetsialist vastab:Tagli Pitsi Kaalu alandamiseks on vaja teadmisi, kuidas toituda ning kaalulangus treener internetis tahtejõudu, et sellest kinni pidada. Füüsiline aktiivsus tuleb kindlasti kasuks. Vähene uni võib suurendada ülekaalulisust.\nKaalu alandamiseks ei tohi pidada ranget dieeti, sest inimene ei suuda ennast väga palju kannatada ning ühel hetkel hakkab kõvasti sööma, süües tagasi kaotatud kilod ja lisakski. Samuti võib organism minna üle nn säästurežiimile, üritades kulutada võimalikult vähe energiat. Soovitatav kaalulangetamise tempo on kuni 1 kg nädalas. Kui see on veelgi väiksem, on saavutatut hiljem ka kergem hoida.\nSööma peaks pigem sagedamini ja väiksemaid koguseid korraga — päevas 3 põhitoidukorda, lisaks oodet. Päevane energiatarbimine sõltub suuresti füüsilisest aktiivsusest, kuid alla kcal pikaajaliselt ei soovitata, sest sellisel juhul ei ole võimalik toidust kätte saada kõiki vajalikke toitaineid piisaval kaalulangus treener internetis.\nSoovituslik on pidada toidupäevikut ning umbes 10 päeva kokkuvõtvalt analüüsida, milliseid toitaineid on liiga vähe ning milliseid toite peaks selleks rohkem sööma, et neid saada. Menüü planeerimisel on hea lähtuda toidupüramiidi ja valgusfooritabeli õpetustest.\nKaalulangetamisest on pikemalt kirjutatud siin. Aeg on minna tahkema toidu peale üle. Milline peaks olema minu menüü,et saaksin vajalikud toitained ja vitamiinid kätte? Praegu jõuan süüa ainult umbes 70g. Spetsialist vastab:Tagli Pitsi Pärast maovähendusoperatsiooni toidukogused ongi väikesed.\nSeega ei ole kindlasti võimalik vähemalt esialgu ainult toidust kätte saada kõiki vajalikke vitamiine ja mineraalaineid. Soovitan toitumist analüüsidaet näha, milliseid toitaineid ja kui palju puudu jääb ning vajadusel kasutada vastavaid toidulisandeid. Süüa tuleb vastavalt enesetundele. Alustuseks sobivad hästi erinevad püreesupid.\nTahket toitu esialgu vältida, kuid hiljem on see lubatud, jäädes normaalse toitumise piiridesse. Toidukordade kaalulangus treener internetis võiks olla 6- 8 korda, aga jällegi vastavalt enesetundele. Edaspidi, kahe või kolme kuu pärast võib järk-järgult toidukoguseid suurendada. Normaalne toidukogus võiks siis olla g toitu korraga.\nKuna operatsiooni metoodikaid kaalulangus treener internetis erinevaid, siis kõige täpsema ühekordse toidukoguse soovituse annab kirurg või perearst.\nAnonüümne Olen murelikuks muutunud oma kehakaalu pärast. Viimasel ajal olen söönud korralikumalt ja eriti veel võrreldes mu sõprade-sõbrannadega, olen ma viike libisemise viis tervislikuma eluviisiga.\nEnne nii kuud tagasi kaalusin veel 62 kg ja seda pikemat aega. Olen aastane ja cm pikk. Nüüd umbes kuu tagasi kaalusin veel 64 kg ja juba siis imestasin, et pole kunagi nii palju kaalunud. Täna kaaludes juba 67,4 kg. Võin ausalt öelda, et paks või ülekaaluline ma välimuselt kohe kindlasti ei ole, just pigem peenike, kui nii öelda.\nKaalulangetaja  pane treener proovile! - Tarbija - Majandus\nKotis on alati käepärast veepudel, kooli võtan kaasa puuvilju hommikul söön banaani, koolis kaasas enamasti õun ja vahel ka võileibu must leib kanasingi ja kurgiga enamasti, kui täpne olla.\nHommikuti olen püüdnud juua ära klaasi viljalihaga mahla.\nNing viimasel ajal olen avastanud kaalulangus ja podagra jaoks Kreeka jogurti, kuhu sisse panen kaneeli, mett, marju ja kookoshelbeid.\nTeed joon ilma suhkruta kuid kui suhkruga, siis tarvitan pruuni suhkrut.\nPuuvilju söön samuti piisavalt. Toitumine on ju enamasti tiptop ja rasvastest ja magusatest snäkkidest olen püüdnud eemale hoida nii palju kui võimalik kuigi vahel luban neid ka endale.\nKas see kaal on siis tõesti normaalne? Spetsialist vastab:Tagli Pitsi Praeguse vanuse ja pikkuse juures oleks normaalkaaluks ka veel 73kg. Veidi murelikuks teeb, et juurdevõtmine on toimunud väga kiiresti. Iseenesest võib see küll olla tingitud juurdelisandunud lihasmassist, kuna lihased kaaluvad rohkem kui rasv.\nSoovitan välja selgitada oma keha rasvasisaldus ning kui kaalus juurdevõtmine toimub ka edasi sama kiires tempos, siis tuleks igaks juhuks pöörduda perearstile täiendavate analüüside tegemiseks. Seniks aga toituge edasi tervislikult, tehke trenni ning ma usun, et muretsemiseks ei ole põhjust. Jätsin alles suitsetamise maha kaalulangus treener internetis nyyd kehakaalu tuleb kohe m6nuga juurde.\nMinu pikkus on cm ja kaalu juba 77kg.\nKaalulangetaja  pane treener proovile!\nMa söön k6ikke mida kätte saan,peamiselt magusat. Ma ei suuda oma isusi taltsutada,ma tean et teen valesti,aga ikka söön. Kui minu baasainevahetus näeb ette kcal päevas,kas see tähendab et pean alla selle sööma v6i rohkem,kui soovin kaalust alla saada? On kyll paika pandud need kui palju peab olema toidus valku,rasva ja sysivesikuid,siis päevas läheb mul kogu aeg valgud l6hki,see pole kah vist eriti hea?\nEi tea enam mida teha…Yk päev suudan ilusti syya ja teine päev läheb jälle nii käest kaalulangus treener internetis Spetsialist vastab:Tagli Pitsi Põhiainevahetus tähendab energiakulu, kui olete päev läbi lamavas asendis ega tee mitte midagi, so energiakulu hingamiseks, südame tööks, lihastoonuseks, seedimiseks jm. Iga väiksemgi füüsiline liigutamine või vaimne tegevus hakkab kulutama lisaenergiat.\nÜldjuhul ei soovitata ka kaalulangetamiseks langetada päevast energiasaamist alla põhiainevahetuseks kaalulangus treener internetis miinimumi kui just pole tegemist väga suure ülekaaluga. Samuti on toitainete saamise seisukohast teada, et alla kcal päevase energiatarbimise juures on ka väga hoolika menüü planeerimise korral pea võimatu kõiki vajalikke toitaineid kätte kaalulangus treener internetis ainult kaalulangus treener internetis ning tuleb hakata võtma juurde toidulisandeid.\nSeega võiksite püüda hoida oma päevane energiatarbimine kcal juures, kuid väga hoolikalt vaadata, mida sööteet toidust saada kätte piisavalt kiudaineid, vitamiine ja mineraalaineid. Selleks on abi toidupüramiidi õpetusest ning valgusfooritabelist.\nPiirama peaks ennekõike küllastunud rasvhapete rikaste toitude kaalulangus treener internetis liha- ja piimatooted, küpsetised ning suhkrurikaste toitude maiustused, küpsised, saiakesed, karastus- ja mahlajoogid tarbimist.\nSööge regulaarselt, pigem tihedamini. Nälgimine ja pikad toidukordade vahed soodustavad ülesöömist järgmisel toidukorral ning magusaisu tekkimist. Magusaisu korral sööge köögivilju vähem ka puuvilju, kuivatatud puuvilju ja marjunäkileiba, jooge taimeteed.


