ROKi president: Põhja-Korea konflikt ei ohusta olümpiamänge - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nROKi president: Põhja-Korea konflikt ei ohusta olümpiamänge\n12. september 2017 10:22\nLõunakorealased võivad olümpiamaskottide kostüümid julgelt selga tõmmata. | FOTO: Andy Wong/AP/Scanpix\nKorea poolsaarel tuure koguv konflikt ei ohusta vähimalgi määral 2018. aasta taliolümpiamängude toimumist Pyeonchangis, kinnitas Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK).\nEsmaspäeval tugevdas ÜRO ühehäälselt Põhja-Korea vastu suunatud sanktsioone, kuna riik viis 3. septembril läbi juba kuuenda ja seni võimsaima tuumakatsetuse. Põhja-Korea on ähvardanud, et USA maksab ÜRO sanktsioonide eest «väljateenitud hinda». Tänaseks on Põhja-Korea tekstiilikaupadele kehtestatud ekspordikeeld, samuti kehtestati uute sanktsioonidega riigile järkjärguline naftaembargo.\nROKi president Thomas Bach kinnitas aga vaid paar tundi pärast ÜRO otsust, et olümpia toimumine ei ole kahtluse all. «Hoiame kõigi asjassepuutuvate valitsustega sidet. Olles riigijuhtidega pidevalt vestelnud, näeme, et olümpia pärast ei ole põhjust muretseda,» sõnas Bach, avaldades ühtlasi lootust, et tuleva aasta veebruariks suudavad riigid jõuda rahumeelsele kokkuleppele. Ühtlasi sõnas ta, et olümpiauks on Põhja-Korea sportlastele jätkuvalt avatud.\nJuulis lubas Lõuna-Korea president Moon Jae-in, et Põhja-Koreale jäetakse viimase hetkeni võimalus mängudel osaleda. Seni pole aga ükski Põhja-Korea sportlane veel suutnud olümpiale kvalifitseeruda. Läbi aegade on riik talimängudelt võitnud vaid kaks medalit, kui 1964. aastal sai Han Pil-Hwa Innsbruckis kiiruisutamises hõbeda ja 1992. aastal Hwang Ok-Sil Albertville’is lühirajauisutamises pronksi.\nPyeongchangi olümpiamängud – Aasia esimesed väljaspool Jaapanit peetavad talimängud läbi aegade – algavad 9. ja lõpevad 25. veebruaril.


Mainevideo ettevõttele - VideoFilm.ee mainevideo, tutvustusvideo, filmimine\nMainevideo filmimine ettevõtete tutvustamiseks. Mainevideo aitab tutvustada ettevõtet uutele klientidele, näidata elu-olu ja pakutavat teenust või toodangut. Mainevideo tõstab ettevõtte usaldusväärsust!\nVideoFilm filmib ja monteerib mainevideo, aitab levitada ja vaatajad leida.\n+372 52 76 805 , ajalak@gmail.com\nMainevideo ettevõtte tutvustuseks\nMainevideo aitab suurendada ettevõtte usaldusväärsust uute klientide silmis. Ainult ilusa kodulehe ja värvilise logoga varusatud ettevõte ei suuda oma uute klientidega saavutada seda kontakti, mida suudab hea mainevideoga. Siiras, vahetu, samas professionaalsel tasemel toodetud mainevideo aitab vaatajal mõista ettevõttes toimuvat ja näha inimesi fassaadi taga. VideoFilm aitab luua ettevõtte tutvustuseks töötava mainevideo.\nVideo vaatamine on internetikasutaja jaoks loomulik ja vahetu tegevus – uut infot võetakse vastu palju paremini video vahendusel kui ainult teksti ja pildiga. Oma kogemustele tuginedes võime kinnitada, et video abil saavutatakse palju parem konversiooni määr (kontakti võtmine, ostu sooritamine) kui ainult foto ja pildiga. Mainevideoga on võimalik saavutada palju suurem ROI (investeeringu tasuvus) kui fotomaterjali loomisega.\nVideo abil saavutatakse palju parem konversiooni määr (kontakti võtmine, ostu sooritamine) kui ainult foto ja pildiga.\nEelproduktsioon ehk ettevalmistavad tegevused enne video filmimist. Eesmärgid paika, otsime asukohad, koostame storyboardi ja leiame vajalikud rekvisiidid.[/su_service]\nProduktsioon e. töö võtteplatsil. Plaani elluviimine. Salvestame video, heli, foto jm. ettevõtte tutvustuseks vajaliku.\nJäreltöötlus. Video ja audio montaaz, pealeloetud tekstid, graafika ja pildimaterjali töötlus. Infograafika lisamine, tiitrid ja tõlked.\nLevitamine. Valmistöö laadimine sotsiaalmeediasse ja teistesse planeeritud kanalitesse, tasulised reklaamikanalid. Vaatajate leidmine ja statistika.


Category: Levi's - MÕTTED JA JUTUD EHK AUSALT ELUST SEKKA HOOGSALT UUDISEID\nMarsaana tutvustas sügis-talv 2018 moe- ja ilutrende\nEile, 5. oktoobril esitleti Marsaana showroom ’is moeajakirjanikele, stilistidele ja sotsiaalmeediamõjutajatele sügis-talv 2018 moe- ja ilutrende. Vaata, millised on selle sügise trendisuunad ja kes kohal olid.\nIkooniline Ameerika teksakaubamärk Levi's® pakub sel hooajal 90ndate mõjutustega lühikese lõikega kilejopesid, samuti on kasutusele võetud retrostiilis logo ja alt laienevad teksad. Sügis-talv 2018 kollektsioonist ei puudu ka kunstlambavillast mantel. Skandinaavia juurtega bränd MARC O’POLO , kes on tuntud oma kaasaegse klassikalise stiili, heade materjalide ja kõrgkvaliteediliste õmbluste poolest, näitas hooajahitte: kõhukotid, seljakotid, logodega nokamütsid. Ei puudunud ka koortriidest seelik, püksid ning hubased kudumid. E-kaubamaja Cellbes üllatab põnevate jalanõude ning sel hooajal samuti populaarse kunstkarusnahaga, mida leidub nii musta kui ka mustrilisena.\nIlusuundadest on Eestit tabanud kaks suurt trendi: seerumid ja Korea kosmeetika.\nSeerumid sisaldavad kõrgemas konsentratsioonis nahka mõjutavaid aktiivaineid, olles tekstuurilt geeljad. Juuksehooldustoodete kaubamärk Placent Activ on tulnud välja uudistoote ripsmeseerumiga, mis sisaldab naturaalset platsentaekstrakti. Seerum aitab vähendada ripsmete väljalangevust ja muudab ripsmed pikemaks ja tihedamaks.\nKorea ilutooted on viimaste aastate jooksul üha enam populaarsust koguma hakanud. Eriliseks teevad need tooted innovaatilised ja efektiivsed koostisosad, näiteks teolima, herilaste mürk, kasemahl. Sageli kasutatakse antioksüdante, mis on põletikuvastase toimega ning aitavad naha vananemise vastu. Väga olulisel kohal on keskkonnateadlikkus ja efektiivsed toimeained, mida on võimalik loodusest leida. Samuti on suureks tõmbenumbriks väga hea hinna-kvaliteedi suhe. Tihtipeale võib leida just Korea ilubrändide tooteid erilistes pakendites, kuna konkurents on tihe ning silma peab riiulitelt paistma. Lõuna-Korea nr 1 ilubränd TONYMOLY saabus sel sügisel Eestisse ja on vallutanud ilutoimetajate ja –blogijate südamed oma panda- ja banaanikujuliste pakendite ja imeliste lõhnadega.\nLEVI’S® JA JUSTIN TIMBERLAKE’I KOOSTÖÖS VALMINUD KOLLEKTSIOON “FRESH LEAVES” JÕUDIS TÄNA EESTIS MÜÜGILE.\nLevi’se® erikollektsioon, mis on valminud koostöös kümne Grammy auhinnaga pärjatud muusiku ning laulja Justin Timberlake’iga, on nüüd Eestis müügil. Värskelt valminud “Levi’s® x Justin Timberlake Fresh Leaves” kollektsioon on modernne tõlgendus Levi’se® brändi ikoonilistest rõivastest, mis on saanud inspiratsiooni Justini armastusest muusika vastu.\nDebüütkollektsioon tuleb müügile üle maailma väljavalitud Levi’se® poodides, Tallinnas Kristiine Keskuses ja e-poes www.levis.ee.\n“Levi’st® kui autentse eneseväljenduse sümbolit on kantud läbi aegade nii erinevate väljapaistvate muusikute kui ka nende fännide poolt üle maailma. Justin on ehe kehastus Levi’se® brändi olemusest ja me oleme selle partnerluse üle uhked,” kommenteeris Jennifer Sey, Levi Strauss & Co turundusdirektor. Kollektsiooni nimetus “Fresh Leaves” tuleneb Timberlake soovist jätta endast jälg ning pakkuda värsket lähenemist ajatutele rõivastele, mida anda edasi järgmistele põlvkondadele. Koostöös Justini ja Levi’se® brändi disainimeeskonnaga anti kõige ikoonilisematele rõivastele uus elu. Tuttavatele elementidele, värvidele, mustritele ja siluettidele lähenetakse värske nurga alt. “Rõivad on samaväärne element muusiku loomingulises protsessis ja esituses kui muusika ise. See kollektsioon on minu püüdlus jagada oma kogemust fännidega,” lisas Timberlake.\nÜhine eksklusiivne kollektsioon loodi mitmeetapiliselt, nii brändi San Francisco Eureka innovatsioonilaboris, Levi’se® arhiivides ja nende Los Angelese showroom’is nimega Haus of Strauss. Tulemuseks valmis 20 riideesemega meeste rõivakollektsioon, mis on ühtaegu ootamatu ja modernne, samas säilitab klassikalise joone. “Meil Justiniga tekkis ühine tunnetus pea koheselt, kui hakkasime looma esemeid, mis ühendasid juba tuttava millegi ootamatuga. Inspireerituna Justini muusika taga peituvatest lugudest kasutasime klassikalisi materjale - purjeriie, tartaanmuster, kamuflaaž, flanell, šerpa ja teksa ning panime need juba olemasolevatesse vormidesse, aga segasime tänavastiili elemente modernse lähenemisega,” rääkis Katyn Hillman, Levi Strauss & Co tootejuht.\nDebüütkollektsioon tutvustab Levi’s® brändi rõivaste ikoonilisi detaile, pannes rõhku kvaliteetkäsitööle ja kõrgklassikangale. “Fresh Leaves” pakub modernset tänavastiili, mängides proportsioonide, suuruste ning erinevate pikkustega, lisades kapuutse teksajakkidele ja särkidele. Tänu kollektsioonile saab uue lisa Levi’se® teksade portfoolio - 501® Slim Taper on uusim liige. Disain on inspireeritud sellest, kuidas Justin kannab oma 501® teksapükse. \nTeine esile tõstetud riideese on kamuflaažmustriga Trucker teksajakk, prinditud digitaalse lasertehnoloogia abil. Timberlake tegi esmakordselt koostööd Levi’sega®, kui tal paluti Levi’s® Trucker teksajaki 50nda aastapäeva puhul stiliseerida isiklik tagi. Partnerlus arenes sealt edasi, kui Levi’s® tähistas laulja tuuri algust kaheksa ainulaadse riideeseme loomisega (teksajakid ja flanellsärgid), mida Justin kandis ka terve tuuri vältel laval.\nAllikas: Marsaana Communications


