KUULA NASI UUT LAULU 'INGEL TOLMUST' FILMIST 'THE GET DOWN PART PART' - MUUSIKA\nKuula Nasi uut laulu inglitolmu filmist „The Get Down Part Part”\nTäna on ilmunud uus Nasi lugu Angel Dust. Laul on välja lülitatud Netflixi filmi „The Get Down Part Two” heliribalt.\nAlati, kui Nas uut muusikat laseb, on see hiphopis suurepärane päev. Hip-hop OG andis välja uue loo heliribalt Saa alla 2. osa , populaarne Netflixi sari, mis põhineb hiphopi alguses 1970ndatel.\nUus laul 'Angel Dust' viitab New Yorgi tohutule uimastiteepideemiale 1970. aastate keskpaigast kuni lõpuni. Nasty Nas jätkab seda lugu, näidates oma legendaarset jutustamisvõimet, mis tegi temast kõigi aegade ühe suurima räppari.\n'Räpaste nägudega inglid, purustatud tiibadega inglid / kuradi tolm, PCP, tungisid verevooludesse / inimesed, kes selle saamiseks rivistuvad, Fantastic teadis, kuidas seda ümber pöörata / ebaseaduslikud ained, mida valmistada, kuid lisaks sõltuvuses / usaldage seda ja austage seda , mind peaaegu arreteeriti / kogu aeg, kuhu ma kooli investeerisin, on nüüd küsimus / laps on vägivaldne, nagu koer naaseb oma isa juurde, 'raputab ta.\nEsimene osa Saage alla ilmus eelmisel aastal ja hiphopi fännid jäid rahule. Sarja teine osa ilmus eelmisel nädalal Netflixis. Tutvuge haagisega Saa alla 2. osa , mis sisaldab muusikat 6lackilt.\nSelle kuu alguses andsid House of Iona ja RCA Records välja Break the Locks, mis on saate heliribalt plaat. Video on stseen aastast 2. osa featuring The Down Down Brothers - mis koosneb näitlejatest Justice Smithist, kes mängib Ezekiel Books Figuerot; Skylan Brooks, kes mängib Ra Ra Kiplingut; Tremaine Brown noorem, kes portreteerib Boo Boo Kiplingut; ja Shameik Moore, kes on grupi DJ, Shaolin Fantastic - esitab laulu.\nKuula Nas & apos; 'Inglitolm' allpool.\n133 Räppari käima lükatud plaadifirmat minevikust ja olevikust\nFlatbushi zombide puhkus põrgus\n50 senti vs ja reegel veiseliha\nCalifornia motikatega suitsetamine\non lil wayne ilmumas uue albumiga\nmichelle obama vastab hiljutistele kanye west kommentaaridele\nsteph curry on kaadrisõnad


Deivil Tserp | Vikatimehe jäine puudutus | Õhtuleht\nDeivil Tserp | Vikatimehe jäine puudutus (5)\nDeivil Tserp, 11. august 2019, 22:51\nRiho Aljand. Foto: MATI HIIS\nViimasel ajal olen üsna tihti mõelnud surmale. Ah et miks nii sünge teema mul peas tiirutab? Põhjuseta, või nagu ütlevad noored, täitsa lambist, sellisele lainele tõesti ei satu!\nSurm on ju elutee paratamatu lõpp, aga mind vaevab küsimus, miks tabab vikatimehe jäine puudutus üsna paljusid endisi sportlasi ülekohtuselt vara. Mullu maikuus suri ootamatu terviserikke tõttu veepalli olümpiavõitja Mait Riisman, hiljuti ujumistreener Riho Aljand. Nad lahkusid taevastele teedele vastavalt 61- ja 59aastaselt.\nLoomulikult pole Mait ega Riho ainsad, kelle surmateade on ühiskonda šokeerinud, kuid neid oli siinkirjutajal au tunda isiklikult. Sestap olen mõlema elu tõusude ja mõõnadega küllalt hästi kursis.\nMait ja Riho olid nagu metsapullid. Kõrvaltvaatajale tundus, et nad jäävad igiliikuritena ringi tiirutama. Tegutsemislustist pulbitsenud meeste silme ees terendasid üha uued eesmärgid, mille täitmiseks läinuks vaja mitut kümnendit.\nVene ajal karastunud Mait ja Riho hoidsid jalga gaasipedaalil 24/7. Pealekasvavate lumehelbekeste sihitut kulgemist nad ei mõistnud. Ometi pidanuks mõlemad selgeks õppima ka selle paljukirutud hõljumisoskuse. Pärast metsikuid tööperioode vajanuks kergelt tõrkuma hakanud mootor ealiste iseärasuste tõttu pisut rahulikumat rütmi. Kahjuks ei andnud kumbki endale üldse armu.\nVestlesin kevadel Moskvas Maidu lese ja kahe pojaga peaaegu kaks tundi. Nende jutust koorus kurb tõdemus, et perepea ei osanud puhata – ta särises pidevalt oma rasvas. Mait oli asetanud lati maailmarekordi kõrgusele ning üritas sellest alati esimesel katsel üle saada.\nKes tunneb kõrgus- ja teivashüppeajalugu, see teab, et maailmarekordini küündivad vähesed vaid üksikutel võistlustel. Treeningutel valmistutakse suurte eesmärkide täitmiseks, ent alati ei pea pingutama nii hullult, et pilt hakkab silme ees virvendama. Tõsi, vahel tuleb sedagi teha.\nTippspordis on suurte sihtide poole liikumisel eriline roll taastumisel. Täisväärtuslik uni, massaaž ja õige toitumine – need on tugeva keti üliolulised osad. Kui süsteem on paigast ära, jääb soovitud tulemus kindlasti saavutamata.\nImelik, et sportlasena neid reegleid mõnikord lausa piinliku täpsusega täitnud mehed lootsid tavaelus pelgalt oma raudsele tervisele ja eirasid režiimi, mis oli aastaid nende edu alus. Kahjuks ei võtnud nad ka lähedaste heasoovlikke õpetussõnu tõsiselt.\nPaljud ütlevad: vaata, kuidas möllas legendaarne Briti poliitik ja Nobeli auhinna laureaat Winston Churchill. Ta pahvis sigarit ja tarvitas julgelt alkoholi, kuid elas ikka 90aastaseks. Nii tugev tervis on siiski vähestel.\nMait ega Riho ei sipelnud küll alkoholikuradi silmuse otsas, ent unustasid nii mõnigi kord, kuidas liigub bioloogiline kell. Samas ei saa väita, et nad tegutsesid valesti. Mõlema elufilosoofia oli lihtne – teises ilmas puhkan!\nNii ootamatu lahkumine mõjub lähedastele eriti rängalt. Tean seda isiklikust kogemusest, sest mu isa läks samuti nii-öelda jala pealt. Kuid aeg parandab haavad ja sa mõistad, et äkksurmal on isegi positiivne pool. Tabavalt ütles doktor Peeter Mardna: ma ei karda surma, vaid suremist. Pikaks ajaks voodisse aheldatud inimeste ja nende lähedaste katsumustest kuuleme ju peaaegu iga päev.\nsama ajastu tippujuja Karmen Braun lahkus eelmise aasta kevadel... https://www.esbl.ee/biograafia/Karmen_Braun\nKristiina 12. august 2019, 12:49\nNo kui arst ütleb,et EKG ja vererõhk on paigast ja tuleb uurida kas tohib pingutada siis mõni kuulab. Arsti jutt ehmatab rohkem


info@perekool.ee vol 2 - Perekooli Foorum\nEsileht › Kasutajaabi ja mõtted › info@perekool.ee vol 2\nTeema: info@perekool.ee vol 2\nOlge nüüd kenad ja kontrollige oma spämmkausta. Saatsin teile täna veel kord meili ja soovin lõpuks ka vastust. 25.11 lubasite, et see “tuleb peagi”. Palun selgitage, mis teil selle paroolivahetusega toimub ja miks puudub nüüd kasutajal parooli muutmise võimalus.\nVabandame vastuse viibimise eest, kasutajale on vastatud.\nPalun minu meili alusel sulgeda minu konto ja teavitada sellest ka minu meilile. Sulgemise teavitus on kinnitus selle kohta, et mu konto ei jääks kuhugi “õhku” ja mõni saaks seda tulevikus kuidagi ära kasutada.\nTutvuge palun punktiga 6.