Unesia Bifonazooli seene ravi kreem Review | happilyeverafter-weddings.com\nUnesia Bifonazooli seene ravi kreem Review\nKui teil on küünte seen, on oluline leida ravi, mis töötab. Kui te ei ravita küünte seenid, jätkab see kasvamist, levikut ja aja jooksul halvemaks muutumist. Ravimata seeninfektsioon võib põhjustada suuremaid probleeme. Lisaks võib see olla piinlik.\nToenilüübil on sageli selliseid sümptomeid nagu paksud varbaküüned, värvimuutus ja isegi ebameeldiv lõhn. Kahjuks satuvad paljud inimesed seennakkusse, kui see on juba täielikult moodustunud, nii et me ei soovi seda enam lahti saada.\nKui seeninfektsioon on saanud kontrolli ja on valmis seda ravima, on oluline kasutada toodet, millel on tõhusad koostisosad seente hävitamiseks ja selle taaselustamise hoidmiseks.\nKäesolevas artiklis vaadatakse läbi Unesia Bifonazol Fungus Treatment Cream, et määrata, kui hästi see toimib varbaküünte seene suhtes ja kuidas seda kasutada.\n1 Unesia Bifonazooli seenekreemiku ülevaade\n1.3 Milliseid tulemusi ma ootan?\n1.4 Kas see on konkurentsivõimeline?\n1.5 Samm-sammuline rakenduste juhend\n1.6 Kas on mingeid negatiivseid kõrvaltoimeid?\n1.6.1 Kas Unesia bifonazooli seenekreem on minu jaoks õige ravi?\n1.7 Meie otsus\nSee ülevaade põhineb kindlaksmääratud kriteeriumide kogumil. Samuti kirjeldatakse seda, kui lihtne on toote kasutamine. Igale meetmele antakse hinnang, nii et saate paremini kindlaks teha, kas see on õige toode teie konkreetse varbaküüntega seenhaiguse korral. Mitte kõik seenevastased kreemid ei moodustu võrdselt, seega lähme lähemalt, kuidas see ravivõimalus eristub.\nKas soovite toru saada? Klõpsake siia, et osta see küünte seenekreem Amazonist!\nKuna see kreem on aktuaalne lahendus, on see lihtne kasutada. Taotlemiseks kasutage ainult ühte koorikut koerast mõjutatud küüntele. Võite massaaži koore õrnalt, tagades kindlasti nii palju infektsioonipiirkonda kui võimalik. Pärast selle kasutamist pole vaja loputamist, kuigi on oluline pesta käed hiljem.\nTeil ei pea oodata koerte kasutamisest oma päeva pärast. Lihtsalt lase see mõne minuti jooksul leotada ja võite panna mõned seenevastased sokid ja kingad, nagu tavaliselt. Saate seda kasutada iga päev või isegi mitu korda päevas, kui leiad, et see sobib üsna hästi.\nEnamik ülevaadetest näitab, et tulemusi saab näha 2 ... 3 nädalat järjekindlast kasutamisest. Nagu iga toote puhul, näevad mõned inimesed tulemusi varem ja teistele võib see kauem aega võtta. Oluline on jätkata toote kasutamist regulaarselt. Isegi kui hakkate nägema, et teie sümptomid halveneksid, peate jätkama ravimi kasutamist, kuni seene on täielikult puhastatud.\nSelle kreemi toimeaine on bifonasool . Bifonasool on seenevastane aine, mis seiskab rakumembraane rünnates. Sõltuvalt teie seeninfektsiooni raskusest võite näha erinevaid tulemusi. Kui teil on tõsine infektsioon, võib nakatunud küünte välja kukkuda, kuna uus küünte kasvab.\nTeised märkavad, et loomulik värv naaseb, ei lõhn ega küüned muutuvad vähem paksuks, kõvaks ja rabeemaks. Kuna peamine koostisosa nakatab seeni ja purustab selle, võite oodata võimasid tulemusi.\nKas see on konkurentsivõimeline?\nUnesia Bifonazol Fungus Cream on paljude seenevastaste ravimitega võrreldes hea hinna ja kvaliteedi suhe. Nimega kaubamärgiga tooted on sama toimeainega, mis maksavad kaks korda rohkem.\nSa saad kõik nende suuremate kaubamärkide eelised ilma kulutamata palju raha. Kui teil on kangekaelne seen ja peate rohkem kreemi ostma, võimaldab madal hind seda teha.\nKas soovite oma infektsioonist vabaneda? Klõpsake siia, et saada Unesia Bifonazol seene ravi koor!\nSamm-sammuline rakenduste juhend\nSelle kreemi kasutamine on lihtne ja te saate seda mõne minutiga päevas teha. Nii toimige järgmiselt.\nVeenduge, et nakatunud piirkond puhastatakse nii palju kui võimalik. Kui saate olemasolevaid prügi ohutult eemaldada, tee seda enne koorekreemi kasutamist.\nKasutamiseks mõõdetakse koorega täidetud kapslit ekvivalent. See peaks olema piisav iga nakatunud varba jaoks.\nMassaaž koor õrnalt onto varba, kindlasti katta ka küljed küünte ka.\nPärast taotluse esitamist pese käes kindlasti käes, nii et te ei riskiks infektsiooni levitamist mujal .\nKui olete kreemi kasutanud, võite mõne minuti pärast sokidesse ja kingadesse panna. Kui aga lasete oma jalgadele välja tõmmata, võib see protsessi kiirendada ja seennakkuste jaoks parem.\nKas on mingeid negatiivseid kõrvaltoimeid?