Karis: kardan, et Estonian Air pole lihtsalt halb üksiknäide valikute langetamisest valitsuses - Majandus\nKaris: kardan, et Estonian Air pole lihtsalt halb üksiknäide valikute langetamisest valitsuses\n24. mai 2016, 11:04\nRiigikontrolör Alar Karis nendib Estonian Airi auditi eessõnas, et tahaks küll arvata, et valitsuse otsuste ettevalmistamise ja tegemise viis seoses ASiga Estonian Air on lihtsalt halb üksiknäide – erand, juhus, mis ei ilmesta puudusi valikute langetamise protsessis üldisemalt. «Kardan aga, et see pole nii.»\nPostimees avaldab Karise eessõna täismahus:\nEelmisel sügisel võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse, et valitsus on meie 10 aastat kahjumlikult tegutsenud rahvuslikku lennukompaniid Euroopa Liidu reeglite vastaselt elus hoidnud. 85 miljoni ebaseaduslikult saadud euro tagastamine riigikassasse käis ASile Estonian Air üle jõu ja äriühing lõpetas päevapealt tegevuse. Veel enne oli aga valitsus asutanud kaks uut riiklikku lennuettevõtet, millele eraldas kokku 72,7 miljonit eurot maksmaksja raha.\nKui Riigikontroll teatas auditi alustamisest, pidasid ilmselt nii mõnedki seda tagantjärele targutamise projektiks, mille tulemustega pole suurt midagi peale hakata. Eks see jääb lugeja otsustada.\nAuditi edenedes sai üsna kiiresti selgeks, et küsimus ei ole pelgalt ASis Estonian Air või uutes lennufirmades. Küsimus on palju laiem ja põhimõttelisem: kuidas valmistatakse ette ja kuidas teeb valitsus otsuseid? Kui nõudlik on minister oma ametnike suhtes, et nood annaksid infot, mille pinnalt on võimalik läbimõeldud otsuseid teha? Millist nõudlikkust näitab üles peaminister valitsuse liikmete suhtes, lubades valitsusele ettevalmistatud otsuseid päevakorda? Kes ja kuidas peab veenduma, et valitsuse riigivara ja maksumaksja raha puudutav otsus on eesmärgipärane, otstarbekas, säästlik, õiguspärane ja läbipaistev, nii nagu nõuab riigivaraseadus? Kas valitsus võib otsustamisel lubada endale emotsionaalseid kaalutlusi või peab lähtuma seadusesätete kohaselt vaid rangelt ratsionaalsetest argumentidest? Kui palju peaks olema valitsusel aega otsuse tegemiseks talle esitatud teabega tutvuda?\nAudit näitas, et ASi Estonian Air puudutavad otsused tegi valitsus põhjendamatult kiirustades ja pinnapealse teabe põhjal ka neis olukordades, kus oli võimalust ja aega teha vajalikud analüüsid ning tellida eksperdihinnangud küsimustes, kus ametnikud ei suuda kõiki vastuseid anda. ASiga Estonian Air seonduvat on valitsus viimase viie aasta jooksul arutanud 25 korda ja iga kord kiireloomulisena, saades materjali üldjuhul kätte kohapeal või päev varem.\nOsa ASi Estonian Air olulisi dokumente on säilinud vaid eraettevõttes, ehkki seadus kohustab neid säilitama ministeeriumis. Auditi käigus tekkis ka olukord, kus riigikantselei ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi andmed lahknesid küsimuses, kas valitsuskabineti nõupidamine toimus või mitte. Rääkimata ebaselgusest valitsusele esitatud materjalide asjus.\nMa tahaks arvata, et valitsuse otsuste ettevalmistamise ja tegemise viis seoses ASiga Estonian Air on lihtsalt halb üksiknäide – erand, juhus, mis ei ilmesta puudusi valikute langetamise protsessis üldisemalt. Kardan aga, et see pole nii.\nKäesolev audit ei räägi seega üksnes lennundusest, siit on õppida rohkem, kui läheb vaja järgmiste lennundusvaldkonda puudutavate otsuste tegemiseks.


Spetsiaalsed Katted 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Spetsiaalsed katted\nTehnoloogiline ja katsetamine\nuurimine keskkond, kogumine erinevatest ideedest, materjalidest ja kultuuridest.\nKasutamine küsimus ja otsige a oma ruumi.\nIseloomustage elupaika selle tüüpilisel viisil lihtsalt olge ja oma isikupära. Sisestage asjad, mis ei muutu ajas, vaid muutke ilm.\nKatsetamine, analüüsimine, õppimine ja nende ümbritsevate elementide täiustamine ajatu ruumid sest eile, täna ja homme, mis meid ümbritseb, esindab meid alati.\nOtsige kvaliteet sest kestev, otsige kvaliteet sest see on teadusuuringute, stilistika, aga ka tehnoloogia ja tehnoloogia tulemus.\nSeega, kui me valime oma kodudes kasutatavad materjalid, siis ärge lõpetage pealiskaudset valikut, vaid analüüsime üksikasju ja võimet sisemine innovatsioon nendes. Ravimine i eriline see ei ole lihtne valik, tegelikult ütleksin üsna keeruliseks, kuid hoolikalt tehtud tulemused võivad viia tulemusteni ootamatu ja üllatav.\nSee erakordne innovatsioonivõime on põhiväärtus\nettevõtte eesliited Lea Ceramiche kohta Fiorano Modenese mis on enam kui kolmkümmend aastat tegutsenud, aidanud oluliselt kaasa Itaalia keraamikatööstuse arengule.\nEnne kui rääkisime teadusuuringute ja uuendamise tähtsusest; ettevõtte investeering selles suunas on võimaldanud tugevdada tootmis- ja turustusstruktuuri, kuid ennekõike ühel põhinevat eksperimentaalset suutlikkust pidevat tähelepanu kvaliteeti. Kõik see on võimaldanud tal tänapäeval positsioneerida Modenese keraamika kõige elavamate ja tootlikumate kaubamärkide hulka.\nDisaininõuete lai valik on võimaldanud ja suunanud uurimistööd keraamilise toote poole, mis ei ole ainult pinnamaterjal, vaid tõeline mööbel.\nUued dekoorid, Lea Ceramiche uusim uudis,\nsee ületab teise vale kontseptsiooni, mis on omane meie asjade nägemisviisidele. Kui me räägime tarvik alati mõtleb midagi ülearust. Aga kui lisavarustus ületab selle piiri ja selle nüüdisaegse määratluse, eeldab see uut väärtust: mitte rohkem kui valikuline lisatud, kuid tõeline komponent, mis suudab muuta keskkonna väärtuslikuks.\nFiorano Modenese ettevõtte eripära on uute keelte otsimine keraamika rolli kujundamisel sisekujunduses.\nUute Decorsi tahet muuta keraamikat pinnamaterjalist kuni tõeline mööbel mis stimuleerivad seinad optiliste mustritega, neobarocche ja minimaalsed, rohkesti suurused, et isikupärastada ruume rafineeritud ja eksklusiivsel viisil.\nPakutud seitse varianti:\nHaute Couture, valmistatud portselanist keraamikast.\nSee kollektsioon riietab igat liiki keskkonna tänu oma nahast tekstuurile ja neutraalsetele värvidele, mis sobivad hästi erinevate mööbli stiilidega. Ideaalselt kooskõlas kaasaegsete disaini ja mööbli suundumustega.\nFleurSumptuous teenetemärgi, tekitab kahekümnenda sajandi draperies koos lilleline kaunistus kuld. Saadaval Blanche ja Noir versioonides. Vormid (cm-des) 30x60 ja 10x30.\nstrassneo-barokk-atmosfäärist ilmneb klaasipulbrite lilleline kaunistus, mis tekitab sooja valgusefekte. Saadaval heledas ja pimedas. Vormid (cm-des) 30x60 ja 10x60.\nMirroire, millel on suur materiaalsed mõjud, segab erinevaid materjali segusid, et luua animeeritud valgustusefekte, mis on sarnased peegli omadega.\nSee sobib ideaalselt eralduskolonnide ja elegantsete tiibade loomiseks. Vormid (cm-des) 120x60, 60x60, 20x60.\nteemant ja string, kaks kaldpinnal diameetrilise geomeetria dekoori, mis meenutavad ühte teemantide otsa ja teine plisseeritud tükk, mida kasutatakse universaalsete mosaiigielementidena.\nPlaadivormingud (cm-des) 20x20 ja 2x2 plaatide mosaiik 20x20-s lõigatud tükkides.\nKuldne niit ja plaatina, mis sobivad ideaalselt seinte raamidele ja kaunistustele\nVana-rooma villade dekoratiivsed ribad, millel on geomeetrilised kaunistused, pakutakse heledates ja väärisvärvides, nagu kuld ja plaatina. Stripi formaat (cm-des) 1x30.\nšikkväga elegantne optiline kaunistus, mis meenutab naha mõju ja on valmistatud Clair ja Fonce versioonides. Suurused (cm-des) 20x60 ja 60x60.\nSelle kollektsiooni loomiseks ja. Tpuhas kuld või del plaatinaon kasutatud nii lõikureid, hööveldamisi, plaatina kui ka peegeldust, samuti lustreid ja põletusi, mis tõendavad Lea Ceramiche pidevat soovi jätkata tehnoloogiliste uuringute ja\nLea Ceramiche pakub stiili ja uurimistöö vahel ka kahte muud olulist rida:\nBSP - Basaltina kiviprojekt, kollektsioon, mille eesmärk on uurida kivi loomulikku elegantsust ja jõuda erinevatele lahendustele, et rahuldada kõige keerulisemaid esteetilisi ja arhitektuurilisi maitseid ja vajadusi.\nceramichelea.it... mitte ainult tarvikud...\nVideo: Basseini kate väikelaste kaitseks


Avaleht - Ferresto Laser\nValmistame roostevabast terasest, alumiiniumist ja mustast metallist konstruktsioone alates aastast 2006. Käime ajaga kaasas ja suudame valmistada sobivad lahendused ka kõige keerulisemate projektide tarbeks.\nSuur osa meie toodangust jõuab Skandinaaviasse ja Lääne-Euroopasse, aga ka Põhja-Ameerika turule. Meie klientideks on erinevates valdkondades tegelevad ehitusettevõtted — oleme olnud abiks paljude elamuehituse, spaade ja veekeskuste, spordirajatiste ja mänguväljakute projektide teostamisel. Samuti on meie klientideks energeetikatööstus ning masinaehituse valdkonna ettevõtted. Meditsiinivaldkonda toodame roostevabast terasest lisatarvikuid.