Apostillimine & apostill - tõlkebüroo Scriba tõlketeenused\nApostill Apostilling Käännöstoimisto Апостилирование\nTäitke Scriba tõlkebüroo apostillimise blankett ja saatke see info@scriba.ee aadressil. (Blanketi versioon MS Wordi kujul)\nApostilliga kinnitamine ehk ametliku dokumendi tõestamine välisriigis kasutamiseks on üha nõutavam teenus, sest inimestel tuleb märksa sagedamini ette asjaajamist välisriigis. Apostilliga kinnitamiseks sobivad näiteks koolidiplomid, sünnitunnistused või arstitõendid. Järgnevalt on toodud kõige olulisem info, mida on vaja teada dokumendi kasutamisel väljaspool Eestit.\nApostillimise puhul on oluline, et dokumendil oleksid õiged andmed:\ndokumendi välja andnud ametiisiku ees- ja perekonnanimi\nIlma nende andmeteta võidakse keelduda dokumendi apostillimisest. Kui on vaja kinnitada vanemaid dokumente (näiteks ENSV ajal välja antud), peab korrektsete andmete olemasolu veelgi hoolikamalt kontrollima. Kui midagi on puudu või valesti kirjutatud, tuleb küsida vastavast ametiasutusest uus dokument.\nAmetlikud ehk avalikud dokumendid on ametiasutuste (näiteks ministeeriumide) ja ametiisikute (näiteks notari, kohtutäituri, vandetõlgi) välja antud dokumendid. Tõendada on tarvis ainult ametlikke dokumente, eradokumentide puhul saab seda teha ainult siis, kui dokumendile on lisatud notari märge, kinnitus, vandetõlgi kinnitus või tõlge (sellisel juhul kinnitatakse apostilliga notari või vandetõlgi pädevust, mitte eradokumenti). Ametlikult ei pea kinnitama ka dokumente, mis on otseselt seotud kaubandus- või tollimenetlusega või mille on välja andnud diplomaatiline või konsulaaresindaja. Juhilubade kohta kehtib aga eraldi kokkulepe, et neid ei pea ei apostilliga kinnitama ega legaliseerima.\nApostilliga kinnitamisel on oluline eristada, kas on tegemist alalise (pass, abielutunnistus) või ühekordse dokumendiga (arstitõend, äriregistri väljavõte, sünni tõend).\nAlalise dokumendi korral apostillitakse kõigepealt originaal, millest tehakse ärakiri, mille õigsuse peab notar kinnitama.\nÜhekordse dokumendi puhul ei ole vaja ärakirja teha ning piisab ainult originaali apostillimisest.\nKas tõlget on vaja või mitte, sõltub eelkõige riigist. Eesti tunnistab üldjuhul ka ingliskeelseid välisriigi dokumente ning ei nõua tingimata nende tõlkimist. Dokumente ei ole vaja apostillida, kui neid kasutatakse riigis, millega Eesti on sõlminud õigusabilepingu. Nii ei ole vaja kinnitada Eesti dokumente, mida kasutatakse Lätis, Leedus, Ukrainas, Venemaal või Poolas.\nKõige lihtsam viis oma dokumentide kinnitamiseks on anda need tõlkebüroole, mis edastab ülesande omakorda notarile või vandetõlgile. Viimasel on õigus tõlge oma allkirjaga kinnitada notari poole pöördumata. Vandetõlk hoolitseb ka selle eest, et dokument saab apostilliga kinnitatud. Nii ei pea ise kulutama aega erinevate asutuste vahet jooksmisele ja soovitud dokumendi saate tõlgitult, kinnitatult ning tõendatult tagasi ühe inimese käest.\nAlternatiivina on võimalus ise koos originaaldokumendiga mõnda notaribüroosse kohale minna. Tavaliselt saab hommikul esitatud dokumendid juba sama päeva pärastlõunal kätte.\nKuna apostilliga kinnitamine võib tekitada segadust, tasub alati küsida lisainformatsiooni.\nApostillimine või legaliseerimine\nApostillimine ja legaliseerimine tähendavad iseenesest ühte ja sama ning mõlemal juhul kinnitatakse dokumendi väljaandnud ametniku pädevust. Legaliseerimine on aga aeganõudvam protsess, mis näeb välja järgmine:\nesmalt kinnitab dokumendi Eesti välisministeerium\nseejärel saadab välisministeerium dokumendi vastava välisriigi samaväärsesse asutusse (tavaliselt välisministeeriumisse), kus see tuleb samuti kinnitada\nalles siis, kui dokumendil on olemas mõlema riigi legaliseerimismärked, saab seda kasutada\nKinnitus kehtib ainult selles välisriigis, kus on selle õigsust tõestatud. Kui sama dokumenti on vaja kasutada veel mõnes välisriigis, tuleb see kinnitamiseks saata ka sinna riiki. Kuna tegu on ilmselgelt liiga pika protsessiga, sõlmiti 1961. aastal Haagis kokkulepe, mille kohaselt ei pea „Välisriigi avaliku dokumendi legaliseerimise nõude tühistamise konventsiooniga” liitunud riigid omavahel dokumente legaliseerima. Näiteks Eestis välja antud dokumendi kasutamiseks Soomes on vaja sellele lisada ainult apostill.\nTõlke lisamine dokumendile\nDokumendile tõlke lisamine ja kinnitamine erineb sõltuvalt konkreetsest dokumendist. Kui on tegemist alalise ametliku dokumendiga, tuleb see esmalt apostillida ning seejärel teha apostillist ning dokumendist ärakiri, mille kinnitab notar või vandetõlk. Seejärel kinnitatakse tehtud tõlge ärakirjade külge.\nÜhekordsed dokumendid kinnitatakse esmalt apostilliga, seejärel tõlgitakse ning tõlge kinnitatakse originaali külge. Eradokumendid saadetakse aga kõigepealt tõlkimisele ja apostillimine jääb viimaseks tegevuseks. Sellisel juhul ei kinnitata apostilliga originaaldokumendi õigsust (kuna tegu ei ole avaliku dokumendiga), vaid tõlke kinnitanud notari või vandetõlgi pädevust.\nDokumendi apostillimisest keeldumine\nErandjuhtudel on võimalik, et notar keeldub apostillimisest. Seetõttu tuleb veenduda, et dokumendil ei ole järgnevaid puudusi:\ndokument ei tohi olla rikutud (kortsus, veega kahjustatud, rebenenud vms);\ndokument peab olema kehtiv;\ndokumenti ei tohi olla muutnud isik, kellel puudub selleks volitus või kes ei ole selleks pädev.\ndokumendi kinnitanud ametniku allkiri peab olema tuvastatav\nAlates 1997. a väljastatud gümnaasiumi lõputunnituste puhul nõutakse ka riigieksamitunnistuse olemasolu. Alates 15.06.2009 vormistatakse riigieksamitunnistus vaid elektrooniliselt ja kinnitatakse Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse digitaalse templiga. Notarid saavad riigiportaali kaudu riigieksamitunnistuse välja trükkida. (https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12943815))\nLoe apostillimisest ka Notarite Koja leheküljelt\n» Küsi hinnapakkumist apostillimisele…\nTõlkebüroo » Tõlketeenused » Apostillimine » Hinnakiri » Küsi hinnapakkumist siit!