\nUnesia kreemiga seotud tõsised kõrvaltoimed on haruldased. Kuid nagu iga toote puhul, on ka mõningaid asju, mida tuleb regulaarselt kasutada. Mõnel juhul võib see põhjustada järgmist:\nIsegi harvematel juhtudel võib esineda ekseemi või kontaktdermatiiti. Vaadake arsti, kui need nahahaigused algavad kooride kasutamise tulemusena. Kui teil on neid varem, peaksite ka oma arstilt küsima, kas see koor võib seda tingimusi negatiivselt reageerida.\nKui pärast kooride kasutamist ilmneb mõni neist kõrvaltoimetest, lõpetage ravi. Ärge kasutage Unesee, kui olete rase või toidate last. Alla 12-aastased lapsed ei tohiks seda toodet kasutada. Konsulteerige oma arstiga, kui teil esineb kõrvaltoimeid, mis ei kao pärast lõpetatud kasutamist.\nKui soovite, et 100% -lisele looduslikule loendurile pakutav loata toode, soovitame Purely Northwest toenail seenesüsteemi .\nKas Unesia Bifonazoli seenekreem on minu jaoks õige ravi?\nSee kreem on lihtne kasutada, taskukohane ja sisaldab toimeainet. On tõestatud, et see rikub seene struktuuri. Kui otsite tõhusat ravi, et vabalt eemaldada varbaküünte seene püsivalt, võib see olla suurepärane lahendus, mis ei katkesta panku.\nLoodame, et leidsite selle ülevaate Unesia Bifonazoli seenekreemist kasulik. Varbaküünte seened võivad olla piinlik ja ebamugav. Õnneks käsitleb selline ravivõimalus just seda allikat. Tänu oma potentsiaale ja minimaalsele riskile kõrvaltoimete eest võite seda seeni nakkuse ravimiseks kindlalt kasutada.\nKlõpsa siia, et lugeda klientide ülevaateid, vaadata KKK-sid ja vaadata hinda!


Sõudeboss Kilk: kui vaja, teeme superpaadi käsukorras | Õhtuleht\nSõudeboss Kilk: kui vaja, teeme superpaadi käsukorras (9)\nVille Arike, Bled, 2. september 2011, 06:49\nLÄBI!:Allar Raja ja Kaspar Taimsoo on ise läbi ja läbi on ka võimalus medalit võita. REIN KILK\nSõudmise MMil Bledi järvel sai eilsega selgeks, et ükski Eesti meeste paatkond finaali ei jõua. Ka mitte tunamullused MM-pronksid Allar Raja ja Kaspar Taimsoo oma lemmikul, kahepaadil. Ja sõudeliidu president Rein Kilk ütleb resoluutselt, mida arvab.\n"Kõigil peaks nüüd jalad maas olema. Olümpial loeb üks medal rohkem kui viis neljandat kohta. Ja me peame järgmiseks aastaks moodustama medalipaadi – mitte paatkonna sõpradest või millegi muu järgi, vaid kõige kõvema paadi," raiub Kilk pärast seda, kui Raja ja Taimsoo on oma poolfinaali lõpetanud neljandana, finaalikohast poolteise sekundi kaugusel.\nTaimsoo: peame rohkem trenni tegema (1)\n2. september 2011, 06:49\n"Nüüd tõmbab mehi nagu magnetiga."\nAndrei Jämsä ja Tõnu Endrekson lootsid juba sel aastal moodustada koos Raja ja Taimsooga tugeva neljapaadi, ent kahel viimasel lasti veel omaette sõita. "Asi kisub ilmselt neljase poole ära. Ma ei kahtle, et nüüd tõmbab neid mehi nagu magnetiga kokku. Ja kui ei tõmba, paneme paadi käsukorras kokku!" põrutab Kilk edasi.\nKa Raja ja Taimsoo ning nii kahe- kui ka neljapaadi treener Matti Killing tõdesid eile, et kaheste seas valitseb üliterav konkurents, tuleva aasta Londoni olümpial võivad paremad võimalused avaneda neljapaadil. Legend Jüri Jaanson märkis Kilgile saadetud telefonisõnumis, et Raja ja Taimsoo praegune tase ongi 5.-8. koha piirimail. Kilk on aga veendunud, et meie sõudjate seas leidub endiselt medalimaterjali.\nRaja nendib, et tõenäoliselt ongi praegust olukorda sõudemaailmas hinnates olümpial neljapaadil kahesest rohkem võimalusi. Septembrikuus peetav EM, kus proovitakse Jämsä, Endreksoni, Raja ja Taimsoo koostööd, tuleb seetõttu just õigel ajal. Raja arvab, et siin Bledis jõuab pühapäeva hommikul äkki ühistreeningugi juba teha.\nOlümpiakvalifikatsioon – tüütu (?) lisakohustus\nNoorem mees Taimsoo arutleb samuti, et medalipotentsiaali on neljapaadil rohkem: "Eks iga asi ja iga koostöö on mitme otsaga, aga ei saa väita, et me Allariga jääme raudpolt eluks ajaks kahesesse." Ta küll lisab, et õnnetuseks peab neljane olümpiakoha välja võitlema alles tuleval aastal (lisakvalifikatsioon peetakse maikuus Luzernis) ja tema väga ei viitsiks selle pisiasjaga jändama hakata.\n"Mis mõttes ei viitsi?" küsib Kilk hämmeldunult. "Medalipaat peab olümpiakoha muuseas välja sõitma, treeningprotsessi kõrvalt!"\nTa on sõudeliidu peasekretäri Jaan Tultsiga arutanud, et tänavuse hooaja järel tuleks teha täielik restart. "Harjutada rahulikult ühes paarisaerugrupis ja proovida, millised kooslused liikuma hakkavad," rõhutab alapresident kaht viimast sõna.\nEsmalt peavad Raja ja Taimsoo täitma täna miinimumülesande ehk vältima B-finaalis viimaseks jäämist. Siis on vähemalt kahepaadil olümpiakoht käes.