Brigitte Susanne Hunt tähistas mitte emaks saamist - Elu24\n6. aprill 2019, 20:20\nBrigitte Susanne Hunt tähistas mitte emaks saamist\nBrigitte Susanne Hunt õpib meest armastama.\nKui paljude meeste ja naiste unistus on ühel päeval lapsevanemaks saada, siis noor raadiohääl ja telesaatejuht Brigitte Susanne Hunt rõõmustab, et see aeg tema jaoks pole kätte jõudnud.\n23-aastane Power Hit Radio raadiohääl ning TV 3-s koos Mihkel Rauaga telesaadet juhtiv Brigitte Susanne Hunt jagas Instagrami vahendusel, kuidas ta koos sõpradega väljas käis. Joogitamise ajal lõi Brigitte sõbrannaga klaase kokku tähistamaks fakti, et nemad veel emaks ei saa.\n«Jeee mee veel ei saa emaks,» kirjutas Brigitte Insta Story postituse juurde.\nBrigitte Susanne Hunt veel emaks ei saa\nHunt on varasemalt korduval beebi saamise üle nalja heitnud. Veebruari lõpus avaldas osav instagrammer pildi enda paisunud kõhust ning küsis oma jälgijatelt, kas tegu on pähklite või tõepoolest beebiga. Jälgijad said aktiivse seksuaaleluga kiitleva Brigitte Susanne Hundi kõhu kohta arvamust avaldada.\nBrigitte Susanne Hunt: pähklid või beebi?\nBrigitte on veel liiga noor ja ambitsioonikas, et emaks hakkamisele mõelda. Talendikal tütarlapsel on veel palju teha ja saavutada enne kui võtab endale kõige vastutusrikkama rolli, mis ühel inimesel olla saab.


ÜLLATUS: Piret Elli (vasakul) oli siiralt üllatunud, kui Kristina Mägi talle temast tehtud portree ulatas. Ema üllatust jälgis ka tütar Teesi.\n“Ma olen praegu täiesti sillas. See olen mina,” tunnistab üllatunud meigi- ja soengukunstnik Piret Elli, kui Kristina Mägi astub tema stuudiosse ja kingib talle temast joonistatud portree.\nAeg-ajalt saab keegi Kuressaares üllatuse osaliseks, kui tema töölaual on ühel päeval maitsekad kaaned ja nende vahel pliiatsijoonistus temast endast. All vaid nimetähed M. K.\n“Sest mulle meeldib,” vastab küsimusele, miks sa seda teed, Kristina Mägi, keda teatakse rohkem Kuressaare raekojas turismiinfo jagajana. Kristina üks hobi on portreede joonistamine ja nende kättetoimetamine portreteeritule salamisi. Kuigi nüüd see saladuseloor vahest kaob.\nEsmalt üllatuse tegemisest. Kristina sõnul on ta oma tööde suhtes üsna kriitiline ja kõik pildid ei tulegi ehk välja. Seega ei hakka ta enne kellelegi midagi üldse ütlema. Kui pilt valmis ja autor rahul, siis ongi üllatus. “Teiseks ma usun, et inimestele meeldivad toredad üllatused, ja praktika näitab, et joonistatud portree saamine on tore üllatus,” räägib 20 aastat tagasi esimese sellise pildi joonistanud Kristina.\nJoonistamine on Kristina jaoks rahustav tegevus. Kui igapäevaselt on ta oma sõnul kärsitu ja rahutu, siis joonistamine on aeg omaette olemiseks. “Lihtsalt istud ja joonistad. Selleks on vaja rahu ja vaikust,” ütleb ta. Vahepeal, kui ta lapsed väikesed olid, ei tulnud joonistamisest suurt midagi välja. 10 aasta jooksul ei tulnud ühtegi pilti. Nüüd on lapsed juba piisavalt suured ja pilte on kogunenud.\nPikem lugu Kristina Mägi hobist ilmus laupäevases Saarte Hääles.


Maksumaksja portaal - 2009 > märts (nr 3) > Kuidas riigiasutused oma autode kohta arvestust peavad? EML\nKuidas riigiasutused oma autode kohta arvestust peavad? EML\nEML esitas kõikidele Eesti riigiasutustele veebruaris järgmise sisuga teabenõude:\n1. Mitu sõiduautot on Teie asutuse kasutuses?\n2. Mitme sõiduauto kohta peetakse töö- ja isiklike sõitude arvestust vastavalt tulumaksuseaduse § 48 lg 8 alusel kehtestatud korrale?\n3. Mitme sõiduauto eest on deklareeritud ja makstud 2009. aasta jaanuari eest tulumaksu ja sotsiaalmaksu erisoodustuselt (autode arv, erisoodustuse väärtus)?\n4. Mitmele töötajale või ametnikule on makstud 2009. aasta jaanuari eest hüvitist isikliku sõiduauto kasutamise eest tööülesannet täitmisel (isikute arv, hüvitise summa)?\nVastused on tabelis.\nAsutus Sõidukid Erisoodustus Isikliku auto hüvitis Märkused\narv arv arv summa arv summa\nAndmekaitse Inspektsioon 2 2 0 - kr 0 - kr\nAstangu Kutserehabilitatsiooni Keskus 0 0 1 1 000 kr 8 8 742 kr\nAutoregistrikeskus 82 52 30 120 000 kr 0 - kr 39 autot eksamite vastuvõtmiseks\nEesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk 3 0 3 12 000 kr 0 - kr\nEesti Kohtuekspertiisi Instituut 5 5 0 - kr 4 8 540 kr\nEesti Lastekirjanduse Keskus 0 0 0 - kr 1 1 000 kr\nEesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut 3 0 3 12 000 kr 0 - kr\nEesti Noorsootöö Keskus 1 1 0 - kr 3 4 690 kr\nEesti Pank 4 3 1 4 000 kr 1 10 000 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nEesti Patendiraamatukogu 0 0 0 - kr 1 1 000 kr\nFinantsinspektsioon 0 0 0 - kr 1 1 080 kr\nHaridus- ja Teadusministeerium 14 4 10 40 000 kr 18 66 752 kr Kavandatakse kõigi autode arvestuse pidamist\nHarju Maavalitsus 9 6 3 12 000 kr 13 20 776 kr\nHiiu Maavalitsus 4 4 0 - kr 3 1 464 kr Lisaks 1 auto müügi ootel\nIda-Viru Maavalitsus 3 0 0 - kr 0 - kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nIlluka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus 1 1 0 - kr 0 - kr\nJulgestuspolitsei 44 0 0 - kr 7 8 008 kr Autode isiklik kasutus on keelatud\nJustiitsministeerium 4 2 2 8 000 kr 1 840 kr\nJõgeva Maavalitsus 3 3 0 - kr 17 33 172 kr\nJõudluskontrolli Keskus 5 2 5 16 427 kr 1 300 kr Alates veebruarist peetakse arvestust 5 auto kohta\nJärva Maavalitsus 4 3 1 4 000 kr 1 1 008 kr\nKaitseministeerium 24 5 18 49 215 kr 29 129 976 kr Kavandatakse autode arvu vähendamist\nKaitseressursside Amet 11 5 6 24 000 kr 7 12 334 kr\nKaitseväe Peastaap 719 0 30 - kr 0 - kr Ühtne raamatupidamine alates veebruarist\nKeeleinspektsioon 0 0 0 - kr 7 7 800 kr\nKemikaalide Teabekeskus 0 0 0 - kr 1 1 000 kr\nKeskkonnaamet 206 206 0 - kr 0 - kr Amet alustas tegevust 1. veebruarist\nKeskkonnainspektsioon 70 68 2 8 000 kr 21 79 524 kr Kavas paigaldada GPS süsteemid\nKeskkonnaministeerium 9 0 5 13 670 kr 35 93 334 kr Alates veebruarist jääb 5 sõiduautot\nKeskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus 7 2 5 13 670 kr 2 6 000 kr Alates veebruarist peetakse arvestust 6 auto kohta\nKeskkriminaalpolitsei 64 0 0 - kr 0 - kr Autode isiklik kasutus on keelatud\nKiirguskeskus 3 2 1 4 000 kr 0 - kr\nKodakondsus- ja Migratsiooniamet 6 6 0 - kr 0 - kr\nKonkurentsiamet 4 0 4 16 000 kr 7 9 000 kr\nKultuuriministeerium 7 5 2 8 000 kr 5 7 000 kr\nLennuamet 4 0 4 16 000 kr 2 3 000 kr\nLääne Maavalitsus 3 2 0 - kr 8 7 717 kr\nLääne-Viru Maavalitsus 4 4 0 - kr 8 12 136 kr\nMaa-amet 34 34 11 24 812 kr 5 4 400 kr\nMaamajanduse Infokeskus 4 4 0 - kr 4 6 700 kr\nMaanteeamet 29 18 15 60 000 kr 3 6 000 kr\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium 19 19 7 30 000 kr 13 33 000 kr\nMaksu- ja Tolliamet 139 0 0 - kr 69 118 634 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nMuinsuskaitseamet 20 20 0 - kr 1 1 000 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nPatendiamet 1 0 1 4 000 kr 0 - kr\nPiirivalveamet 17 17 0 - kr 4 3 952 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nPolitseiamet 18 18 0 - kr 11 15 324 kr\nPõllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet 72 67 28 41 940 kr 2 2 000 kr\nPõllumajandusministeerium 13 9 4 10 937 kr 23 50 000 kr\nPõlula Kalakasvatuskeskus 2 2 0 - kr 1 2 000 kr\nPõlva Maavalitsus 4 4 0 - kr 3 5 112 kr\nPärnu Maavalitsus 7 5 1 4 000 kr 8 15 648 kr Märtsi lõpuks jääb alles 4 sõiduautot\nPäästeamet (sh Demineerimiskeskus) 45 45 0 - kr 4 7 000 kr 21 sõiduautot on eriotstarbelised\nRahandusministeerium 4 2 2 8 000 kr 4 4 000 kr\nRahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus 1 1 0 - kr 2 1 500 kr\nRapla Maavalitsus 3 3 0 - kr 2 1 900 kr\nRavimiamet 8 5 3 12 000 kr 6 6 082 kr\nRegistrite ja Infosüsteemide Keskus 1 1 0 - kr 20 28 474 kr\nRiigi Infosüsteemide Arenduskeskus 5 0 10 45 000 kr 10 34 450 kr\nRiigihangete Amet 3 3 3 12 000 kr 3 3 000 kr\nRiigikantselei 5 1 1 4 000 kr 0 - kr\nRiigikogu Kantselei 11 7 4 - kr 0 - kr\nRiigikohus 3 3 0 - kr 0 - kr\nRiigikontroll 3 2 1 4 000 kr 2 1 526 kr\nRiigimetsa Majandamise Keskus 161 134 0 - kr 269 1 038 321 kr 27 autot ei olnud kasutuses\nRiigiprokuratuur 25 25 0 - kr 0 - kr\nSaare Maavalitsus 3 2 0 - kr 16 15 500 kr Alates aprillist jääb 1 sõiduauto\nSisekaitseakadeemia 46 0 1 4 000 kr 28 31 477 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nSiseministeerium 8 6 3 12 000 kr 0 - kr\nSotsiaalkindlustusamet 9 9 0 - kr 4 2 373 kr Alates veebruarist jääb 8 sõiduautot\nSotsiaalministeerium 5 3 2 8 000 kr 1 900 kr\nStatistikaamet 5 0 5 20 000 kr 50 202 813 kr Kavandatakse 3 ametiauto arvestuse pidamist\nTaimetoodangu Inspektsioon 64 63 1 4 000 kr 0 - kr\nTallinna Halduskohus 0 0 0 - kr 0 - kr\nTarbijakaitseamet 5 4 2 8 000 kr 6 2 398 kr\nTartu Maavalitsus 4 3 1 4 000 kr 5 3 560 kr\nTehnilise Järelevalve Amet 46 25 3 12 000 kr 0 - kr 21 autot on kavas võõrandada\nTervisekaitseinspektsioon 34 0 6 24 000 kr 5 6 453 kr\nTööinspektsioon 24 24 0 - kr 13 12 194 kr\nTööturuamet 8 0 0 - kr 34 21 880 kr\nVabariigi