Kui kevadel viskas ettevõtlusminister õhku ühe sotside armsa idee – riiklike üürimajade ehitamise – lasti see kiiresti auklikuks nii meedia, kinnisvarasektori kui ka koalitsioonipartnerite poolt. Nüüd tellib minister maksumaksja raha eest analüüsi, mille tulemuseks peab olema raport, mille „alusel on võimalik rahastamisvahendeid rakendada ja riiklikke tegevusi ellu viima asuda“.\nSee on hullem kui pruudile tema enda rahaga kosja minek. Maksumaksja raha eest tellitakse analüüs, mille järgi hakata maksumaksja raha eest ehitama maju, mis nende samade maksumaksjate vara väärtust vähendab ning erasektoril põhinevat üüriturgu pooma asub.\nEestis 47 linna hulgas on vaid seitse tõmbekeskust. Vaid seitsmesse linna on viimase 15 aastaga kolinud rohkem inimesi, kui sealt on lahkunud. Ülejäänud 40 linnas asub ligi 30 000 asustamata eluruumi, millele lisanduvad veel lugematud tondilossid väikeasulates ja endistes kolhoosikeskustes. Ehitades sellisesse keskkonda maksumaksja rahaga munitsipaalelamud, pole tulemuseks mitte väikelinnade õidepuhkemine ja linnastumise tagasipööramine, vaid lihtsalt natuke ilusamad tühjad majad.\nNendes üksikutes maakonnakeskustes ja väikelinnades, kus kinnisvaraturg mingeidki elumärke näitab ehk pakkumise kõrval on olemas mingisugunegi nõudluse pool, ei pruugi kroonumaja aknad ehk pimedaks jäädagi. Kui välja arvata arutu maksumaksja rahapõletamine, siis peaks ju kõik justkui hästi olema? Paraku ei löö selline riiklik kinnisvaraarendus kõige valusamalt abstraktset maksumaksjat, vaid röövib niigi napid säästud tuhandetelt näo ja nimega eakatelt inimestelt.\nNeis kohtades on keskmine korteriomanik kas hilises keskeas inimene või pensionär. Keegi meist ei usu ju, et keskmisest pensionist (või eakama töötaja puhul mediaanpalgast) oleks võimalik mingeidki tõsiseltvõetavaid sääste koguda. Kümnete tuhandete pensionieelikute ja pensionäride ainus vara on korter – isegi kui selle turuväärtus on napid mõni tuhat eurot. Kirsturaha, nagu mõnikord otsekoheselt öeldakse.\nSarnane lugu on üürituruga. Ettevõtlusminister ütleb otsesõnu, et „praegu reguleerib üüriturgu erasektor, mis ei suuda alati pakkuda kvaliteeti ja pikaajaliselt fikseeritud hinda ja seda eriti vähem maksejõulisele elanikkonnale“. Eraettevõtja, kes tegeleb kinnisvara väljaüürimisega, oleks justkui mingi kole ja vastik elajas, kes tahab iga hinna eest koorida üürnikult seitse ning võimalusel ka seitseteist nahka.\nVastumeetmena pakub ta riigi poolt üürihindade allasurumist. Ilmselt oleks kohasem edaspidi kasutada sõna ettevõtlusminister jutumärkides. Kui linnastumisega kaasnevaid probleeme asutakse lahendama riikliku kinnisvaraarendusega, langeb nende inimeste ainsa hingetaguse turuväärtus nullilähedaseks. Kiratseva asula probleemid jäävad aga samasuguseks.\nTublil vallavanemal või linnapeal on kindlasti valus kuulata noorte inimeste kurtmist, et töökoht oleks, huvi ka oleks, aga elukohta pole – ja nii jääbki teie juurde kolimata. Eesti poliitilise väitluskultuuri hea tava ei luba ka mõne nähtuse suhtes avalikult skepsist esitada, näiteks väikeasulate helge tuleviku kohta. Ent kui potentsiaalne töötaja ei saa endale lubada igapäevast autosõitu või võileivahinnaga ostetava korteri renoveerimist, on kõnealune töö lihtsalt nii kuramuse lihtne või odav, et väikelinnakesele suurt ja helget tulevikku jutlustada oleks pehmelt öeldes silmakirjalik.\nTõsi on, et paarist üksikust tõmbepiirkonnast väljaspool on elamufondi keskmine seisund räbal ja armetu. Suurim probleem on seejuures pooltühjad tondilossid, sest tahtejõuga neid kaua püsti ei hoia, lagunevas majakarbis üksikute korterite üles vuntsimine oleks butafooria, pooltühje maju terviklikult renoveerida pole samuti mõtet. (Seejuures pooltühje tondilosse tekiks kroonumajade rajamisega juurde, sest tühjaks jääva elamufondi lammutamist pole ju praegu ette nähtud!)\nParim, mis teha, on luua nutikad stiimulid ja toetused, mis suunaks inimesi probleemsetes piirkondades pooltühjadest elamutest korralikumatesse kortermajadesse koonduma. Olgu selleks kolimistoetused, tondilossikorterite kokkuostmine, kommunaalvõla kustutamine, soodustused uude kohta kolimisel või muud – võimalusi selleks on mitmeid ja enamik neist on peenraha, võrreldes kroonumajade jaoks kavandatud rahaga.\nSellistest „täismajadest“ täitsa arvestatav hulk saab piisavalt võimekateks korteriühistuteks, kes suudavad kaasata investeeringuid olemasolevatest renoveerimisrahastutest ning osalt kaasajastamist ka ise finantseerida. Need kes ei suuda, oleksid riigile vähemalt elamu rekonstrueerimisel sisukamaks partneriks kui 20 korteriga maja neljast veel kasutuses korterist koosnev ühistu.\nOlemasolevate ja uute renoveerimismeetmetega suudaks riik vajaliku elamufondi kaasajastada laias laastus poole odavamalt, kui oleks uute majade ehitus. Kui mõne omavalitsuse tegelik probleem on tõesti üürikorterite puudus, jätkuks suurema renoveerimsiprogrammi käigus ruumi nendelegi.\nLisaks tekiks võimalus suur hulk pooltühje tondilosse päris tühjaks teha ja kultuurselt lammutada, selmet lasta vihma ja tuule käes vaikselt laguneda. Saaks Eestimaa kenamaks, inimeste elutingimused paremaks ning paljudele eakatele jääks nende säästudki alles.\nJa lõpuks kaks soovitust „ettevõtlusministrile“, kuidas saada lahti neist jutumärkidest\nTegeleks äkki sellega, et aidata kaasa inimeste sissetulekute suurenemisele ja majanduse elavnemisele selliselt, et inimesed jõuaks maksta õiglast hinda, mis turul välja kujuneb? Ja teiselt poolt muuta seadusi selliselt, et seni poolhämaras, et mitte öelda mustas tsoonis toimetanud üüriturg muutuks avatuks ja läbipaistvaks.