Uudised - Saku I liiga liider TERE Kadrina Karud suurendas rivaalide ees edumaad\nReinar Hallik, Andres Sõber. Foto: Reinar Halliku Korvpallikool Facebook\nReinar Hallik reklaamis Facebookis kodumängu enda ja kadrinalaste juhendaja Andres Sõbra pildiga. Arvete klaarimiseks seekord ei läinud, sest TERE Kadrina Karud ületasid väljakuperemehi igas olukorras ja võitsid 103:72.\nUSA tagamängijat vahetanud TERE Kadrina Karude uusleegionär Darin Johnson kogus 30 punkti. Vilunud lauavõitleja Rait Tammeti kontosse kanti 17 lauapalli.\n11 võitu kogunud Kadrina esindusest jääb võidu võrra maha Tallinna Spordiakadeemia Kalev. Peatreener Aivo Erkmaa hoolealused alistasid võõrsil Eesti Maaülikool/Skarconi 85:76. Võitjate kontosse tõid Siim Laur 21 punkti ning Jalmar Joosep Saar 12 punkti, 6 lauapalli ja 5 resultatiivset söötu.\nKaks ülejäänud juhtgrupi meeskonda said kolmanda kaotuse. Viienda võidu teeninud Keila Korvpallikool alistas kodusaalis TalTech/Tamsalu Los Torose 88:75. Peatreener Peep Pahvi võistkond võttis ohjad kolmandal veerandajal, mil jäädi peale 32:15. Keilalaste edukamad olid Conrad Sengbusch 27 punkti ja 8 lauapalli, Jagos Kremic 20 punkti, 12 lauapalli ja 6 resultatiivse söödu ning Margus Pahv 16 punkti, 8 resultatiivse söödu ja 5 lauapalliga. Kaotajatele tõi Ralf Küttis 20 punkti ja 5 lauapalli.\nTartu Ülikool/Eviko kaotas oma väljakul Paide Viking Window’le 68:75. Võitjate kontosse tõid Sander Viilup 18 punkti, 6 lauapalli ja 5 vaheltlõiget, Kiur Akenpärg 18 punkti. Tartlastel puudus vigastusest taastuv Aleksander Tassa.\nViimasel kohal asuv SK Nord Aid/Cramo jäi kodus alla kuue korvpalluriga mänginud Tartu Kalev/Estikole 76:91. BC Elva tegevjuht Timo Eichfuss panustas tartlaste kasuks 23 punkti ja 12 lauapalli, Kristen Meister 23 punkti ja 11 lauapalli.


Live turna: bubble play, JJ ,ees raise [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Strateegia > Turniirimängijate Foorum > Live turna: bubble play, JJ ,ees raise\nView Full Version : Live turna: bubble play, JJ ,ees raise\nMa sõnastaks veidi teisiti - nit üldjuhul ei limbi eliitkätt bubbles. 10-20% võiks seda ju teha. Eriti kui D, CO peal istub 10bb suurusega tegelane, kes väga suure tõenäosusega mingigi käe korral kütab nuppe. Vahe nagu sees kas UTG-lt tõstes või nuppe küttes saada ainult blindid või limpides üritada üle 10bb endale saada. Ja kui limpijaid tuleb palju ning flopil oled mitme vastasega, siis saab ju KK+ iga kell mucki panna ;).


Kuidas valida ja kasutada juuksemaski? | Buduaar\nKuidas valida ja kasutada juuksemaski?\n2009. aasta 3. detsember 00:00\nKuidas kanda juuksemaski juustesse? Kui tihiti tohib maski kasutada? Mida olulist tuleks meeles pidada? Kas peale maski kasutamist on vajalik veel palsamit juustesse panna? Vastab juuksur Janeli Leppik ( cocos.ee)\nJuuksemask kantakse juustele pärast shampooniga pesemist, kui juuksed on rätikuga liigsest veest kuivaks pigistatud. Vesi lahjendab toodet ja mõju ei ole maksimaalne. Maski võiks kasutada pikkade juuste puhul kord nädalas. Lühemate juuste korral aga sõltuvalt juuste vajadusest. Maski ostmisel tasub nõu küsida oma juuksuri käest. Mõningatel juhtudel on olulisemad proteiini sisaldavad tooted ja mõningatel juhtudel niisutavad. Vale tootevaliku puhul jääb saamata oodatud efekt. Mõningad maskid vajavad peale mahaloputamist lisaks tavalist palsamit. Sõltub tootest.


Rahandusminister Martin HelmeFoto: Robin Roots\nToimetas Johanna-Kadri Kuusk, 29. september 2020 12:24\nRahandusminister Martin Helme teatas Facebookis, kuidas on ilmselge, et Rootsi on üritanud Estonia hukku kinni mätsida. Muuhulgas tõi Helme nimeliselt välja Mart Laari, kes Estonia katastroofi ajal peaministri ülesandeid täitis ja kes on Helme sõnul mingit infot avalikkuse eest varjanud. Mart Laar eitab Helme süüdistusi.\nRahandusminister Martin Helme tegi Facebooki tulise postituse, milles teatab, et Estonia uue dokumentaali valguses on aeg lõpetada valetamine ja tõe kinni mätsimine. „Sain vaadata Discovery sarja Estoniast. Pole mingit kahtlust, laeva uputas kokkupõrge mingi suure välise objektiga. Juba on pandud keerlema uued jaburad teooriad, kuidas auk võis tekkida merepõhjas olnud kivist või lihtsalt kuidagi ise rebeneda. Võimatu. Avalikkusele on 26 aastat valetatud, inimesi lolliks peetud ja tunnistajaid lolliks tehtud,“ süüdistab rahandusminister.\nHelme sõnul võlgnetakse vabandus kõigile neile tunnistajatele, kelle ütlusi on naeruvääristatud või ära kustutatud. Samuti väärivad tema sõnul kõik hukkunud ning nende omaksed tõde.\n„Mart Laaril on aeg rääkida, mis ta teab. Rootsi võimudel samuti. Miks tahtis Rootsi vrakki kinni katta? Miks tehti maailmas pea pretsedenditu hauarahu lepe, millega keelati vrakile lähenemine? Kas sellepärast, et tegu oli hapuks läinud salaoperatsiooniga ja see suur väline objekt on nende sõjalaev?“\nHelme avaldas lootust, et ka tänasel päeval on võimalik välja selgitada, kas piirkonnas viibis mõni Rootsi sõjalaev ja kas mõni Rootsi alus vajas peale Estonia hukku remonti. Ministri sõnul oleks vastuvõetamatu, kui uue info valguses jätkuks avalikkuse eksitamine või uurimise takistamine. „Estonia seilas Eesti lipu all ja kandis meie riigi nime. Meil on õigus ja kohustus tõde välja selgitada. Loomulikult austades hauarahu ja tehes koostööd teiste riikidega,“ sõnas Helme ja märkis, et kuna Estonia on märg haud 850 inimesele, paneb see meile seda suurema kohustuse kogu tõde välja selgitada.\nMartin Helme postituses nimeliselt välja toodud Mart Laar kommenteeris ERRi uudisportaalile, et kindlasti tuleb algatada uppunud Estonia osas uus uurimine, kuid vältida tuleks alusetuid spekulatsioone. Laari sõnul ei olnud tal mingit infot, nagu võinuks Estonia uppumise põhjustada kokkupõrge allveelaevaga.\n„Kui rääkida spekulatsioonidest, siis pean tunnistama, et mina nii hea spetsialist ei ole, et teaksin, et tegemist oli allveelaevaga kokkupõrkega,“ kommenteeris ta ja lisas, et seda enam ei ole võimalik spekuleerida, millise riigi allveelaevaga tegu oleks.\nLaari sõnul ei ole võimalik, et kogu õnnetuse on põhjustanud Rootsi, ja lisas, et loogiliselt mõeldes ei oleks Rootsi valitsus andnud uurimise jämedat otsa Eesti kätte, kui seal olnuks midagi varjata. „Ja kui Rootsi valitsus oleks teadnud, et kokku on põrgatud kuningriigi enda allveelaevaga, siis poleks nad ju arvanud, et seda auku ei avastata,“ sõnas Laar.\nPoliitika 28. september 2020 21:23\nPoliitika 28. september 2020 13:07\nPoliitika 28. september 2020 12:52\nPoliitika 28. september 2020 09:11\nJaanus 30. september 2020 14:13\nTundub, et siin ÕL'is käib samuti üks kummaline kinnimätsimine. Screenshotide järgi vaadates on mõned kommentaarid nii kõvasti kinnimätsitud, et isegi pole ainsatki jälge neist järele jäänud. Vaba ajakirjandus ikkagist!