Presidendi Kantselei 6 0 0 - kr 2 3 900 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nValga Maavalitsus 3 3 0 - kr 7 - kr Hüvitis 1000-2500 kr\nVeeteede Amet 61 43 43 172 000 kr 32 31 980 kr\nVeterinaar- ja Toiduamet 31 8 23 92 000 kr 2 1 524 kr\nViljandi Maavalitsus 5 4 1 4 000 kr 0 - kr Alates märtsist jääb 3 sõiduautot\nViru Maakohus 4 4 0 - kr 1 2 000 kr Arvestust ei peeta, sest isiklikku kasutust ei ole\nVõru Maavalitsus 5 5 0 - kr 0 - kr\nÕiguskantsleri Kantselei 2 1 1 4 000 kr 0 - kr Alates veebruarist jääb 1 sõiduauto\nKOKKU 2367 1049 319 1 010 671 kr 887 2 265 168 kr\nAndmete kogumise ja võrdlemise eesmärk oli eelkõige tuua välja erinevused autode üle arvestuse pidamisel – kui palju peetakse sõidupäevikuid, kas maksustamine on seotud päeviku pidamise või mittepidamisega, kas ja kui palju lubatakse isiklikku kasutust, kuidas töötajad hüvitavad isiklikke sõite, milline on ametiautode ja ametnike isiklike autode kasutamise vahekord jne. Kindlasti huvitas meid ka see, kuidas mõjus erisoodustuse maksubaasi tõstmine 4000 kroonile riigiasutuste autode kasutamise korraldust. Siin olid tulemused ootuspärased ja käitumine täpselt samasugune nagu erasektoris – autode arvu püütakse vähendada, sõidupäevikute pidamist suurendada ja isiklikku kasutust vähendada või selle kulusid sisse nõuda. Kuna erasektori käitumise kohta ei ole võimalik nii detailseid andmeid koguda, siis tuli koguda neid avalikust sektorist.\nTabelis toodud väärtused võivad olla ebatäpsed tulenevalt küsimuste tõlgendamisest, kus suur maht ja vähene aeg ei võimaldanud lisaküsimusi esitada. Näiteks Maksu- ja Tolliamet teatas vastuseks teisele küsimusele järgmiselt: “MTA ei võimalda mitte kellelegi ametnikest mitte ühegi ametiautoga isiklike sõitude tegemist”, kuid hiljem teatas ajakirjanduses, et nad peavad kõikide autode kohta sõidupäevikuid (MTA kohta lähemalt vt ka lk 20). Ebatäpsusi võib tingitud olla ka sellest, et erisoodustuste kohta toodi nii deklareeritud väärtust kui ka maksusummasid. Samuti võib erisoodustuste hulgas olla deklareeritud isikliku sõiduauto hüvitise piirmäära ületavat osa, mistõttu on võimalik, et erisoodustusena maksustatud autode arv on suurem autode üldarvust.\nTabel ei pretendeeri ka täiuslikkusele. Osa asutusi ei ole teabenõudele vastanud, osa pikendas vastamise tähtaega. Mõne asutuse arvestusest võivad puududa struktuuriüksuste või allasutuste andmed. Parajasti on ka käimas mitme asutuse ühendamine (nt Keskkonnaamet, Kaitsevägi). Samuti on välja jäänud kohalikud omavalitsused, riigi äriühingud, sihtasutused, avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja muud iseseisvad üksused (ainsa erandina on esindatud Eesti Pank). Kaitsepolitseiamet teatas, et nende sõidukite arv on riigisaladus, kuid ametiautode isiklik kasutus on keelatud ja samuti ei maksta hüvitist isikliku sõiduauto kasutamise eest. Igaks juhuks olgu ka märgitud, et Riigikogu Kantselei andmed ei sisalda Riigikogu liikmete kuluhüvitisi.\nTeabenõuede esitamise ja vastuste avaldamise eesmärk ei olnud avaldada arvamust ega kritiseerida riigiasutusi liiga suure autopargi või ebaotstarbeka autokasutuse pärast. EML-il puudub pädevus selliste andmete alusel mingeid järeldusi teha või etteheiteid tuua. Loomulikult sõltub vajadus sõiduautode järele nii töötajate arvust kui ka asutuse töö eripärast. Ei saa olla mingit kahtlust, et Maanteeametil, keskkonnainspektoritel või liikluspolitseil on vaja oma tööks sõiduautot, sama loomulikuks võib pidada ka seda, et Keeleinspektsioonil või Tallinna Halduskohtul ei ole ühtegi ametiautot.\nEML tänab kõiki teabenõudele vastanuid ning loodab, et me ei tekitanud oma uudishimuga liiga palju tüli. Neid asutusi, kes teabenõudele ei vastanud, me loomulikult ei täna ning “premeerime” peatselt uute teabenõuetega, kus küsime ka autode marki, mudelit, värvi, lisavarustust, vanust, maksumust, läbisõitu ja kõiki auto kasutamise kuludega seotud dokumente.\nPaljud asutused andsid lisaks küsitud arvudele ka lisaselgitusi autode kasutamise kohta. Osa nendest on toodud tabeli märkuste lahtris, “mittestandardsed” vastused avaldame siin.\nPalju täiendavaid selgitusi anti autode arvu ja kasutamisotstarbe kohta. Näiteks Kultuuriministeeriumi 7 auto hulgas on 1 väikebuss ja Justiitsministeeriumi 4-le sõiduautole lisandub 1 väikebuss. Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskusel on 3 väikebussi puuetega õppurite jaoks. Lääne-Viru Maavalitsuses on lisaks sõiduautodele ka üks veoauto majandustöödeks. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi 3 sõiduautot ja Kaitseministeeriumi 21 sõiduautot on välisesindajate kasutuses. Päästeameti 46-st sõiduautost 21 on eriotstarbelised. Sisekaitseakadeemia 46-st autost on suurem osa Paikuse Politseikooli, Väike-Maarja Päästekooli ja Muraste Piirivalvekooli kasutuses, näiteks politseikoolis on 19 operatiiv- ja alarmsõidukit.\nPaljud asutused märkisid lihtsalt, et autosid kasutatakse järelevalve teostamiseks, kontrollitegevuseks, kontrollreidide tegemiseks, ekspertide sündmuskohal käimiseks, majandusvedudeks vms, kuid kuna seda ei küsitud, siis ei saa teha järeldust, et vastav tegevus esines ainult nendel asutustel, kes seda mainisid. Samuti ei hakanud me ära tooma autode marki ja muid andmeid ega ka liisingute tüüpe, kuna need andmed ei ole praegusel juhul olulised. Ühe asutuse puhul oli märgitud ka seda, et ametiautod, mille isiklik kasutus on keelatud, on asutuse logoga.\nMis puudutab arvestuse pidamist, siis paljud asutused teatasid erineva sõnastusega, et autode isiklik kasutus ka puudub või on suisa keelatud (mõni asutus viitas isegi konkreetsele käskkirjale või muule dokumendile). Selle kohta on tabelis ka märkused, kuid sama vastust saab järeldada kõigi puhul, kellele on teise veergu kirjutatud null. Eesti Kohtuekspertiisi Instituut, Vabariigi Presidendi Kantselei ja Eesti Pank täpsustasid, et autosid hoitakse töövälisel ajal asutuse territooriumil garaažis. Enamik asutusi siiski pidas sõitude arvestust ka siis, kui autoga tehti ainult töösõite. Mainiti ka seda, kas arvestust peetakse päeviku või sõidulehtede vormis või peetakse elektroonilist päevikut, kes arvestust kontrollib ja aruandeid kinnitab. Keskkonnainspektsioonil on kavas paigaldada kõikidele oma sõidukitele GPS positsioneerimisseadmed ning vastavalt sellele loobutakse sõidupäevikutest.\nAmetiautode isikliku kasutuse kohta (kui see toimus) on riigiasutustes kasutusel kolm varianti, samamoodi nagu ka erasektoris - auto kasutaja hüvitab erasõidud (Maanteeameti 3 töötajat, Põlva Maavalitsus, Eesti Kohtuekspertiisi Instituut, Riigimetsa Majandamise Keskus), auto kasutaja hüvitab maksud (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Veeteede Amet, Maanteeameti 12 töötajat, Viljandi Maavalitsus) ja kolmas variant on loomulikult see, et lihtsalt makstakse maksud. Väga võimalik, et nii sõitude kui maksude hüvitamine toimub ka teistes asutustes, sest kuna seda otseselt ei küsitud, siis ei pidanud seda ka vastustes mainima.\nPaljude asutuste puhul on näha, et neil on kogu asutuse peale üks või kaks vabas kasutuses autot, mille kohta arvestust ei peeta ja makstakse makse. Tavaliselt tähendab see ministri, kantsleri, maavanema, direktori jne autot, mida võib põhimõtteliselt pidada aktsepteeritavaks. Piisavalt palju on siiski ka neid asutusi, kus ka kõige suurema ülemuse auto on öösel luku taga või ametiauto hoopiski puudub. Näiteks Viljandi maavanem hüvitab pool erisoodustusega seotud maksudest.\nVäga põhjalikult kirjeldas isiklike sõitude kasutamise korda Maanteeamet. Teenistujad, kes soovivad kasutada ametiautot ka väljaspool tööaega (näiteks tööle ja töölt koju sõiduks), peavad esitama peadirektorile vastava taotluse. Loa saanud teenistujatel on võimalik valida, kas tasuda Maanteeametile hüvitist 2734 krooni kuus tulumaksu ja sotsiaalmaksu kompenseerimiseks või tasuda sõidulehe alusel vastavalt läbisõidetud kilomeetritele. Samuti teatas Tehnilise Järelevalve Amet, et ametisõidukeid lubatakse erandkorras kasutada isiklikeks sõitudeks ja selle kohta on olemas sätted ametis kehtestatud „Sõidukite kasutamise korras“ .\nIsikliku sõiduauto kasutamise hüvitise kohta anti järgmisi selgitusi. Statistikaamet maksab hüvitist küsitlejatele sõidupäevikute alusel. Registrite ja Infosüsteemide Keskus maksab hüvitist IT-hooldusspetsialistidele, kes haldavad mitut piirkonda eri paigus. Rahandusministeerium maksab hüvitist Brüsselis asuvatele esindajatele. Tarbijakaitseamet maksab hüvitist maakonnatalituste ametnikele, kes teevad kontrollreide. Viljandi Maavalitsus maksab hüvitist ainult erandjuhtudel. Patendiraamatukogu kasutab isiklikku sõiduautot majandusvedudeks.\nPaljud asutused tõid ka välja, mitmele inimesele maksti hüvitist 1000 krooni ja mitmele arvestuse alusel rohkem, kuid me ei hakanud neid andmeid eraldi tabelis välja tooma. Üldine trend on aimatav ka kogusumma ja isikute arvu võrdlemisel.