Soovitus (Survival) | Kännukas - Foorum\nTopic created · 13 Posts · 77 Views\nMrScreen last edited by MrScreen\nTeha siuke Survival kus reseti poleks et inimesed saaks suuremaid ehitisi ehitada ja rohkem nendega tegeleda .\nMitte nagu et ehitad midagi valmis ja siis millalgi tuleb reset ja kõik see vaev mis selle projecti tegemisel on läinud.\nJa see on ka vist imelik et OPSurvivalit paljud ei mängi võrreldes tavalise survivaliga et miks seal ka on reset et kas ühest ei piisa siis?\nNiiet jah mõtte on lihtsalt siuke et saaks ehitsi alles jätta et nendega edasi tegleleda jne. Oleks lihtsalt tore kui saaks lihtsalt midagi hiigel suurt ehitada ja seda pärast vaadata kui palju sellega aega on läinud ja kui mittu ja maailma border võiks ka suurem olla.\nHolyPoison last edited by\nPooldan seda. Ma ka resettide vastu olnud koguaeg. Aga hetke reseti tõi siiski mängijate hääl.\nMrScreen last edited by @HolyPoison\n@HolyPoison Mhm aga kas tõesti siis inimsed tahatsid mõlemasse reseti? nagu why?\nHolyPoison last edited by HolyPoison\nVot seda ma ei oska öelda. Mina hääletasin siiski "EI"\nKui serverisse ei tehtaks resetti kunagi, siis arvatavasti aastaga oleks enamus kohti prottiga kinni pandud. Resetid peaksid ikkagi juhtuma, aga võiksid juhtuda harvemini.\nMrScreen last edited by @ennulustrumm\n@ennulustrumm Seal on 2 serverit OPSurvival ja Tavaline Survival miks mõlemas peab reset olema? ma tean paljud inimesed on vanilla survivalis (enda serveris) et kui näiteks dragon on tapetud paar asja ehitanud läheb neil seal maailmas igavaks ja tahavad uuesti alustada ja siis läheb mäng täiega igavaks aga mõned tahavad näiteks hulle farme ehitada ja suuremaid asju teha ja seal edasi mängida jne...\nNiiet jah -_- .\nSee põhjustaks palju probleeme, @MrScreen . Ma isiklikult ei tahaks saada 1 fps iga kord kui ma sisse login. Liigne ehitamine võib põhjustada massiivset laggi.\n@ennulustrumm Ja siin serveris pole nii palju inimesigi et reseti vaja oleks tehke lihtsalt /rtp rohkem random ja tehke maailma bored suurmaks. ಠ_ಠ\nja sellepärast võikski olla ainult 1 serveris reset\nResetid hoiavad serveri värskena. Ma räägin omast vaatepunktist, et server läheb igavaks kui oled nt mitu kuud juba mänginud ja kõik on valmis. Mängijatenumbrid hakkavad kukkuma.\nMina olen isiklikult resettide vastu aga server peab püsima värskena, läbi mängitakse sellepärast kiiresti, et serveris on auastmed mida saab endale soetada mingi tasu eest ja siis saab lahti erinevaid privileege mis muudavad kindlalt mängu raskemaks.\nKorraldada survivalis erinevaid evente, näiteks SEV ehk SurvivalEhitusvõistlus.\nLisada Survivali plugin Autorank, et mängijate privileegid jms oleks balanced.\nMap võiks olla suur ja igale mängijale lubatud 3 protti.\nPooldan @M4rxxx vastust.\nTahaks vanu toredaid aegu tagasi.\n@ScoobyDudu Väga ilusti öeldud.


INFARKTI INTENSIIVNE VALU AITAB TAASTUDA\nInfarkti intensiivne valu aitab taastumist\nNeljapäev, 10. september 2015. - Infarkti põdeva inimese intensiivne valu võib tegelikult olla kasulik, väidavad teadlased.\nJa neile patsientidele valu leevendamiseks ette nähtud ravimid, näiteks morfiin, võivad blokeerida taastumisprotsessi.\nInglismaa Bristoli ülikooli teadlaste sõnul saadab valu rakkudele signaale südamerabanduse põhjustatud kahjustuste parandamiseks.\nValuvaigistid blokeerivad need signaalid, takistades seda paranemisprotsessi, väidab Ameerika Südameassotsiatsiooni ajakirjas Circulation avaldatud uuring.\nOn teada, et valu on väga keeruline protsess, mis mitte ainult ei hoiata meid, et midagi on valesti, vaid see võib kehas käivitada ka liikumismehhanisme, mis aitavad probleemi parandada.\nUue uurimistöö käigus avastasid professor Paolo Madeddu ja tema meeskond hiirtega tehtud katsetes, et südameataki ajal - kui tromb blokeerib arteri, mille kaudu hapnik ringleb südamesse - meelitavad signaalid, mida valu südame närvidele saadab, tüvirakud, mis vastutavad sündmuse ajal tekitatud kahjustuste parandamise eest.\nTeadlaste sõnul võib leiul olla südameatakiga patsientide hooldamisel väga oluline mõju.\nNende patsientide rutiinne ravi hõlmab morfiini manustamist valu leevendamiseks, kuid sarnaselt teiste valuvaigistitega toimib morfiin valusignaalide blokeerimisega, kaasa arvatud need, mis soodustavad tüvirakkude aktiivsust südamelihase parandamisel.\nNagu professor Madeddu selgitab, vabastavad südame närvid infarkti ajal ainet nimega aine P, mis vastutab tüvirakkude "värbamise" eest luuüdist vigastuse asukohta.\n"See uuring lisaks südame taastamisravi väljatöötamiseks oluliste uute võimaluste avamisele näitab ka valu võimalikku rolli meie loomulikus vastuses südameinfarktile"\nDr Hélène Wilson\nKahjustatud arteritesse jõudes võivad tüvirakud tekitada uusi veresooni, et taastada südame verevarustus ja hapnikuvarustus.\nLeiustus toetab teiste uuringute tulemusi, mille tulemusel on koronaarsündmuse ajal morfiini saanud patsientide kõrge suremus.\nKuid nagu teadlased märgivad, tuleb nüüd nende tulemuste kinnitamiseks ja nende patsientide valu leevendamiseks parima viisi paremaks hindamiseks läbi viia rohkem uuringuid, minimeerimata nende paranemisvõimalusi.\nVõib-olla võiks nende sõnul välja töötada uusi P-põhiseid ravimeid, mis aitavad südameinfarkti kahjustusi parandada.\n"Meie avastus, et valuretseptorid osalevad kahjustatud veresoonte parandamises, tüvirakkude värbamises, võiks viia meid uute viisideni keha loomulike paranemismehhanismide parendamiseks, " ütleb professor Madeddu.\n"Lõppeesmärk on välja töötada teraapia, mis aitab pärast infarkti kahjustatud või kaotatud lihaseid taastada, " lisab ta.\nValu, "keeruline protsess"\nBriti südamefondi dr Hélène Wilsoni sõnul, kes aitas uuringut rahastada, öeldakse, et "valu on väga keeruline protsess".\n"Keha mitte ainult ei hoiata meid, et midagi on valesti, vaid ka valu tundes võib see olla märk sellest, et keha teeb kõik võimaliku kahjustuste parandamiseks."\n"See uuring lisaks südame parandamise ravi väljatöötamiseks oluliste uute võimaluste avamisele näitab ka potentsiaalset rolli, mida valu mängib meie loomulikus vastuses südameinfarktile."\n"Infarktivalu on patsientidele äärmiselt piinav kogemus ja me peame tegema kõik võimaliku, et see valu oleks minimaalne."\n"Kuid see avastus pakub võimalust, et tulevikus suudame südameinfarkti ajal valu tõhusamalt toime tulla ja samal ajal minimeerida selle põhjustatud kahjustusi, " lisab ekspert.\nSilte: Sõnastik Lõigatud Ja Laste Toitumine\nMürgiste tubakaühendite reguleerimine\nOmega 3 Tšiili kalades\nVäike uni muudab rämpstoidu atraktiivsemaks\nStaadionid saavad jälle täis! Fännid saavad tribüünidele naasta\nLeetrite puhang Poolas. Miks on leetrid nii ohtlikud?\nKas sõidate tööle SELLE TEEL? Sa elad kauem!\nNeljapäev, 10. september 2015. - Infarkti põdeva inimese intensiivne valu võib tegelikult olla kasulik, väidavad teadlased. Ja neile patsientidele valu leevendamiseks ette nähtud ravimid, näiteks morfiin, võivad blokeerida taastumisprotsessi. Inglismaa Bristoli ülikooli teadlaste sõnul saadab valu rakkudele signaale südamerabanduse põhjustatud kahjustuste parandamiseks. Valuvaigi\nCopyright 2021 https://vphealthandfitness.com Infarkti intensiivne valu aitab taastumist