CV Keskus tööpakkumine INDREK SAUL OÜ Koolitus- ja müügispetsialist, Tallinn\nKoolitus- ja müügispetsialist\nINDREK SAUL OÜ Tööpakkumine aegub 11 päeva pärast.\nTööpakkumise number #728637\n(Vaata kindlasti allpool toodud videot!)\nWorkshop’ide, koolituste ja esinemiste haldus:\nKoolituste korraldamine ja ettevalmistus\nTööde käigu dokumenteerimine ja tulemuste vormistamine\nMüügitulemuste ja tagasiside analüüs\nTööde ja kodukontori haldus\nOled kiire, süsteemne ja täpne\nOskad professionaalselt kasutada Excelit, PowerPointi ja Wordi\nOmad finants-, majandus- ja statistikaalaseid teadmisi\nOled hea organiseerija\nOskad hästi toime tulla kiiresti muutuvate ja pingeliste olukordadega ning kiire töötempoga\nOmad majandus- või reaalalast kõrgharidust. (Võid saada väga hea lõputöö juhendaja Indreku näol!)\nKirjutad ja räägid väga hästi eesti keeles ning hästi inglise keeles\nSul on oma kodukontor, auto ja juhiload\nKoostööd Eesti kõige parema kasvustrateegiga!\nÄgedaid kliente ning kontakte Eesti tippjuhtide ja otsustajatega!\nPingelist, vastutusrikast, vaheldusrikast ja huvitavat tööd\nToetavat ja kokkuhoidvat väikest tiimi\nErilise õpi ja arenguvõimaluse – turundusest strateegiani, keerulisi probleeme ning põnevaid teemasid\nSul on juurdepääs minu unikaalsetele teadmistele ja materjalidele, mida avalikult ei jagata!\nTöö on täiskoormusega, kuid töö tegemise aja saad suures osas ise valida\nPalun lisa kandideerides lühike motivatsioonikiri.\nMina olen Indrek Saul – kasvustrateeg. Minu peamine töö on ettevõtete kasvu kiirendamine, klientideks on ambitsioonikad ettevõtted, kellega koos me oleme nende kasvule keskmiselt 2,8 korda kiirust juurde andnud. Ma olen koostööd teinud paljude ägedate Eesti ettevõtetega, kuid veelgi rohkematega on see alles ees.\nSinu töö on mind strateegia workshop’ide korraldamisel assisteerida. Kui usud, et oled selleks õige inimene, siis kandideeri minu meeskonda koolitus- ja müügispetsialistiks.


Animatsioon ärikliendile? | | Animatsioonide, telereklaamide, õppevideode valmistamine - Blue Cat OÜAnimatsioonide, telereklaamide, õppevideode valmistamine – Blue Cat OÜ\nAnimatsioon ümbritseb meid vilkuvate piltidena igal pool linnakeskkonnas. On harjumuspärane, et ootesaalide ekraanidel tutvustatakse uusi tooteid ja teenuseid, reisiterminalides juhendatakse vaatajat pagasile kehtestatud reeglite osas ja paljud iseteeninduspunktid ei saa samuti ilma näitlikke tegevusetappe sisaldava videota hakkama. Üha enam rakendavad oma kommunikatsioonis animatsiooni ka need ettevõtted, kes tavaliselt suurte ekstravertidena ei käitu. On rida praktilisi tegevusi, kus animatsioon saab ettevõtjale ja ettevõttele kasulik olla.\nKohe alguses, kui alustaval ettevõtjal on tekkinud mingi uus äriidee, peab seda ühel hetkel laiemale avalikkusele tutvustama. On siis tema auditooriumiks investorid, alluvad, äripartnerid või tulevased kliendid. Kõigi kuulajagruppide puhul on oluline rääkida oma idee lahti selgelt, huvitavalt ja arusaadavalt. Ja seda korduvalt, korduvalt ja veelkord korduvalt. Viimastel aastatel on selle tegevuse hõlbustamiseks hakatud kasutama animeeritud selgitava video formaati. See on keskmiselt minut kuni paar kestev tempokas video, mille valmistamisel on kasutatud animatsioonitehnikaid ja kus püütaksegi mingi idee või toote tutvustus lihtsalt ja arusaadavalt, uut infot tuttavaga seostades, lahti seletada. Kõige enam võib selliseid videosid näha kodulehtedel, sotsiaalmeedias ja messiväljapanekutel. Enamasti on sellise animatsiooni tegelaskujud ja objektid joonistatud stiliseeritult ja välja toodud vaid kõige olulisem. Meeldejäävaid pildilisi metafoore, muusikat ja heliefekte kasutades on nii võimalik luua vaatajat üsnagi paeluv maailm. Animeeritud selgitusvideo vaatamine sarnaneb mõneti elamusele, mille saab laps koos emaga pildiraamatut vaadates – olemas on nii lineaarne lugu, pildid ku ka vanema selgitused.\nAnimeeritud selgitusvideo on kasulik marketingitööriist ja töötab hästi turundusidee levitamisel. Lisaks tekkivale edumaale otsimootorite maailmas annab see (võrreldes teksti lugemise või “rääkiva pea” formaadiga) eelise, et tulevane klient kuulab su sõnumi ära – multikad on enamasti ju kergelt jälgitavad ja huvitavad. Vaatajale tekib tootest v teenusest palju selgem ettekujutus kui keegi on neile selle olemuse lihtsalt ja tabavalt lahti seletanud.\nAnimeeritud selgitusvideotest on saanud juba omaette kommunikatsioonižanr, mis kasutab korduvalt samu kližeesid, mis on ootuspärased ja mida vaataja on juba harjunud mõistma. Pole ka erilist vahet, millises valdkonnas tegutsetakse – elegantsed elluäratatud autorijoonistused annavad kaalu elitaarsematele ilubrändidele ja praktilisem, animeeritud joonistel põhinev reklaammaterjal tuleb kasuks ka puitmajade müüjatele. Põhilisteks küsimusteks jäävad ikkagi: kuidas püüda paremini tähelepanu, kuidas rääkida oma lugu lihtsamalt ja efektiivsemalt? Animatsioonil on võrreldes filmitud materjaliga eelised lihtsuse ja konkreetsuse kujul. Samuti on teemasid, mille juures headel illustratsioonidel põhinev animatsioon mõjub esteetilisemalt kui filmitud materjal: nt kirurgiliste meetodite erisuste väljatoomine, meditsiinijäätmete käitlemisjuhised, ravimite toimemehhanismide kirjeldamine jne.