Vere glükoosimõõtjad - mudeli valik ja glükoosi mõõtmine\nGlükomeeter - seade orgaaniliste vedelike (veri, tserebrospinaalvedelik jne) glükoositaseme mõõtmiseks.\nGlükomeetreid kasutatakse diabeetikutel süsivesikute ainevahetuse seisundi diagnoosimiseks. Suhkurtõbi on haigus, mis tekib kõhunäärme endokriinse osa rikkumisel ja mis toodab insuliini (peptiidhormoon, mis soodustab glükoosi voolamist lihasesse ja rasvarakkudesse, et neid toituda). Glükomeetri abil määratakse glükoosisisaldus veres ja saadud andmete põhjal võetakse meetmeid süsivesikute ainevahetuse rikkumiste kompenseerimiseks.\nMõõtmistehnikaid on mitu. Viimasel ajal on kodus mõõtmiseks mõeldud kaasaskantavad veresuhkru mõõturid laialt levinud. Piisab, kui glükoosoksüdaasi biosensorisse paigaldatud ühekordselt kasutatavale indikaatorplaadile asetatakse tilk verd ja mõne sekundi pärast on teada glükoosi kontsentratsioon veres (glükeemia). Erinevate laborite, meetodite ja seadmete puhul on glükeemilised normid erinevad, glükoosi oksüdatiivse meetodi korral - 3,33-5,55 mmol / l, tingimusel et mõõtmine toimub tühja kõhuga. Mõne tunni jooksul pärast söömist on glükoositase tavaliselt 1,5–2 korda kõrgem.\nGlükomeeter on seade suhkru kontsentratsiooni määramiseks veres. Praegu saate seda seadet ja selle jaoks testribasid osta ning kodus suhkru kogust määrata. Kõiki leibkonna seadmeid veresuhkru taseme määramiseks on lihtne kasutada ning need ei vaja erilisi teadmisi ja oskusi. Testribad on arvesti tarbekaubad. Peate kasutama mõõturiga sama mudeli testriba. Kui soovite osta arvesti või testriba, minge meditsiinitehnika poodi. Veebiturustajate küsitavad pakkumised ei kiusa teid. Pidage meeles - teie tervis sõltub ostetud meditsiinitehnika kvaliteedist. Seadme või selle jaoks testribade ostmisel küsige kindlasti kvaliteedisertifikaati, garantiikinnitust, teavet tootja ja esindaja kohta. Kui soovite osta veresuhkru mõõturit Moskvast, helistage lihtsalt meie veebisaidil toodud telefoninumbrile. Makseviisiks võib olla kas pangaülekanne või kauba kättesaamisel järelmaks. Kogu toodete nimekiri on varustatud riiklikult tunnustatud sertifikaadi ja tootja garantiiga.\nKuidas valida õige vere glükoosimeeter.\nKõige olulisem vahend diabeedi vastu võitlemisel on vere glükoosimõõtur ja tänapäeval on selle seadme turul palju sorte ja mudeleid. Ükskõik millise arvesti valite, näitab see täpseid ja alati õigeid tulemusi. Teie arvesti valik põhineb tõenäoliselt sellel, milliseid lisafunktsioone vajate..\nVõib-olla soovite täielikku valikut komplekte. Mitte sellepärast, et see oleks vajalik, vaid sellepärast, et soovite. Siiski on mõned asjad, millele peaksite tähelepanu pöörama, kui soovite osta uut arvesti..\n1. Kas näidude täpsuse kontrollimiseks on vaja testriba või muud kontrolllahust??\n2. Kas vajate kaasaskantavat veresuhkru mõõturit, et see mahuks näiteks rahakotti või kohvrisse??\n3. Kuidas arvestit puhastada?\n4. Kas eelistate testribaga arvestit või leiate, et kassette on mugavam kasutada?\n5. Mida vähem verd seade võtab, seda parem, see tähendab, et soovite teada glükomeetri võetud vere annust, mis on vajalik veresuhkru taseme täpseks määramiseks.\n6. Hind on arvesti valimisel oluline tegur. Kui olete tüüpi inimesed, kes unustavad või rikuvad asju, peaksite pöörama tähelepanu odavamatele mudelitele..\n7. Testribad või padrunid mõjutavad hinda. Kui ostate kõige odavama seadme, siis võib-olla osutuvad selle testribad turul kõige kallimaks..\n8. Kui arvesti ja kulumaterjalide maksumus pole teile oluline, siis ostke arvesti, millele teil on hing.\n9. Kui teil on vähe kaasaegsest tehnoloogiast ja soovite tulemused arvutisse alla laadida, siis on see väga hea viis veresuhkru taseme jälgimiseks. Sellisel juhul vajate arvutiga ühilduvat arvesti..\n10. Kui olete tüdinud sõrmede pistmisest, võib teid huvitada arvesti, mida kasutatakse alternatiivsetes kohtades..\n11. Kas teid tuleb testida öösel? Siis võib abiks olla taustavalgustusega arvest..\n12. Kui teile meeldib olla, nagu öeldakse, laineharjal ja kasutada uusimaid arenguid, peate teadma, et turule on toodud uus glükomeeter ja isiklik assistent - kõik ühes.\nSeega, nagu näete, peate enne uue arvesti valimist teadma paljusid asju. Kuid olenemata eelarvest või eelistusest, leiate alati teile kõige paremini sobiva arvesti..\n1 tunni pärast mmol / l\n2 tunni pärast mmol / l\nTäpsed arvesti omandamise näpunäited\nKaasaskantava veresuhkrumõõturi ost muudab diabeetiku elu palju lihtsamaks. Pole vaja kord nädalas haiglasse minna, seista pikas reas glükoositaseme kontrollimiseks.\nApteeki külastades jooksevad aga silmad seadmetüüpidest välja. Pole tähtis, kas see on kallis või odav, peamine on täpse veresuhkru mõõturi valimisel järgida mõnda reeglit.\nKõige kallim asi meetri kohta on testribad. Te peate neid sageli kasutama. Esiteks keskenduvad nad tarbekaupadele. Mõnikord on need kallimad kui glükomeeter. Testribad ja lantsetid peavad vastama valitud mudelile.\nKehva nägemisega inimesed peaksid ostma suure ekraani ja numbritega seadme.\nHea, kui teil on sisseehitatud mälu. Seade maksab veidi rohkem, kuid saate võrrelda eelmisi näitajaid, vältides seeläbi tüsistuste tekkimist.\nAutomaatse kodeerimisega seadmeid on lihtsam kasutada. Pärast uue testribade paki ostmist pole koodi vaja muuta.\nKui teie nägemine on väga halb, ostke häälfunktsioonidega seade. Pärast mõõtmist teatavad nad mõõtmistulemuse.\nKalibreerimine on hädavajalik. Mõni seade mõõdab kapillaarverd, teine plasma. Milline neist konkreetsele patsiendile sobib, tuleks küsida raviarstilt, mitte apteekrilt.\nMõõturil peab olema tootja garantiikaart ja sertifikaadid. Selline seade peab kindlasti kauem vastu..


Selveri kalendri "Maailma parem sünnipäevatort", palun nõu - Perekooli Foorum\nEsileht › Kodunurk › Selveri kalendri “Maailma parem sünnipäevatort”, palun nõu\nTeema: Selveri kalendri “Maailma parem sünnipäevatort”, palun nõu\nKas keegi on seda teinud? Kaalun, kas teha tordipõhjad eelmisel õhtul valmis ja laduda vahukoore-toorjuustu ning puuviljade segu järgmisel hommikul vahele või teha seda ikkagi juba eelmisel õhtul? Mõtlen, kas see vahukooresegu ööga kuidagi niruks ei lähe? Panen igaks juhuks ka retsepti, äkki oskavad lihtsalt targemad arvata, kuidas oleks mõistlikum:)\nKooki olen ise maitsta saanud, oli maitsev, aga Marianne kommide puru sinna väga ei sobinud.\n1,5 l suhkrut\n1,5 dl purustatu Marianne komme\n1 dl maasikaid ja/või mandariine\n3 kiivit või muid meelepäraseid marju ja puuvilju.\nEelsoojenda ahi 175 kraadini. Vahusta pehme või suhkruga. Lisa ühekaupa munakollase, samal ajal segades. Seejärel sega kokku kuivained ja lisa need vaheldumisi piimaga. Saota taigem suurele küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile.\nVahusta munavalged kõvaks vahuks. Lisa vähehaaval suhkur, vahtu kogu aeg segades. Laota see taigna peale ja aja mass luisika abiga kenasti laiali.Küpseta ahju allosas u. 20 minutit.\nVahusta koor. Sega toorjuust suhkru, kommide ja vahustatud koorega. Viiluta maasika ja/või mandariinid ning kooritud ja puhastatu kiivid.\nLõika jahtunud tordipõhi pooleks. Laota põhjale täidis ja aseta täidise peale puuvilja- ja marjaviilud. Tõsta teine pool tordipõhjast kreemile ning raputa kaunistuseks röstitud mandlilaaste.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.01 12:35; 20.01 09:27;\nRE: Selveri kalendri “Maailma parem sünnipäevatort”, palun nõu\nKonkreetselt seda torti pole teinud.\nAga isetehtud torti ma teen tavaliselt nii, et tordipõhjad üleeelmisel õhtul/eelmisel hommikul (kuidas aega on), siis jõuavad kenasti ära jahtuda.\nEelmisel õhtul laon kokku – jõuab imbuda. Veidi enne peo algust kaunistan.\nSamas ma ei tea, kuidas see beseele mõjub, kui varem valmis teha. Ma beseed teen ainult pirukale pealmiseks kihiks, tordis pole kasutanud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.01 18:53; 21.01 01:02;\nBeseega ei tohiks midagi juhtuda, aga just selle vahukooreseguga – too kook, mida ma maitsta sain, oli ka eelmisel õhtul tehtud ja veidi tundus see vahukooreosa kokku tõmmanud olevat – ma ei oskagi paremini seletada. Samas õige tähelepanek, et imbuma peaks ka. 4-5 tundi enne pidu laotud puuviljade-vahukoorekreemiga vist ei jõua mahlaseks saada?\nTegu on Brita koogi sarnase tordiga. Mina olen Brita põhja küll päev enne valmis teinud ja kahe küpsetuspaberi vahel hoidnud, midagi ei juhtu. Teisel päeval siis täidis vahele.\nLisaks veel seda, et kui torti pealt ka vahukoore või mingi kreemiga katan, siis see tuleb tavaliselt vahetult enne kaunistamist üle katta. Kipub muidu pealt ära kuivama – sisse tõmbama. Vahekihi panen tavaliselt piisavalt paksu ja natuke ka immutan biskviiti enne, vahekiht pole küll kunagi ära kuivanud.\nMa eeldaks ka, et beseega ei juhtu varem valmis tehes midagi, aga kuna ise proovinud pole, siis ei tea.