Roy Keane: mängijad ei peaks nii palju sõna võtma - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRoy Keane: mängijad ei peaks nii palju sõna võtma\n10. veebruar 2012, 18:22\nEndine Iirimaa jalgpallikoondislane Roy Keane avaldas arvamust Inglismaa koondisele uue peatreeneri määramise osas. Keane’i meelest ei tohiks mängijad oma eelistusi nii avalikult reklaamida.\nPärast Fabio Capello ametist taandumist on nii Rio Ferdinand kui ka Wayne Rooney avaldanud twitteri vahendusel arvamust, et uueks juhendajaks võiks saada Harry Redknapp. Keane’i meelest on see sobimatu.\n«Mängijad ei tohiks otsustada. Häda on selles, et nad ei tea alati ise ka, mida nad tahavad. Algul meeldis neile Sven-Göran Eriksson, aga siis oli ta äkitselt liiga vaba suhtumisega ja kiretu, nii et nad soovisid tema asemele inglast. Steve McClaren saigi töö, aga tema oli jällegi liiga semulik, kuna ütles John Terryle «JT» ja Steven Gerrardile «Stevie G». Seega soovisid nad kedagi, kes oleks distsiplineeritum. Tuli Capello, aga tema jäi jälle liiga kaugeks ega osanud hästi inglise keelt, nii et nüüd tahavad nad jälle inglast!»\nKeane leiab, et John Terrylt kaptenipaela ära võtmise järel ameti maha pannud Capello oleks võinud oma ametis jätkata. «Ilma kaptenita koondis pole pooltki nii hull kui see, millel puudub treener. Ja minu meelest oli Capellost ilmajäämine kaotus. Tema statistika oli hea.\nKuna tema töö lõppes sellisel moel, on tema panust raske hinnata. Jah, MM läks aia taha, aga EM oleks võinud hoopis edukamaks kujuneda.»\nSiiski on Keane kindel, et EM-i võidust Inglismaal unistada ei maksa. «Hispaania ja Holland on ilma pikemalt mõtlemata paremad meeskonnad, nii et Inglismaal seisab kahtlemata ees keeruline ülesanne.»


§ 11 Lasteaia-algkooli ülesanded\n§ 13 Hariduslike erivajadusega lapsed ja õpilased\nRT IV, 06.06.2014, 34\nVastu võetud 18.09.2013 nr 15\nRT IV, 02.10.2013, 5\n27.05.2014 RT IV, 06.06.2014, 8 01.09.2014\nLasteaia-algkooli nimi on Vahenurme Lasteaed-algkool.\nLasteaed-algkool asub aadressil Vahenurme küla, Halinga vald, Pärnu maakond, sihtnumber 87101.\n(2) Põhikoolis toimub õpe I kooliastmes ja II kooliastme neljandas klassis.\n[RT IV, 06.06.2014, 8 - jõust. 01.09.2014]\n(3) Lasteaias on vähemalt üks rühm.\n(4) Põhikooli õppekava täitmiseks koolis on nominaalne õppeaeg neli aastat.\n(5) Lasteaed-algkool on munitsipaalkool, mille kõrgemalseisev asutus on Halinga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus nimetavas käändes).\n(4) Lasteaial-algkoolil on oma kodulehekülg aadressiga: http://web.zone.ee/vahenurmela.\n(5) Lasteaia-algkooli õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil ja elektrooniliselt.\n(6) Lasteaia-algkooli arhiivikorralduse ja kohustuslike dokumentide avalikustamise eest vastutab direktor.\nLasteaia-algkooli õppekeel on eesti keel. A-võõrkeelena õpetatakse inglise keelt.\n(3) Elukohajärgse kooli määrab vallavalitsus põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.\n§ 11. Lasteaia-algkooli ülesanded\n§ 13. Hariduslike erivajadusega lapsed ja õpilased\n(2) Täiendavad motiveerimis- ja tunnustamismeetmed näeb lasteaed-algkool ette kodukorras.\n(1) Lasteaia-algkooliga samas hoones asub Vahenurme raamatukogu, mis täidab kooliraamatukogu ülesannet põhikogu osas.\n(1) Lasteaia-algkooli töötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite ja tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglitega, mis on kooskõlas kehtiva seadusega.\n(6) Õpetajate ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostööl õpilaste vanematega.\n25) juhatab õppenõukogu koosolekut ja korraldab nende tegevust;\n29) kehtestab lasteaia-algkooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks vallavalitusele;\n(4) Koolil on õigus lähtudes kooli õppekorraldusest ja spetsiifikast laiendada haridus- ja teadusministri määrusega õppenõukogu pädevusse antud ülesannete ringi. Õppenõukogu koosseisu konkreetsel õppeaastal, täpsema õppenõukogu pädevuse ja töö korra kehtestab direktor.\n(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kuhu kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.\n(3) Lasteaia-algkooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra järgi.\n(2) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks lasteaia-algkooli hoolekogule ja õppenõukogule.\nMäärus avalikustatakse lasteaia-algkooli kodulehel http://web.zone.ee/vahenurmela.\n(1) [Käesolevast tektstist välja jäetud.]


Maitsekalt elegantne sisustusstiil sünnib läbi trendikate valikute. Märksõnadeks on mahedad hallid toonid ning eristumine läbi stiilsete detailide.\nHallid toonid koguvad sisustuses üha rohkem populaarsust ja seetõttu on Trend köök suurepärane valik trenditeadlikule inimesele. Töötasapind ja tagataust on valgest laminaadist pakkudes nii vastupidavust kui stiilset välimust. Integreeritud kodumasinad loovad puhta ilme ning hallide kappide sirgeid jooni täiustavad sobivas toonis käepidemed, luues harmoonilise koosluse.\nUksed: helehall värvitud MDF\nKäepidemed: sahtlitel roostevabast terasest käepidemed, ülemised kapid ilma käepidemeteta, riiuli alumises ääres sisselõige\nTööpind: valge laminaat\nTagataust: valge laminaat\nTänu hallidele esipindadele ja klassikaliselt valgele tööpinnale on see köök igati trendikas ning seejuures aegumatu. Hinnas sisaldub kvaliteetne Electrolux köögitehnika.\nTänu hallidele esipindadele ja klassikaliselt valgele tööpinnale on see köök igati trendikas ning seejuures aegumatu.\nSisustusnõuanne: tume puitmööbel sobib hästi köögi stiili rõhutamiseks. Nahast, messingist ja marmorist dekoratiivsed elemendid ja lisandid toovad disaini samuti paremini esile.\nLisavalik: ilma lisakuludeta on võimalik muuta köögi üldilmet vahetades valge tööpind mõne teise paketi töötasapinna vastu (liivakarva, puidu imitatsiooniga, sile must või struktuurne must laminaat).\nTrend köögilahenduse hinnad\n5 mooduliga sirge köök 6590 €\n6 mooduliga sirge köök 7790 €\n6 mooduliga nurgaga köök 7990 €


Ceará võrkpapagoid said uued kodud » Uudised\nCeará võrkpapagoid said uued kodud\nCeará võrkpapagoi (Pyrrhura griseipectus) oli kunagi Lõuna-Ameerika kirdeosas laialt levinud, kuid metsaraie, salaküttimise ja lemmikloomakaubanduse tõttu on liigi arvukus drastiliselt kahanenud. Kümme aastat tagasi läbi viidud põhjalik uuring näitas, et alles on vaid üks populatsioon kahes lähestikku asuvas piirkonnas, kusjuures 80% lindudest elab vaid ühes neist.\nCeará võrkpapagoi / foto: Vivek Tiwari, Flickr.com\nSelleks, et liiki väljasuremisest päästa, alustati veel allesjäänud elupaika pesakastide paigaldamist. Pesakastid ehitati võimalikult sarnased papagoide eelistatud looduslikele õõnsustele ja linnud võtsid need kohe omaks. Samuti leiti kohalike elanike seast abilised, kes pesi jälgisid ning salaküttide eest kaitsesid.\nEdu oli hämmastav: 2010. aastal, mil paigaldati esimesed 30 pesakasti, registreeriti kolm lennuvõimestunud ceará võrkpapagoi poega. Sellest ajast peale on edukalt lennuvõimestunud poegade arv kasvanud keskmiselt 130 poja võrra igal aastal ja suureneva nõudluse rahuldamiseks on lisaks paigaldatud veel 70 pesakasti. Eelmisel aastal oli pesakastides lennuvõimestunud poegade koguarvuks juba 1165. Projektimeeskonna järgmine eesmärk on suurendada kaitsealuste metsade pindala ja taastada juba hävinud metsi, et ühel päeval saaksid ceará võrkpapagoid hakkama ilma inimese abita.\nBirdLife International 07.05.2020 Grey-breasted Parakeet recovers from three fledglings to a thousand.