\nKuigi animatsioonis on väga levinud ka erinevate tehnikate ja stiilide omavahel miksimine, võiks selgitusvideoid stiili alusel jagada järgnevalt:\n3.\tAnimeeritud infograafika. (Infograafikal ja pildilistel metafooridel põhinev animatsioon: visuaalis kasutatakse palju liikuvaid jooni, sümboleid, märke jmt.) Animeeritud infograafika puhul on eesmärkideks lihtsustamine (metrooplaanide näide – ei esitata detaile, vaid üldine suund), selgus ja arusaadavus.\n4.\tTekstianimatsioon. (Animeeritakse sõnad ja laused, mis ilmuvad erinevates suurustes ja erinevate ilmekate efektide abil ekraanile.) Tekstianimatsioonis on oluline roll kompositsioonil ja sõnastusel. Töötab hästi nende lugude edasiandmisel, kus ka üksikutel sõnadel eraldiesitatuna on suur märgiline vägi. Mõneti näeb selline video välja nagu liikuv plakatiseeria. Seda stiili on otstarbekas kasutada keskkondades, kus on välistatud heli kasutamine (nt videoekraanidega ühistransport, suured väliekraanid ja ootesaalid)\nPeale selgitusvideode on ka muid võimalusi, kuidas animatsiooni ettevõtte kasuks rakendada. Konverentsikorraldajad otsivad pidevalt uut ja huvitavat erksat joont ning on vahel kasutanud avatseremooniates animeeritud algustiitreid. Sama meetod sobib ka konverentsiesinejale endale oma ettekande elavdamiseks. Ka lihtne Power-Point esitlus algab elavamalt kui esimesel slaidil on vahvalt helindatud logoanimatsioon või 5-sekundiline meeleolukas sissejuhatus. Sellekevadine Barcelona OFFF disainifestival tõestas, et kui sa ei oska oma ettekandes liikuvaid kassipiltidega gif-animatsioone näidata, siis pole sa võib-olla kõige vingem esineja. Samas on ka soliidne ettevõtte aastapäeval korraldatav auhinnatseremoonia erilisem ja pidulikum, kui võitjate nimed ilmuvad laval olevale ekraanile läbi animatsiooni ja muusikalise kujunduse. Animeeritud jõulukaartid, kui need ei ole just väga pealetükkiva ja otsese reklaamisõnumiga, vaid on orienteeritud rohkem kunstilisele lahendusele, võivad olla saajale toredaks üllatuseks.\n1.\tKasutajakeskkonna tutvustus. Video sisuks on mingi e-kasutajakeskkonna tutvustus. Nt kuidas täita e-keskkonnas ankeete või kuidas kasutada tarkvaraprogrammi. Videos näidatakse navigeerimist etapp-haaval ja jagatakse vastavaid näpunäiteid. Vaataja tunneb, nagu istuks tema kõrval arvutitugi-isik, kes ekraanil kõike näitab ja lahti seletab.\n4.\tTelereklaam. Omanäolise animatsioonitehnika ja kunstniku huvitava käekirja tõttu tavaliselt pilkupüüdev ja taustast eristuv.\n5.\tAnimeeritud videokuulutus. Selleks võib olla näiteks sotsiaalmeedias jagatav töökuulutus või mingi muu teade, mis ei kvalifitseeru päris reklaamklipi kategooriasse, kuid sisaldab vaataja jaoks siiski teatud üleskutset.\n•\tKüsi endalt: “Mis on tulevase video kõige olulisem keskne sõnum? Mida valmiva filmi abil soovitakse saavutada? Mis on otsesed mõõdetavad käitumuslikud tegurid, mille kaudu sina kui tellija “teadlikkuse tõstmist” hindad ehk mida teeb vaataja multika nägemise tagajärjel teistmoodi?\n•\tVõimalusel väldi aja jooksul aeguvate väärtuste (töötajate nimed, numbrid) nimetamist audiotekstis, nii on video pikema kasutusajaga ja muudatuste tegemine (jäävad vaid tekstimuudatused) taskukohasem!\n•\tOle julge! Turundusõpikutes öeldakse, et mõistlik on oma brändi tutvustamisel jälgida ühtset visuaalstiili. Samas näitavad suured korporatsioonid oma loovust ka (paralleelselt realistlike, filmitud reklaamiklippidega) totaalselt teises võtmes tehtud animatsiooniseeriatega.\n2287 päeva ago


Gārzde kihid – Vikipeedia\nGārzde kihid (inglise keeles Gārzde Beds) on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.\nKihid on oma nime saanud Gārzde külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 180.0..210.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..303.0 meetril.\nKihtide all lamavad Venzava kihid ja neil lasuvad Lūžni kihid. Gārzde kihid koosnevad ülemises ja alumises osas katkestuspindadega lubjakivist, mis sisaldab konglomeraati. Lubjakivikihtide vahel asub sõlmja struktuuriga mergel.\n↑ Gārzde kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 18.09.2020)\n↑ A bio-chemostratigraphical test of the synchroneity of biozones in the upper Silurian of Estonia and Latvia with some implications for practical stratigraphy-- Dimitri Kaljo, Rein Einasto, Tõnu Martma, Tiiu Märss, Viiu Nestor, Viive Viira\nGārzde kihid Eesti geokogude infosüsteemis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Gārzde_kihid&oldid=5771439"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:00, 11. detsember 2020.