Pärnu Nüüdismuusika Päevad/Pärnu Nüüdismuusika Päevade 2018 KOMPOSITSIOONIMUDELID 1 planeerimisleht/PNP 2018 järeldiskussioon | Pärnu Wiki | Fandom\nPärnu Nüüdismuusika Päevad/Pärnu Nüüdismuusika Päevade 2022 KOMPOSITSIOONIMUDELID 5. Mikrotonaalsus 2 planeerimisleht\nMUSICA SACRA/sügis 2022\nKultuuriKOBAR N 21.10.2021 kell 18.30\nPärnu Nüüdismuusika Päevad/Pärnu Nüüdismuusika Päevade 2018 KOMPOSITSIOONIMUDELID 1 planeerimisleht/PNP 2018 järeldiskussioon\n< Pärnu Nüüdismuusika Päevad | Pärnu Nüüdismuusika Päevade 2018 KOMPOSITSIOONIMUDELID 1 planeerimisleht\nTäna on 3. detsember 2021\nPärnu Nüüdismuusika Päevad 2018\n1.2 Muusikaline objekt\n1.3 Muusikaline parameeter 1\n1.4 Muusika mõiste\n1.6 Tunnetus 1\n1.8 Tunnetus 2\n1.9 Muusikalise objekti fiktsionaalsus\n1.10 Muusikalise objekti olemus\n1.11 Muusikaline parameeter 2\n1.12 Tunnetus 3\n1.13 Muusikahariduse eesmärk\n[18.01.2018 20:28:43] Andrus Kallastu: Mis on kompositsioonimudel?\n[18.01.2018 20:28:57] Gerhard Lock: Võrreldes nt teadusmudeliga?\n[18.01.2018 20:29:03] Andrus Kallastu: näiteks\n[18.01.2018 20:30:52] Gerhard Lock: Kompositsioonimudel vs Analüüsimudel vs Teadusmudel\n[18.01.2018 20:31:02] Kerri Kotta: Kompositsioonimudel on minu arusaama järgi eelkõige mingi plaan, mille järgi teos kokku pannakse. Reeglina ei pruugi plaan olla väga selgelt defineeritud, aga kui see seda on, siis on ehk põhjust rääkida mudelist.\n[18.01.2018 20:31:06] Gerhard Lock: Kas neil on erinevusi, sarnasusi jms\n[18.01.2018 20:31:42] Kerri Kotta: Mudeli mõiste ise on ikka rohkem seotud teadusega, kus mudeldamine erinevate nähtuste kirjeldamiseks on tavaline.\n[18.01.2018 20:32:33] Andrus Kallastu: Kas üldse eksisteerib sellist asja nagu "teadusmudel" või on ka see kas analüüsi või kompositsiooni (genereeriv) mudel?\n[18.01.2018 20:34:34] Gerhard Lock: Ka kuulaja (ja analüüsija) tajub teost mingi määral plaanina, mille järgi see tema peas kajastub... see plaan ongi sageli vähe teadvustatud (kuulaja) või selgelt seotud mingite teoreetiliste ootustega (muusikateoreetik nt). Helilooja ka mängib ootustega - kas järgib mudelit või rikkub ootusi (mudelit, millest ta võib eeldada on kuulaja kasvõi instiktiivselt teadlik)...\n[18.01.2018 20:35:44] Kerri Kotta: Minu meelest kasutatakse mõistet "mudel" pigem erinevate teadusvaldkondade sees, kus selle kaudu kirjeldatakse erinevaid nähtusi. "Teadusmudel" kõlab minu jaoks juba nagu teadausparadigma ehk siis teatav mõtlemise raamistik, milles teadust tehakse.\n[18.01.2018 20:35:53] Andrus Kallastu: Kas (kuulaja) tajumudel on üldse teose mudel?\n[18.01.2018 20:36:56] Kerri Kotta: Mingis traditsioonilisemas muusikas võivad need kaks ju osaliselt kokku langeda küll. Pean silmas teoseid, kus kompositsiooniline struktuur peegeldab suuresti muusikalises retoorikas ehk on kuulaja seisukohast kergesti jälgitav.\n[18.01.2018 20:37:01] Gerhard Lock: Lähtudes sellest, mida ma oma artikli raames uurisin ja lugesin, on mudeldamine väga lai tegevus nii teaduses (ja teaduse õpetamisel) kui ka pedagoogikas laiemalt ning ka loomes, kuid loomevaldkonnas on kasutusel teisttüüpi mudelid: Hans on neid eristanud selliselt: kirjeldavad mudelid (teaduses, pedagoogikas) vs generatiivsed mudelid (kompositsioonis)... kas olete nõus?\n[18.01.2018 20:37:17] Kerri Kotta: Uuemas muusikas kipuvad need olema vist pigem erinevad asjad.\n[18.01.2018 20:37:29] Andrus Kallastu: Võib kokku langeda, kuid ei pruugi.\n[18.01.2018 20:37:46] Andrus Kallastu: Nii et ilmselt on ikkagi tegu erinevate mudelitüüpidega.\n[18.01.2018 20:38:09] Kerri Kotta: Ma ei ole kindel. Komponist on mingis mõttes oma teose esimene "kuulaja".\n[18.01.2018 20:38:35] Kerri Kotta: Ma ei ole kindel, et me räägime siin fundamentaalselt erinevatest kategooriatest.\n[18.01.2018 20:38:57] Gerhard Lock: Jah, mudel kui termin on rohkem teaduses levinud, kuid teadvustamatult kasutame ju igal pool mudelite ehk paradigmadega seotud struktureeritud lähenemist (otsuste tegemist mingi eeskuju jms suhtes)... Olen nõus, et uuemas muusikas on kompositsioonimudel ja kuulamismudel pigem kaks eri asja...\n[18.01.2018 20:38:58] Andrus Kallastu: Seda küll, kuid teos ise on siiski midagi muud kui teadmine sellest.\n[18.01.2018 20:39:34] Kerri Kotta: Kuidas see mudeldamist ja kõike seda puudutab?\n[18.01.2018 20:39:45] Gerhard Lock: Jah, komponist on kahes rollis: kirjutab ette ja eeldab tulemust, kuid siis ta ka kuulab enda teost esimesena...\n[18.01.2018 20:40:57] Andrus Kallastu: Selles mõttes ilmselt puudutab, et esimesena peaks olema selge objekt, mida üldse modelleeritakse.\n[18.01.2018 20:42:05] Gerhard Lock: Minu meelest puudutab see mudeldamisse väga, kui me käsitleme mudeleid laiemalt, kontseptsioonidena, paradigmadena, kuulamiskogemustena (mis saavad täidetud või tegemist on üllatusega...)\n[18.01.2018 20:42:12] Kerri Kotta: Jah. Aga selline "objekt" on mingis mõttes ka iga kuulamise juures. See ei ole ehk nii selge, kui helilooja ettekujutus oma teosest, aga ma ei usu, et kuulamine oleks võimalik mingis täitsa "tühjas ruumis".\n[18.01.2018 20:43:08] Gerhard Lock: Heliloojana võib võtta konkreetne hulk parameetreid ja nendega mängida, helilooja ei pea ka üldse kuulajaga arvestama, eksole...\n[18.01.2018 20:43:46] Kerri Kotta: Ka kuulamisel on oma "plaan", mis n-ö informeeritud kuulaja puhul võib olla teinekord päris täpne. Nagu ma ka oma ettekandes ütlesin - traditsiooni tundes on võimalik ka tundmatut teost kuulates ära öelda, mis kohta selle vormis just hetkel esitatakse.\n[18.01.2018 20:43:53] Gerhard Lock: Olen Kerriga nõus, et kuulamine ei toimi "tühjas ruumis" , samuti mitte heliloomine, eksole...\n[18.01.2018 20:44:58] Kerri Kotta: Helilooja ei pea kuulajaga arvestama ja siis võib muidugi juhtuda, et kuulaja kuuleb helilooja teoses hoopis midagi muud. See tähendab, et ta on teose kuulamisel lähtunud mingisugusest teistlaadi taustast (mudelist) heliloojaga võrreldes.\n[18.01.2018 20:45:04] Andrus Kallastu: Jah, analüüsimudeli puhul kõigepealt peaks eksisteerima mingi valmis muusikaline objekt ja kompositsioonimudeli puhul kimp parameetreid. Samas see, kuidas me neid tajume, on iga kuulaja puhul erinev. Seega igal kuulajal on oma tajumudel.\n[18.01.2018 20:45:10] Kerri Kotta: Siis need n-ö mudelid muidugi kokku ei lange.\n[18.01.2018 20:45:36] Kerri Kotta: Umbes vist nii jah.\n[18.01.2018 20:46:05] Gerhard Lock: Nõus Kerriga... ka nüüdismuusika puhul rakenduvad siiski üldised tajuprintsiibid, sh ABA jms vormid (arhetüübid), mida kuulaja sõltumatult tema teadlikusest teooriatega tajub, ses mõtte kuulaja paneb seda teost kokku nii nagu ta kogemuslikult või siis arhetüüpide põhal seda suudab...\n[18.01.2018 20:46:15] Andrus Kallastu: Teen ettepaneku piiritleda selgelt objekti enda ja objekti tajumise mudelid.\n[18.01.2018 20:46:24] Kerri Kotta: Ja see analüüsi- ja kompositsioonimudeli erinevus tuleneb pigem mudeli erinevast kasutusalast.\n[18.01.2018 20:46:55] Andrus Kallastu: Ka klassikalise muusika puhul.\n[18.01.2018 20:47:07] Gerhard Lock: Veelkord Hansu ettepanek: kirjeldavad mudelid (teaduses, pedagoogikas) vs generatiivsed mudelid (kompositsioonis). [Siia tuleks ilmselt mingit teksti lisada]\n[18.01.2018 20:47:31] Kerri Kotta: Sa tahad, et ma võtaksin teatava spetsiifilise filosoofilise positsiooni. :)\n[18.01.2018 20:47:34] Andrus Kallastu: Mitte ainult. see tuleneb ka objekti enda erinevast seisundist.\n[18.01.2018 20:47:56] Gerhard Lock: Kui me saame objekti eraldi defineerida, kas saame? :)\n[18.01.2018 20:47:56] Kerri Kotta: Objekt ise (Ding an sich) on ennast mõtlemises tugevasti diskrediteerinud.\n[18.01.2018 20:48:16] Gerhard Lock: Tajust erialdi vist ei saa ju... ;)\n[18.01.2018 20:48:21] Gerhard Lock: Just, nõus...\n[18.01.2018 20:48:24] Kerri Kotta: Me ju võime nii mõelda, aga ma ei ole kindel, kui tulemuslik see on.\n[18.01.2018 20:48:46] Kerri Kotta: Mis asi on muusikas objekt ise?\n[18.01.2018 20:48:53] Kerri Kotta: Sinu mõte või idee sellest?\n[18.01.2018 20:49:07] Kerri Kotta: Mis reaalsus sellel väljaspool sind on?\n[18.01.2018 20:49:33] Kerri Kotta: Kui objektil?\n[18.01.2018 20:49:34] Andrus Kallastu: Objekti muusikalisus on fiktsioon.\n[18.01.2018 20:49:35] Gerhard Lock: Aga proovime lähtuda Andruse postulaadist, et me saame muusikalist objekti selgelt defineerida jne... Helilooja võibki ju olla ainult sellest huvitatud :)\n[18.01.2018 20:50:30] Andrus Kallastu: Otsuse fiktsiooni olemasolu kohta võib teha ka siis, kui ühegi muu parameetri väärtust määratud pole.