Perioodi jaanuar 2017 sissekanded\nJäreldusi vestlustest Raadiku elanikega\n30.jaan | projektis Raadiku kohalikkond | sisestas maria\nJaanuarikuu pühendasime süvaintervjuude läbiviimisele mitme aktiivsema võtmeisikuga, et kaardistada erinevaid arusaami Raadikul toimuvast.\nIntervjuudest võib järeldada, et Raadiku on kui üks suur küla, kus omavaheline kommunikatsioon toimub suures osas suust-suhu. Aktiivselt kasutatakse ka sotsiaalmeediat, mille kaudu jagatakse ajakohast infot Raadikul toimuvast, arutatakse üldisest heakorrast ning vahetatakse omavahel (peamiselt) laste tarbeesemeid ja riideid.\nRaadikul on juba praegu mitmeid vabatahtlike ja iseorganiseerunud gruppe, kes tegelevad näiteks toiduabi jagamisega ja kohalike laste huvitegevusega. Raadiku elanike seas on seega huvi ja algatusvõime oma elukoha parendamiseks olemas, kuid võimalused ise otsuseid vastu võtta on piiratud. Kuna puudub otsustusvõime, on mitmetel kohalikel enda vastutuse- ja omanikutunne ümbritseva keskkonna suhtes nõrk.\nTeise olulise tähelepanekuna tuli välja noortetegevuse puudumine piirkonnas. Antud sihtgrupi nimetatakse intervjuudes kõige problemaatilisemaks, sest just noorte seas esineb kõige rohkem vandalismi, mis levib ka õuealale. Seetõttu on avalik ruum samaaegselt aktiivses kasutuses, kui ka paljude kohalike seas välditav. Noorte vandaalitsev käitumine on põhjustanud ka Raadiku kui piirkonna stigmatiseeritust, eriti ümbruskaudsete koolide seas. Meie hinnangul tuleb probleemiga tegelda süsteemselt läbi (mobiilse) noorsootöö järjepideva juurutamise ja toetamisega linna tasandil.\nLinnalabori edasiste tegevuse fookuseks on kohaliku kogukonna arendamine läbi juba aktiivsete asunike omavahelise ühendamise ning nende motiveerimise rääkida rohkem kaasa Raadiku õueala arengu osas. Siinjuures on määrava tähtsusega pakkuda kohalikele positiivset ühistegevuse kogemust, mis võimustaks ja motiveeriks kohalike edasiseks koostegevuseks. Lisaks on oluline arutada ja luua koostöös Raadiku Arendus OÜ-ga võimalusi, kuidas edaspidi saaks elanike ja haldajate vahel toimuda sidusam koostöö, mille kaudu pareneks ka elanike võimalus rääkida kaasa ja otsustada oma kodukoha arenguvajaduste osas.


Artiklid › Treening › Marek Morozovi treening | Fitness.ee\nMarek Morozovi treening\nTreening | 16.11.07 | tekst: Marek Morozov | fotod: Anonüümne | 5 kommentaari\nKuidas minul on oma treeningkava jaotatud, pani kirjutama pidevad küsimused, eriti noorte harrastajate poolt. Mingit saladust ju ei ole. Tahangi siinkohal välja tuua kui erinev võib olla minu treeninjaotus mõne teise Eesti kulturisti omast. Lisaks tahan öelda, et pole olemas seda ühte ja õiget, mille pealt malli võtta ja seda polegi mõtet. Lihtsalt on hea silmaringi avardamiseks näha ka hoopis teistmoodi lähenemist. Sellise alljärgneva treeningsüsteemi järgi olen harjutanud ma nüüdseks siis aastajagu ja olen siiani tulemusega rahul (mõtlen siinkohal lisandunud lihasmassi). Selline treeningsüsteem kummutab enamuste jaoks kindlalt ümber seni teada tuntud ja väljakujunenud treeningmeetodi.\nKuna hea juhuse tahtel olen aegajalt kirjavahetuses IFFB proffikulturist Fransico „Paco Bautistaga (pildil), kes osales ka 2006 ja 2007 aastal Mr. Olympial, siis tema poolt on soovitus lihast ehmatada umbes iga 3 nädala tagant ehk Kava 1 järgi. Nüüd kindlasti tekib küsimus kogenunud tegijatel, et mida ja kas on üle võtta või õppida amatöörkulturistil sellelt mehelt ? Siinkohal jällegi tuletan meelde, et kõik proffid on kunagi olnud ka naturaalsed, kes kauem kes vähem aastaid. Algajatel muidugi kohe kindlasti ei soovita sellist süsteemi proovida (raske psühholoogiliselt ja ka füüsiliselt, samuti vigastuste oht märgatavalt suurem). Kava 2 on enamjaolt juba oma looming, arvesse on võetud enda hetke võimalused selliselt kava jaotada. Lisaks on kava koostamisel võetud arvesse eelisarendada tähtsamad lihasgrupid mida oluliseks pean. Kindlasti toimuvad ka siin edaspidi mõningased muutused (tõenäoliselt kõhu osas mida pean hakkama katsetama, kuna väga nõrk koht mul).\nJah te näete õieti, kaks päeva järjest ühte ja sama lihast. Sulgudes on märgitud mitu harjutust ühele lihasgrupile. Harjutused on peamiselt baasharjutused, ehk võimalikult palju tööd kangi ja hantlidega. Seeriaid tavapäraselt 4 ja kordused vahemikus umbes 8-12 igas harjutuses. Seda kava kasutan ühe nädala.\nPühapäev õlg(3-4), rind(2-3), triitseps(2), kõht(2-3)\nEsmaspäev õlg(3-4), rind(2-3), triitseps(2)\nTeisipäev jalg ees(3), jalg taga(2), säär(2), kõht(2-3)\nKolmapäev jalg ees(3), jalg taga(2), säär(2)\nNeljapäev selg(4-5), biitseps(2), kõht(2-3)\nReede selg(4-5), biitseps(2)\nHarjutuste valik on igal treeningul erinev, seda mõtlen välja juba treeningukäigus. Samuti pole kindel harjutuste kogus ega järjekord. Omapära seisneb selles, et igat harjutust sooritan umbes-täpselt 8 seeriat järjest. Kordusi ei loe aga nad jäävad väga laias laastus sinna 6 - 15 vahele kuna raskusi sooritavas harjutuses üldjuhul ei muuda. Seda kava kasutan kuskil 3 nädalat, pärast mida ehmatan uuesti kavaga 1 (üks nädal).\nselg, õlg, kõht\njalg ees, kõht\njalg taga, säär\ntriitseps, biitseps, kõht\njoker 16.11.2007 16:48\nOlen ise ka treeninud ühte lihast mitu päeva järjest. Trennis vaadati küll nagu pooletoobist, aga ega trennis ju teiste pärast ei käida. 3 nädala kaupa nii trenni teha, täiesti ok. 4 kippus kurnavaks minema. Hea variant teha ka 2-3 päeva järjest just kehaosasid, mis vajavad järeleaitamist.\njoker 16.11.2007 17:12\nÜtleks ka, et päris huvitav lähenemine. Et nagu aru saan 3 nädalat põhimõtteliselt tegutsed oma tavapärase kava järgi ja siis neljas nädal see ehmatamise nädal, kus ühte lihast treenitakse kaks päeva järjest. Et kas pärast seda neljandat, ehmatusnädalat naased kohe jutiga oma tavapärase kava juurde tagasi või võtad järgneva viienda nädala ka kuidagi kergemalt? Ja kui paned jutiga - kas taastud ilusti ära, sest igat lihast kaks korda nädalas ja kaks päeva järjest tundub päris karm. Aga põnev lähenemine kindlasti ja ei kahtlegi, et sel neljandal nädalal saab keha ehmatatud :))!\nOskar 16.11.2007 20:02\nNii ma teen jah 3+1+3+1 jne. ja naasen koheselt tavapärase kava juurde. Ületreeningu märke pole täheldanud, eks harjub ära ka sellise üsna kõva treeningmahuga. Kuna ma oma "pool" elu viibin nagunii saalis siis oleks patt seda kasutamata jätta : )\nM.M. 16.11.2007 21:31\nTEa :D just r22gitaxe et v2ga vajalik on puhkus ja et piitsepsit v6ib maksimaalselt 2 korda n2dalas treenida muidu ei parane tulemused... ja nyyd 2 p2eava j2rjest segadusse v6tab et kuidas siis 6ieti tulex treenida:(\nAngelo 2.1.2008 18:29