Põlluinfo: Aeg teha sügisene umbrohutõrje - Põllumajandusuudised\nNii nagu eelmine aasta jääb ka tänavu põldude koristamise ja taliviljade külvi vahele suhteliselt lühike aeg. Ilmad on vihmased ja koristamine vaevaline. Küll aga on hea teha enne külvi umbrohutõrje, et vabaneda tülikatest umbrohtudest. Kuidas ja millega – sellest kirjutab Scandagra Eesti ASi agronoom-nõustaja Tiiu Annuk tänases põlluinfos.\nTemperatuur on güfosaatide toimimiseks hea, kindlasti tuleb arvestada vihmaga, kuna mõne toote puhul on vihmakindluse aeg üsna pikk. Tõsise põldosja probleemiga võitlemiseks on olemas spetsiaalne herbitsiid Kyleo, sisaldab 240 g/l glüfosaati ja 160 g/l 2,4-D. Kyleo mõju üheaastastele umbrohtudele on märgatav 2-4 päeva möödudes, mitmeaastastel umbrohtudel 7 päeva möödudes. 2-3 nädala möödudes on umbrohi täielikult hävinud. Vihmakindlus on tagatud 3 tundi pärast pritsimist. Kiiremaks põhu ja eelkultuuri taimejäänuste lagundamiseks sobib koos glüfosaadiga kasutada preparaati Amalgerol. Mujal maailmas väga soovitatud ja levinud praktika on põldu pritsimisjärgselt kultiveerida või mulda segada. Amalgerol soodustab humifitseerumist (paraneb mulla seisund ja suureneb kasulike mullaorganismide arvukus, isegi kuni 200%) ja vähendab haiguste levikut. Mullaga kokkupuutel aktiviseeruvad oluliselt kiiremini lagunemisprotsessid. Amalgerol kui taimejäänuste lagundamise soodustaja ning kiirendaja, aitab kaasa ohtlike haiguste nagu helelaiksuse, fusarioosi ja juuremädaniku arengu ja leviku pidurdamisele. Nimetatud haigustekitajad talvituvad taimejäänustel ehk põhul ja minimiseeritud mullaharimisel on haigusefoon väga kõrge. Soovitatav kulunorm pritsimiseks kõrrepõllul: Amalgerol 3,0 l/ha + glüfosaat 3,0 l/ha (nt Ranger XL, Barbarian Super 360, Glyfos, Kyleo jt) + 10-20 kg lämmastikku (karbamiidi)/ha. V-845 D ja V-843 D, Pseudomonas aurantiaca, Brevibacillus sp, Bacillus megaterium) lagundab aktiivselt taimede jäänuseid, samas nende elutegevuse käigus tekkivad antibiootilised ained pidurdavad taimehaigusi põhjustavate mikroorganismide arenemist. Mikro-organismid soodustavad taimede arenemist, kuna aitavad fikseerida bioloogilist lämmastiku ja suurendada taimedele omastatava fosfori kogust mullast. BactoMix 5 pritsitakse mullale, soovitavalt pilves ilmaga, vältides otsest päikesekiirgust. Võib kasutada koos lägalaotusega. Pritsimise ajal peab muld olema niiske. Võib kasutada koos glüfosaadiga. Kulunorm 0,7-1,0 l/ha, lahustades 100-200 l vees, valmis lahus kasutada ära samal päeval. Nii Amalgerol’i kui BactoMix’i on lubatud kasutada ka maheviljeluses.\nGlüfosaatide toimimist mõjutab oluliselt pritsimisvee kvaliteet, toimet saab efektiivsemaks muuta, kui kasutate happelisemat vett, sobiv pH on 4,5-5,5 (max 6). Vee kvaliteedi probleeme võib leevendada lämmastikväetiste, nt. ammooniumsulfaadi lisamine, mis hapestab vett ja ergutab ühtlasi umbrohtude kasvu. Lisaks on mitmeid tooteid, mis aitavad pritsimisvee pH’d reguleerida. Samuti kasutatakse praktikas äädikat vee hapestamiseks. Ettevaatlik tuleb olla suure orgaanilise aine sisaldusega vee kasutamisel, kuna orgaanilise aine osakesed vees seovad toimeaine endasse ning aktiivset toimeainet ei pruugi vette jääda ja tulemuseks on mittetoimiv toode.Kiirema toimega glüfosaat on nt Roundup FL 540, mille vihmakindluseks on 3-4 tundi, kuid juba 2 tunni möödudes on toimeainete liikumine olnud 25% efektiivsem võrreldes tavaglüfosaatidega. Eriti tähtis on kasutada neid tooteid just siis, kui pritsimise ja harimise vahele jääv aeg on lühike nt 3 päeva, parimaks toimimiseks on siiski soovitav oodata vähemalt 5 päeva.Kellel aega rohkem, võib kasutada nt Ranger XL’i või Barbarian Super 360’t , sisaldavad 360 g/l glüfosaati, mille mõju on märgata 5-10 päeva pärast pritsimist. Umbrohud hävivad täielikult 2-3 nädala pärast. Vihmakindlus 4-6 tunni möödudes.Põldosi probleemiks.\nRaskesti tõrjutavate kõrreliste ja mitmeaastaste kaheiduleheliste umbrohtude nagu metsharakputke, kõrvenõgese ja puju esinemisel tuleb kasutada glüfosaatide kõrgemaid norme või lisada efektiivsemaks toimimiseks näiteks preparaati Banvel 4S.Sügisene põhulagundamine ja mullaparendamine.\nEriti soovitav on Amalgerol’i kasutada neil põllumeestel, kellel pole võimalik kasutada läga ega sõnnikut. Sarnaselt läga kasutamisele soodustab Amalgerol humifitseerumist, parandab mulla seisundit ja struktuuri, mis on väga oluline vältimaks muldade tihenemist. Suureneb kasulike mullaorganismide arvukus ja laieneb juuresüsteem. Läga ja sõnniku kasutamisel võib tekkida probleeme põldude umbrohtumusega, mida Amalgeroliga ei juhtu.Amalgerol’i võib kasutada ka kasvavatel taimedel nt kui talivilja külvid on tärganud, sel juhul toimib ta biostimulaatorina, samas mulla pinnale st rea vahedesse sattudes aitab kiirendada seal olevaid taimejäänuste lagundamist, kulunorm 3 l/ha.Lisaks Amalgerol’ile soodustab taimejäänuste lagunemist bakterpreparaat BactoMix 5. Kui Amalgerol’i võib nimetada nn. mullaelustiku toiduks, siis BactoMix 5 on 5-st bakterist koosnev mikroorganismide kompleks. See kompleks (Bacillus subtilis\nMulla omaduste parandamiseks, toiteainete sisalduse suurendamiseks mullas, taimede juurte kasvu ergutamiseks ning kasvutingimuste parandamiseks soovitame kasutada toodet NITRO TEAM. Eestis läbiviidud katsed on näidanud positiivset mõju taimede kasvule, kui saagile, tõstes nii produktiivvõrsete arvu, suurendades terade suurust kui arvu viljapeades.