\n[18.01.2018 20:50:33] Gerhard Lock: Kui palju Sa, Andrus, ise kaasad kuulamist oma kompositsiooniprotsessi? Mis roll sellel on Sinu protsessis?\n[18.01.2018 20:50:54] Kerri Kotta: Ehk et objekt on mõtlemise saadus.\nMuusikaline parameeter 1\n[18.01.2018 20:51:12] Gerhard Lock: Kas siis see otsus ise on parameeter? :D\n[18.01.2018 20:51:24] Gerhard Lock: Seda ta kindlasti on...\n[18.01.2018 20:51:49] Andrus Kallastu: Loomulikult kaasan, kuid see ei oma muusikalise objekti määramise akti seisukohast tähtsust.\n[18.01.2018 20:52:13] Gerhard Lock: Aga mis hetkel see omab tähtsust siis?\n[18.01.2018 20:52:16] Andrus Kallastu: Muusikaline objekt ei pruugi olla kuuldeline.\n[18.01.2018 20:52:31] Gerhard Lock: Kahtlemata, kuid siis puuduvad kuulajal parameetrid!\n[18.01.2018 20:52:34] Kerri Kotta: Ma saan muidugi aru, et helilooja eesmärk on kirjutada teos, mis ühtlasi tähendab, et ta on peaasjalikult huvitatud materjalist, millega ta töötab.\n[18.01.2018 20:52:38] Gerhard Lock: Kuulaja parameetrid on: ...\n[18.01.2018 20:53:39] Kerri Kotta: Ja seda võib siis ehk nimetada selleks n-ö objektiivseks plaaniks teoses - materjali ja selle organiseerimist.\n[18.01.2018 20:53:40] Andrus Kallastu: Cage'i 0'00 ei ole ka kuuldav. Ometi on tegu muusikateosega.\n[18.01.2018 20:54:01] Kerri Kotta: Jah.\n[18.01.2018 20:54:21] Kerri Kotta: Aga millest me siin räägime? Vist juba hoopis sellest, mis on muusika ja mis mitte.\n[18.01.2018 20:54:29] Gerhard Lock: Kuulaja parameetrid lähtuvad peamiselt tajust ja kogemustest, kindlasti sarnased, mis heliloojal, kuid teises tähtsusjärjekorras...\n[18.01.2018 20:54:54] Gerhard Lock: Oht on, et me kaldume sellele küsimusele (mis on muusika), nagu ka vestlusringis juhtus Pärnus ;) [Siin võiks vist olla ka mingi selgitav tekst]\n[18.01.2018 20:55:10] Kerri Kotta: Muusika on (fiktiivsete) helide kaudu edastatud mõte.\n[18.01.2018 20:55:26] Kerri Kotta: (Kui seda nüüd niimoodi natuke puust ette ja punaseks öelda.)\n[18.01.2018 20:55:27] Andrus Kallastu: Peri ooperi hävinud partituur ei võimalda meil ka enam seda teost kuulda, ometi on jätkuvalt tegu muusikateose (muusikalise objektiga).\n[18.01.2018 20:55:58] Kerri Kotta: Ehk et muusika olemasoluks on vajalik mingi idee (fiktiivsete või ettekujutatavate või reaalsete) helide taga.\n[18.01.2018 20:56:03] Gerhard Lock: Nõus, siis peaks kaasama sellist tajuorganit, mis oleks võimeline ka need fiktiivsed mõtted tajuma, see on intrigeeeriv ;)\n[18.01.2018 20:56:14] Andrus Kallastu: Muusika modelleerimiseks peab muusika mõiste olema üheselt määratletud.\n[18.01.2018 20:56:17] Kerri Kotta: Jah, see ei räägi sellele vastu, mis ma eelpool ütlesin.\n[18.01.2018 20:56:43] Gerhard Lock: Ma arvan, et muusika mõistet me ei saa määratleda üheselt\n[18.01.2018 20:57:10] Kerri Kotta: Kindlasti mitte. Aga selle võib määratleda mingis kontekstis, arutluse jaoks.\n[18.01.2018 20:57:19] Gerhard Lock: Helilooja võib muidugi määratleda, mis on tema jaoks muusika, aga see ei pruugi kattuda vastuvõtja (kuulaja) arvamusega...\n[18.01.2018 20:57:34] Kerri Kotta: Sedagi juhtub. :)\n[18.01.2018 20:57:40] Gerhard Lock: :)\n[18.01.2018 20:57:42] Andrus Kallastu: Enne mudeli määratlemist tuleb seda teha, sest muidu me ei tea, mille mudelit me määratleme.\n[18.01.2018 20:58:05] Kerri Kotta: Tuleb teha mida? Määratleda see, mis on muusika? Ilmselt küll.\n[18.01.2018 20:58:09] Gerhard Lock: Siis me peaks kuulajat sellest enne informeerima?\n[18.01.2018 20:58:11] Andrus Kallastu: Jah\n[18.01.2018 20:58:17] Andrus Kallastu: Miks?\n[18.01.2018 20:58:26] Kerri Kotta: Selleks hakatigi 19. sajandil kontserdikavu kasutama.\n[18.01.2018 20:58:40] Andrus Kallastu: Kuulaja määratleb oma muusikalise objekti.\n[18.01.2018 20:58:48] Kerri Kotta: Et kuulajat informeerida ja ta läbi teose struktuuri talutada.\n[18.01.2018 20:58:50] Gerhard Lock: Et kuulaja tajuks seda muusikat sellisena, millisena helilooja seda määrab?\n[18.01.2018 20:58:59] Andrus Kallastu: Mis mõne jaoks on sümfoonia, on teise jaoks helireostus.\n[18.01.2018 20:59:08] Kerri Kotta: Kava oligi mingis mõttes kuulajale abiks sellise objekti või mudeli määratlemisel.\n[18.01.2018 20:59:14] Andrus Kallastu: Kuulajat ei saa sundida.\n[18.01.2018 20:59:31] Kerri Kotta: Kuulajat ei saa sundida, aga mõnikord saab teda abistada.\n[18.01.2018 20:59:32] Andrus Kallastu: Kuulaja kuulab, mida ta tahab.\n[18.01.2018 20:59:37] Gerhard Lock: Sümfoonia ei ole vist kõige parem näide, sageli on sellel positiivne kuvand, ka tavakuulaja jaoks ;) ?\n[18.01.2018 20:59:46] Kerri Kotta: (Me oleme Gerhardiga õpetajad ja teeme seda iga päev. :) )\n[18.01.2018 21:00:22] Gerhard Lock: Jah, kuulajal on omad eelised, ta on nö omas mullis, ta ei saa olla avatud ootamatustele, kui ta ei ole valmis või sensibiliseeritud vms...\n[18.01.2018 21:00:25] Kerri Kotta: Tegelikult ei kuula kuulaja vist seda, mida ta tahab, vaid pigem seda, mida ta on võimeline kuulama... lähtuvalt siis oma kultuurilisest seadistatusest...\n[18.01.2018 21:00:26] Gerhard Lock: :D\n[18.01.2018 21:00:27] Andrus Kallastu: Mis mõne jaoks on sümfoonia, on teise jaoks helireostus. Ja vastupidi.\n[18.01.2018 21:02:57] Gerhard Lock: Kultuuriline seadistus on jah, oluline, paljud arvavad, et nad ei talu nt kaasaegset sümfooniat (nt Tüüri), kuid kui neile taustavihje anda, siis nad avanevad, mul oligi hiljuti selline tore näide Tüüri "Magma" puhul, tudeng selle pealkirja kaudu sai pärast kohe aru, mis see oli, mida ta kuulis ja ennist häirinud aspektid enam ei häirinud... (tal oli tugev klassikaline ja venekeelne muusika haridus all ka muidugi)\n[18.01.2018 21:03:06] Kerri Kotta: See, et muusikat tajutakse erinevalt, on mingis mõttes otsene tõestus sellele, et kuulamine pole neutraalne, vaid alati lähtuv mingis juba olemasolevast (teadvustamatust) positsioonist.\n[18.01.2018 21:03:18] Gerhard Lock: Just!\n[18.01.2018 21:03:29] Andrus Kallastu: Kuulajal võimalik määrata ainult piiratud arvu muusikalisi parameetreid.\n[18.01.2018 21:03:34] Kerri Kotta: Mis tähendab, et kuulajat saab ka aidata.\n[18.01.2018 21:04:22] Gerhard Lock: Juba sama teose teistkordne je enam kuulamine võib tuua endaga kaasa erinevaid muutusi kuulamises ja avastamisi jne...\n[18.01.2018 21:04:34] Kerri Kotta: Jah, kuulaja suudab haarata kuulamisel kindlasti vähem, kui helilooja on mõelnud. Aga mis siis?\n[18.01.2018 21:04:40] Andrus Kallastu: On proovitud seda parameetrite hulka laiendada.\n[18.01.2018 21:04:45] Gerhard Lock: Anda vihjeid, millele rohkem keskenduda kuulamisel...\n[18.01.2018 21:05:05] Gerhard Lock: Sellega me aga manipuleerime juba kuulajat ...\n[18.01.2018 21:05:17] Andrus Kallastu: Teha kuulaja nö kaasautoriks.\n[18.01.2018 21:05:42] Kerri Kotta: Jah, seda teeb analüüs. Kui ma kuulan ja analüüsin mingit teost kogu elu, siis võin ma sellest teada lõpuks rohkem, kui helilooja... (kes ei teadvusta sageli oma kultuurilisi n-ö alateadvuslikke otsuseid, mida ta komponeerimisel teeb) .\n[18.01.2018 21:05:49] Gerhard Lock: On ka sellised koondatud parameetrid nagu muusikaline pinge, mida kuulaja ei saa ega pea lahti harutama, kuid need toimivad tugevalt...\n[18.01.2018 21:06:24] Gerhard Lock: Jah, kuulaja võibki olla kaasautor\n[18.01.2018 21:06:30] Kerri Kotta: Parameetrite laiendamine töötab sageli helilooja jaoks päästikuna. Ja see on tore.\n[18.01.2018 21:06:34] Andrus Kallastu: Võib-olla siin on tõesti mingi filosoofiline positsioon, aga ma tõepoolest ei usu, et teadmine millestki muudaks kuidagi seda asja ennast.\n[18.01.2018 21:07:02] Kerri Kotta: Samas - kuulajat tuleks helilooja mõtlemisviisist informeerida; vähemalt teatud määrani...\n[18.01.2018 21:07:58] Gerhard Lock: See on muidugi siis paradoks! ;)\n[18.01.2018 21:08:10] Gerhard Lock: Siis me manipuleerime teda ...\n[18.01.2018 21:08:20] Kerri Kotta: Jah, mina kipun jälle arvama, et mõneti siiski muudab. Võib-olla mitte n-ö objektiivselt, aga vähemalt inimese enda jaoks ja see on tegelikult ju kõik, mis meil on. Kui objektiivne reaalsus on ka olemas, siis ma ei usu, et meil oleks võime seda vahetult tunnetada.\n[18.01.2018 21:08:24] Andrus Kallastu: Muusikalise objekti enda seisukohast ei ole informeerimisel mingit tähtsust, sest kuulaja ei saa objekti ennast muuta.