Jaak Roosaare: Tallinna börsi aktsiad on kallid, mina tehinguid ei teinud - Rikas Geenius\nJaak Roosaare täna Tallinna börsil tehinguid ei teinud.Foto: Scanpix/Postimees.\nFinantsvaba investor ja "Rikkaks saamise õpikute" autor Jaak Roosaare ütles Geeniusele Tallinna börsi tänast rallit kommenteerides, et kodubörsi aktsiad on tema jaoks nüüd liiga kallid.\n"Liiga kallid on jah, need Tallinna börsi aktsiad," nentis Roosaare tänast rallit kommenteerides. Täpsemalt kerkis Tallinna börsi indeks täna 2,72 protsenti ning ootamatult, vaid päevaga said rikkamaks nii LHV Groupi, Šiauliu Bankase, Coop Panga kui ka Efteni kolmanda fondi aktsionärid.\nEnim tõusid First Northil noteeritud Bercman Technologiese ja Saunum Groupi aktsiad, vastavalt 10,9 ja 10,34 protsenti.\nMärksõnad: Bercman Technologies, Coop Pank, investeerimine, LHV Group, Novaturas, Saunum Group, Šiauliu Bankas, Tallinna börs


Sandra Raju: Kodune Rajune Müsli. Imehea ja tervislik!\nSandra Raju, 19. oktoober 2016 08:00\nKäisin eile poes ning samal ajal ja mõtlesin, et mida mina saaksin teha selleks, et vähemalt kolmandal katsel mu triatloni-õnn pöörduks ja võistlus ära ei jääks. Kuna turundusinimesena tean, et sponsorid on ürituste toimumise juures üks oluliseimaid lülisid, siis mõtlesin suunata oma kosmilise energia sellesse segmenti. Jah - ma läksin poodi ja ostsin nii palju Tartu Milli tootevalikus olevaid minu jaoks potentsiaalselt realiseeritavaid tooteid kui vähegi leidsin. Mõistlik ja ratsionaalne 29-aastase naise käitumine.Kuna tooteid sai igast asjast kokku päris palju siis mõtlesin, et kuna ilublogimisega ma juba alustasin siis teeks selle toiduteema kah ühe ropsuga ära. Niikuinii oli soov uus ports müslit teha ehk siis - kui ma juba tegema hakkasin siis jagan oma retsepti ka teiega.Kodune Rajune Müsli\nKogus: ühele (kõik söön ise ära, küll umbes kuu aega aga säilib kenasti).\nValmistusviis: soovitavalt kausis, koos muusika ja kerge puusanõksuga.\nValmistusaeg: varieerub 5-minutist 30-minutini (oleneb kui palju sa vahepeal asju maha lägastad ja aega tantsimisele kulutad).\nKäik: hommikusöök (aga võib olla ka 1. käik, sest kuidagi on vaja kohapealt ära saada).\nRetsepti autor: Google.ee ja Sandra ''Ma panen seda ka veits natuke sisse'' Raju.\nMina lisan komponente täpselt nii palju ja selle järgi, et panni peale ära mahuks. Tihti (see tähendab umbes 90% valmistuskordadest) tuleb liiga suur ports ehk siis soovitan eelnevalt toorained kausikestesse välja kallata, et näed palju midagi kulub. Seekord läks minul kasutusse pildil nähtav süsteem:\n2 supilusikatäit õli (tavaliselt kasutan oliiviõli, seekord Biomarketist ostetud Omega-3)\n1 pakk kaerahelbeid (Tartu Mill, nagu pildil)\nkausitäis rukkihelbeid (kasutasin Rimi ECO toodet)\n... jne jne, mida sa ise oma kapist just sel hetkel leiad.\n* Alusta sellega, et pane ahi sooja, umbes 150-160 kraadi.\n1. Pane õli ja mesi pannile, kuumuta kuni mesi on sulanud. (Kõrbema ära lase, siis ei tule head. Usu mind, ma proovisin.)\n2. Lisa pannile (just selles järjekorras) pähklid ja mandlilaastud - sega korralikult, et mee-õli mikstuur jõuaks iga asjaosalise ümber.\n3. Lisa ühe koostisaine kaupa pannile kõik ülejäänud lisandid - kõrvitsaseemned, linaseemned, mandlilaastud, kookoshelbed, päevalilleseemned, rosinad, chia seemned, kamapallid (ja muud) ning sega korralikult, et kõik koostisosad saaksid mee-õli seguseks.\n4. Lisa juurde kaerahelbed ja rukkihelbed kogu aeg stabiilselt segades. (Sel hetkel avastad suure tõenäosusega, et oled olnud liiga ahne ning pann hakkab üle ajama. Ära muretse - see on müsli tegemise juures normaalne. Sega ettevaatlikult, kui läheb üle ääre siis tee sellest pilt ja pane Instagrami või saada sõbrale. Mulle võid ka saata - real recognize real.)\n5. Võta spaatel ning korja kogu pannilt välja kukkunud müsli pliidilt ja põrandalt üles. See, kas paned tagasi pannile jääb sinu otsustada. (PS! Kui see sinuga ei juhtunud - tubli! - järelikult oskad segada või ei läinud ahneks. Või on hea suur pann.)\n6. Laota kogu möll ahjuplaadile ning lükka umbes 25-30 minutiks ahju küpsema.\n7. Jälgi, et kõrbema ei läheks (väääga oluline!) ning sega aeg ajalt, et müsli ühtlaselt küpseks.\n8. Kui müsli on krõbe/kuldpruun, võta plaat ahjust välja ja lase täielikult jahtuda (muidu ei jää müsli krõbe). Küpsusastet degusteerides palun puhu enne peale - kuum toode, väga kuum toode!\n9. Kuule, EI SÖÖ PÄHKLEID SEEST ÄRA! Pane kohe tagasi!\n10. Säilita kinnises karbis.\n11. Head isu!\nVaata ja loe lisa, millega Sandra Raju tegeleb http://sandraraju.com/#blog!\nKadri 21. aprill 2019 16:09\nHea lihtne retsept, mille järgi teha. Just see eelnev röstimine pannil oli hea nipp :) Müsliretsepte luglugedes on mulle jätkuvalt müsteerium, et kuidas nii vähese rasvainega hakkama saadakse. Kasutasin küll hulga pähkleid ja seemneid, mis peaks iseensest rasvased olema, ent 2 spl õli 500+ g peale tundub müstika ;) Panin ca 400 g helveste (kasutasin Remedyway toortahrahelbeid, ent nende tekstuur ei erine muust) kohta ca 10 spl rapsiõli ja ka tiba võid... 1.5 supilusikatäiest meest samuti ei piisanud, umbes 4 panin ja natuke veel ka kookossuhkrut+soola. Ei tulnud liiga magus ega rasvane.