\nNITRO TEAM on lämmastikku siduvate bakterite (Azotobacter chroococcum, Azospirillum brasilense), fosfori (P2O5 -7,5%), kaaliumi (K2O-7,5%) ja merevetikaekstrakti (10% toote mahust) tasakaalustatud formulatsioon, mis korrigeerib toitainete sisaldust mullas.NITRO TEAM kasutamisel saab vähendada lämmastik- ja mineraalväetiste kulunormi. Kuna toode sisaldab õhulämmastikku siduvaid baktereid, mille tegevuseks ei ole sümbiontsed taimed vajalikud võib seda kasutada kõikidel taimedel. Nii luuakse taimedele soodsad kasvutingimused.NITRO TEAM soodustab taimede klorofülli moodustumist, parandab saagi kvaliteedinäitajaid ja suurendab valgu sisaldust. Kasutada võib enne külvi või vegetatsiooniperioodi alguses. Samuti võib segada teiste bioloogiliste toodetega ja mikroväetistega. Kulunorm: 1,0-2,0 l/ha mullale või kultuurtaimedele pritsides. Soovitav vee kogus 200 – 300 l/ha. Taimede kastmisel lahjendatakse NITRO TEAM veega, kulunorm 2,0 ml ühe liitri vee kohta.\nLisaks NITRO TEAM kasutamisele on väga häid tulemusi Eestis saadud NPK Magic kasutamisel. NPK Magic on bakterite segu, mis aktiveerib mikrobioloogilist tegevust mullas. Toode sisaldab õhulämmastikku siduvaid baktereid – Azospirillum spp., fosfaati omastada aitavaid baktereid – Bacillus megaterium ja kaaliumi liikumist mullas parandavaid baktereid – Frateuria aurentia. Seega parandab NPK Magic lämmastiku, fosfori, kaaliumi ja mineraalväetiste omastamist mullast. Lisaks sisaldab toode vetikaekstrakti, milles on rikkalikult taimede arenguks vajalikke fütohormoone.. Kuna talirapsi külvid käivad, küll läbi raskuste, on õige aeg kirjutada ka nendest herbitsiididest, mida saab kasutada kohe peale talirapsi/rüpsi tärkamist. Eelmisel nädalal, nädal 32, kirjutasime ainult mullapreparaatidest, kuigi paljud neist on lubatud kasutada ka peale tärkamist nt Fuego Top jt.\nNPK Magic‘ut võib kasutada kõikidel kultuuridel. Pritsitakse enne külvi või vegetatsiooniperioodi alguses. Võib segada bioloogiliste toodetega ja mikroväetistega. Paagisegu tegemisel lisage NPK Magic viimasena, valmis lahus tuleb kasutada koheselt. Kulunorm on 1,0-2,0 l/ha mullale või kultuurtaimedele pritsides. NPK Magic’ut võib pritsida vabalt kuni vegetatsiooni perioodi lõpuni, bakterid ei sure külmaga, vaid jätkavad oma tööd kevadel. Kastmisvette lisamisel kulunorm 2,0-4,0 ml ühe liitri vee kohta.Talirapsi tärkamisjärgne umbrohutõrje\nTalirapsi tärkamisjärgne toode on Metazamix, mis on huvitav toode juba seetõttu, et sisaldab kolme toimeainet, millest kaks on umbrohtudele kontakti kaudu mõjuva toimega. Üks toimeaine pikloraam on kõigile tuntud tootest Galera, teine toimeaine aminopüraliid on tuntud toodetest Mustang Forte ja Tombo WG ning kolmas toimeaine metasakloor on tuntud mullapreparaatidest Butisan 400, Sultan 500 SC, Fuego Top jne. Oma unikaalse sisalduse tõttu on Metazamix’il väga lai umbrohutõrjespekter hävitades näiteks kukemagunit, rukkilille, valget hanemaltsa, roomavat madarat, harilikku kesalille, mailasi, vesiheina jne, ning ka kõrrelistest murunurmikat. Metazamix’i suureks eeliseks on ka mõju liblikõielistele kultuuridele, nagu hernes, lutsern jt.Kasutusaeg on talirapsi idulehtede maapinnale ilmumisest kuni 4 pärisleheni, kulunorm 0,8 l/ha. Mulla mõju suurendamiseks võib soovi korral lisada nt 0,7 l/ha Sultan 500 SC’d.Eelkõige ristõieliste nagu põldrõigas, põldsinep, põld-litterhein ja hiirekõrv umbrohtude tõrjumiseks talirapsis ja rüpsis soovitame kasutada toodet Salsa. Kõik me teame kui suureks probleemiks võib osutuda põld-rõikane ja -sinepine põld, halvimal juhul ämmatavad umbrohud kultuuri täiesti. Kuna Salsa on süsteemse toimega, siis tähendab see seda, et umbrohud peavad pritsimise hetkel olema tärganud. Parim efekt saadakse väikeste umbrohtude puhul ajavahemikus idulehe staadiumist kuni 2 lehe staadiumini. Põldsinepi ja põldrõika puhul, millel on juba 4 lehte tuleks kasutada Salsa täisnormi, 25 g/ha. Kuna aga talirapsi põldudel on suures osas talvituvad umbrohud nagu kesalill, vesihein, kare kõrvik jne, siis tuleks kindlasti arvestada, et suurte umbrohtude puhul võib jääda mõju ebapiisavaks. Efektiivsemaks tõrjeks on soovitatav kasutada esmalt Salsat ning hiljem vajadusel parandada mõju nt kesalillele, pujule, ohakale jms. Lontrel’iga või kevadel Galera’ga, kuna kesalill ja virn võib rapsi koristamisel osutuda üsna tõsiseks probleemiks. Salsa optimaalne kulunorm on 15-25 g/ha. Talirapsil ja rüpsil võime kasutada ka jaotatult sügisel 7–9 g/ha+15–16 g/ha kevadel. Maksimaalne kogus ühe kasvuperioodi kohta on 25 g/ha.Salsa on väga hästi segatav ka mullaherbitsiididega nagu nt Sultan 500 SC/Butisan 400 SC/Rapsan 500 SC või Fuego Top. Sellise paagiseguga laiendame mõlema toote umbrohutõrje spektrit. Sobiv kasutusaeg on rapsi idulehtede faasis, kui umbrohi on juba tärganud, kuid ka mullamõjuga tooted toimivad hästi.Tiiu Annukagronoom-nõustajaScandagra Eesti AS\nPõlluinfo: Koristushooaeg on käes