PowerPivot kasutajale. Äripäeva E-pood\nKoolituse eesmärgiks on anda osalejatele võimalus omandada teadmised ja oskused tõhusaks PowerPivot kasutamiseks. Koolitus hõlmab endas teemasid, mis käsitlevad andmebaasi ligipääsetavust, seoste loomist ja PowerPivot DAX avaldiste genereerimist. Lisaks sisaldab koolitus teemasid, mis hõlmavad PowerPivot ja SharePoint integratsiooni.\nKoolitus hõlmab teoreetilist raamistikku, kuid põhirõhk on praktilistel harjutustel. Praktiliste harjutuste käigus käsitletakse teoorias omandatud reaalsete probleemide lahendamist.\nTegemist on Microsofti koolitusega, koolitusmaterjalideks on Microsofti poolt heakskiidetud materjal, mis võimaldab seda kasutada käsiraamatuna ka pärast koolituse lõppu reaalsetes töösituatsioonides.\nKoolituse sihtgrupiks on PowerPivot uued ja kogenenud kasutajad. Koolituse eelduseks on head oskused ja teadmised Microsoft Excelist või mõnest muust tabeltöötlus rakendusvara kasutamisest.\nKoolituse eduka lõpetamisel osalejad:\nteavad Powerpivot võimalusi;\noskavad PowerPivot installeerida;\nteavad PowerPivot andmeallikaid;\noskavad laadida PowerPivot andmeallikaid ning puhastada andmeid;\nteavad PowerPivot funktsioone;\noskavad luua ajatabeleid;\noskavad kasutada aja- ja kuupäevafunktsioone;\noskavad kasutada väärtusefunktsioone;\noskavad kasutada loogika ja informatsiooni funktsioone;\noskavad kasutada tekstifunktsioone;\nteavad PowerPivot raportite võimalusi;\noskavad luua raporteid ning neid e-postitada ja siduda SharePoint-ga;\noskavad installida PowerPivot SharePoint-le.\nÜldised Exceli või mõne muu tabeltöötlusprogrammi kasutamise ning aruannete koostamise kogemus.


ABKP AS ostis ärihoone Rakveres - Kinnisvarauudised\nABKP AS ostis ärihoone Rakveres\nKinnisvara investeerimisettevõtte Arco Balti Kinnisvaraportfell AS (ABKP AS) suurendas oma kinnisvaraportfelli mahtu omandades Rakveres, Laada tn.27 asuva büroo –ja ärihoone.\nHoone ankurrentnikuks on Hansapank. Lisaks paiknevad hoones mitmed piirkonna olulised advokaadibürood, notar ning ka AS Arco Vara Kinnisvarabüroo Rakvere esindus, teatas ettevõte.\nABKP AS juhataja Tõnu Uustalu sõnul jätkab juhatus antud kinnistu soetamisega ettevõtte aktsionäride poolt seatud investeerimisstrateegia elluviimist. „Laada tn.27 ärimaja on Rakveres parima võimaliku asukohaga linna keskel ning hoone rentnike profiil on vaid kinnitus sellest“, sõnas Uustalu.\nArco Balti Kinnisvaraportfell AS alustas tegevust 2003.aastal. Tänaseks on ettevõtte portfellis kokku 11 rendikinnisvara objekti üle Eesti. Ettevõte investeerib Balti riikide suurematesse linnadesse ning strateegiliselt olulistes asukohtades paiknevatesse äripindadesse.


ERM kavandab Tartus Raadile teemaparki\nPostitas: Sirle | Kuupäev: 21/07/2010\nAllikas: Tartu Postimees, 19.07.2010\nEesti Rahva Muuseumi Raadile rajatava uue peahoone ümbrus on praegu veel pisut kurblik ning lage. Lähiaastatel plaanib muuseum selle ala täita nelja tee risti, suitsusauna, veesilmade ja palju muuga.\nPärimuste park on üks võimalustest, kuidas uue peahoone ja Raadi mõisapargi vahelisele alale jäävat tühermaad eluga täita. Sellega üritab Eesti Rahva Muuseum (ERM) kahte eraldiseisvat ala omavahel ühtseks tervikuks siduda ning välja tulla millegi uudsega.\nTeemapark jaotatakse neljaks sektoriks, millest igasse kavandatakse kolm-neli folkloorist pärinevat tegelast või sümbolit. Parki on kavas rajada ka kultusepuu, kiviring, kaev, oja, künkad ja koopad, samuti esinemislava ning suitsusaun.\nPargis asuvad viinaköögi varemed ei kao kuhugi – pärast väikest kohendust ühendatakse need muu kompleksiga. Pärimuste pargis saab folklooriobjektide vahel liikuda mööda kergliiklusteid.\nKuigi plaanis on luua küllaltki moodne teemapark, tuleb ERMil arvestada sellega, et kõik Raadile rajatav peab arhitektuurilt klappima.\nPärimuste pargi ehitamine seisab praegu ERMi direktori Krista Aru sõnul raha taga. «Muidugi võime päkapikke ja haldjaid praegugi väikese raha eest välja panna, aga see pole päris see, mida meie tahame,» rääkis ta. Rahataotluse esitab muuseum 17. augustil euroliidu piirkondade konkurentsivõime tugevdamise programmile.\n«Ideaalne oleks 2014. aastal võidupühal avada uus muuseumihoone ja selleks ajaks võiks juba Pärimuste park valmis olla,» lootis Aru.\nPargis on plaanis kasutada legende ja muistendeid nii eesti kui ka lähinaabrite folkloorist. «Loodame, et rootslane, sakslane, lätlane või kes tahes siin käib, leiab enda jaoks midagi tuttavat ning huvitavat,» selgitas Aru.\nTeiste rahvaste folkloori kasutamist põhjendab Aru sellega, et Eestis on muistendeid ja legende pargi valmis tegemiseks liiga vähe.\nReedel Raadi mõisapargis jalutanud Janno Puusepa meelest oleks tore, kui ERMi plaanid ainult paberile ei jääks. «Neid turistilõkse on Tartusse iseenesest ju vaja ja teisalt oleks eestlastelgi tore teiste kultuuride folklooriga tutvuda,» arvas Puusepp. Tema sõnul on see eriti oluline noortele, kes pärast pargis käimist hakkaks rahvapärimusest ja ajaloost rohkem huvituma.\nKuigi objektide vahele kavandatakse kergliiklusteid, loodavad pärimuspargi kavandajad teede osa hoida minimaalsena. Aru sooviks on, et pargis liikumine võetakse ette eelkõige jalutades.\n«Tegelikult võib objektide vahel ka autost väiksemate sõidukitega liikuda,» lisas Aru. «Aga siis ei näe näiteks kuskile põõsa varju peidetud veesilma või muud sellist,» arvas ta.\nAru sõnul on Eesti Rahva Muuseumil plaanis luua koht, kuhu inimesed saavad unistama tulla. «Eks inimesed ootavad oma elult ikka muinasjutulisi lahendusi ja siia tulles võivad nad nagu muinasjuttu astudagi,» ütles ta.