\n[18.01.2018 21:08:40] Kerri Kotta: (Aga eks see subjekt-objekt suhe ole üldse kahtlane. :) )\n[18.01.2018 21:08:54] Gerhard Lock: Kusjuures: On ka uuritud dünaamilised vitaalsuse vormid (D. Stern), mis toimivad nö tasand enne üksikute parameetrite tajumist ja mis on metatasandil väga mõjuvad... Kuulaja pigem orienteerub intuitiivselt nende järgi... [Äkki siin võiks ka olla mingi joonealune kommentaar dünaamilise vitaalsuse vormide kohta?]\n[18.01.2018 21:09:03] Andrus Kallastu: Muutub ainult kuulaja kogemus, taju, teadmine sellest.\n[18.01.2018 21:09:11] Kerri Kotta: Olen kindel, et keskaja inimese jaoks oli maailm meiega võrreldes hoopis erinev paik.\n[18.01.2018 21:09:33] Andrus Kallastu: Just.\n[18.01.2018 21:09:35] Kerri Kotta: Ja see teadmine ongi meie jaoks selle objekti reaalsus (vastus Andrusele).\n[18.01.2018 21:09:46] Kerri Kotta: Ainus reaalsus.\n[18.01.2018 21:09:52] Gerhard Lock: Kui kuulaja saab ruumis jalutada ja kuulata teost erinevast ruumispositsioonist, siis ta saab muuta küll objekti esitamist/seda, kui palju ta seda või seda parameetrit rohkem/vähem tajub...\n[18.01.2018 21:10:18] Andrus Kallastu: Just nimelt meie jaoks: das Ding für mich.\n[18.01.2018 21:10:20] Kerri Kotta: Me võime oletada, et selle meie taju taga on mingi objekti oma iseolemine, aga me seda otseselt tajuda ju ei saa.\n[18.01.2018 21:10:35] Gerhard Lock: See on hea, olen nõus :) Ding für mich!\n[18.01.2018 21:10:58] Andrus Kallastu: See on Kant.\n[18.01.2018 21:11:09] Gerhard Lock: Ma isegi kahtlen termini 'objekt' sobivuses (andeks, Andrus ;) )\n[18.01.2018 21:11:30] Kerri Kotta: Nojah, see on filosoofilise positsiooni küsimus.\n[18.01.2018 21:11:50] Andrus Kallastu: Ja traditsiooni.\n[18.01.2018 21:12:16] Gerhard Lock: dünaamilised vitaalsuse vormid on minu jaoks (muutunud hetkel) kõige sobivamateks selgitada teatud tajumehanisme, mida me muidu tükkeldaksime, kuid hiljem enam kokku ei suuda panna... ja siis on ka seletus katki...\n[18.01.2018 21:12:41] Gerhard Lock: Pakun, et Ding für mich viitab ju subjektiivusele pigem...:)\n[18.01.2018 21:12:53] Kerri Kotta: Minu meelest on siin nüüd lihtsalt küsimus - kas objekti meist sõltumatu reaalsuse postuleerimine aitab meil midagi selles meile tajutavas maailmas midagi selgemaks ja arusaadavamaks muuta? Kui jah, siis muidugi võib midagi sellist teha, andes samas endale aru, et tegemist on ikkagi vaid mõtlemis tööriistadega.\n[18.01.2018 21:13:12] Andrus Kallastu: Minu jaoks näib selge mõelda osadest asjadest kui tunnetamata entiteetidest (das Ding an sich) ning osadest kui tunnetatud entiteetidest (das Ding für mich) ehk objektidest.\n[18.01.2018 21:14:03] Andrus Kallastu: Olen nõus, das Ding für mich on mõtlemise tööriist.\n[18.01.2018 21:14:04] Gerhard Lock: Hm... Ding an sich on omamoodi ideaalettekujutus ma arvan...\n[18.01.2018 21:14:17] Andrus Kallastu: Miks?\n[18.01.2018 21:14:23] Kerri Kotta: Jah, ja selles pole iseenesest midagi halba. See teeb maailma selgeks selles mõttes, et niimoodi mõeldud maailm koosneb reeglina kindlalt piiritletud ühikutest, justkui telliskividest. Mu oma vaade on rohkem nagu voolavam... :)\n[18.01.2018 21:14:32] Gerhard Lock: Ding für mich on siis juba väga reaalne... ja kommunikeeritav laiemalt...\n[18.01.2018 21:14:43] Andrus Kallastu: Maailm on täis asju, mida me pole kunagi tunnetanud ega saa kunagi tunnetama.\n[18.01.2018 21:15:08] Kerri Kotta: Aga kas need asjad "eksisteerivad" enne, kui me neid tunnetame?\n[18.01.2018 21:15:12] Gerhard Lock (Andrusele vastuseks): Sest me ju teatud mõttemudelite alusel arvame, mis on Ding an sich, kas me seda aga siiski teame?\n[18.01.2018 21:15:27] Kerri Kotta: Et mida see "eksisteerimine" selles tähenduses üldse tähendab...\n[18.01.2018 21:15:30] Gerhard Lock: :D\n[18.01.2018 21:15:55] Gerhard Lock: Jah, see on juba kõrgem metatasand... täiesti nõus\n[18.01.2018 21:15:58] Kerri Kotta: Kvant-teooria... mis näiteks on selle n-ö reaalsus?\n[18.01.2018 21:16:24] Andrus Kallastu: Ma ei kasutaks sõna 'eksistents', sest ma ei tea, mida see tähendab.\n[18.01.2018 21:16:42] Kerri Kotta: No kasutame siis sõna 'olemine' vms...\n[18.01.2018 21:16:55] Kerri Kotta: Kas objekt, mis ei ole, saab olla olemas?\n[18.01.2018 21:17:07] Gerhard Lock: Aga see on üksnes teooria... paljud teadlased on mingil hetkel nii sügavalt mateeriasse sukeldunud ja on siis silmitsi nö jumalikkusega, millegagi, mida nad enam seleta ei suuda... seni tajutu haihtub neil silmist ja väljub mõistmise väljast...\n[18.01.2018 21:17:15] Andrus Kallastu: 'Olemine' on selgem.\n[18.01.2018 21:17:21] Kerri Kotta: mõttes ta siis on?\n[18.01.2018 21:17:25] Gerhard Lock: Olemine on hea :)\n[18.01.2018 21:18:15] Gerhard Lock: Olemine saab olla ka mentaalselt, mõttekonstruktsioonina.... selliselt ka igasugused mudelid toimivadki...\n[18.01.2018 21:18:33] Andrus Kallastu: Olen praegu selguse huvides mõelnud nii, et objekt on tunnetatud entiteet.\n[18.01.2018 21:18:49] Gerhard Lock: Tegelikult ju kui, mis manifesteerub, on enne eksisteerinud (olnud) kellegi mõttetes...\n[18.01.2018 21:18:56] Andrus Kallastu: Entiteet, mida pole tunnetatud, pole objekt.\n[18.01.2018 21:18:56] Kerri Kotta: Nojah, see on pragmaatiline positsioon.\n[18.01.2018 21:19:26] Kerri Kotta: Ehk et millegi "objektilisuse" määrab ikkagi inimene.\n[18.01.2018 21:19:33] Andrus Kallastu: Jah.\n[18.01.2018 21:19:35] Gerhard Lock: Aga tunnetatud viib mind kohe ka taju juurde... kas Sa eristad tunnetamist ja taju omakorda...?\n[18.01.2018 21:19:43] Kerri Kotta: Millegi objektiks tegemine on selle toomine n-ö inimese reaalsusesse.\n[18.01.2018 21:19:48] Andrus Kallastu: Ei erista.\n[18.01.2018 21:20:19] Andrus Kallastu: Just. Objekt = asi minu jaoks.\n[18.01.2018 21:20:38] Gerhard Lock: OK, siis ju peaks ikkagi arvestama kuulamisega, taju aspektidega, kui Sa defineerid ja ehitad üles muusikalise objekti, eksole...\n[18.01.2018 21:20:54] Kerri Kotta: Ja siis tuleme tagasi kuulamise juurde - kas ka siin ei toimu n-ö objektiloome?\n[18.01.2018 21:21:08] Andrus Kallastu: Lihtsalt tunetuse teed on erinevad.\n[18.01.2018 21:21:14] Kerri Kotta: Kas ma saangi üldse teosest aru saada, kui ma seda selles mõttes ei objektista?\n[18.01.2018 21:21:16] Gerhard Lock: Mingil määral küll...\n[18.01.2018 21:21:17] Andrus Kallastu: Tajumine on üks võimalusi.\n[18.01.2018 21:21:37] Kerri Kotta: Nojah, kuulajana loon ma ehk erinevaid objekte, võrreldes sellega, mida mõtles helilooja.\n[18.01.2018 21:21:50] Andrus Kallastu: Kui sa räägid üldse teosest, oled sa juba objekti defineerinud.\n[18.01.2018 21:22:13] Gerhard Lock: Ilmselt kuulajal ei ole oluline, kas see on objekt või mitte... ta ei vaevu end selle probleemiga üldse...\n[18.01.2018 21:22:22] Kerri Kotta: Jah. Ja seda teost kuulates objektistan ma ka selle alaosi...\n[18.01.2018 21:22:22] Andrus Kallastu: Muusikateos on muusikaline objekt.\n[18.01.2018 21:22:47] Andrus Kallastu: Loomulikult.\n[18.01.2018 21:22:54] Kerri Kotta: Mudeldamine on seega mingis mõttes universaalne.\n[18.01.2018 21:23:05] Gerhard Lock: Kui olen kuulajana võimeline teatud tasandil eristama, siis võin ka objektistada sealt midagi...\n[18.01.2018 21:23:24] Gerhard Lock: Just, mudeldamine on universaalne igas mõttes...\n[18.01.2018 21:23:27] Kerri Kotta: Aga jah - helilooja jaoks on kasulik mudel, mis võimaldab genereerida, ja analüüsija jaoks selline, mis võimaldab kirjeldada...\nMuusikalise objekti fiktsionaalsus\n[18.01.2018 21:23:28] Andrus Kallastu: Objekt on muusikaline, kui ta vastab fiktsioonile nimega "muusika".\n[18.01.2018 21:23:45] Gerhard Lock (Kerrile): Just.\n[18.01.2018 21:23:51] Gerhard Lock (Andrusele): Ei.\n[18.01.2018 21:24:01] Andrus Kallastu: Kuulaja kipub tihti esimesena määrama just selle parameetri väärtuse.\n[18.01.2018 21:24:33] Gerhard Lock: Kas Sa mõtled psühofüüsikalisi väärtusi?\n[18.01.2018 21:24:45] Kerri Kotta: Tuleb atonaalset teost kuulama "tonaalsete kõrvadega"?\n[18.01.2018 21:24:52] Gerhard Lock: Just :)\n[18.01.2018 21:24:57] Gerhard Lock: Vabalt võib...\n[18.01.2018 21:24:57] Andrus Kallastu: Ning see otsus sõltub tema kultuurilis-sotsiaalsest taustast.\n[18.01.2018 21:25:00] Kerri Kotta: mistõttu tema jaoks kõik on "vale".\n[18.01.2018 21:25:14] Andrus Kallastu: Näiteks.\n[18.01.2018 21:25:28] Gerhard Lock: nii kahtlemata on see läinud, ideologiseeritud teatud perioodidel teatud muusikaga...\n[18.01.2018 21:25:45] Andrus Kallastu: Või nimetab MIM-ooperit lihtsalt mürareostuseks.\n[18.01.2018 21:25:47] Kerri Kotta: Jah, on arvestatav osa inimesi, kelle jaoks muusika väljaspool do-re-mi'd on mõttetus.\n[18.01.2018 21:26:07] Kerri Kotta: Näiteks Schenker.:)\n[18.01.2018 21:26:08] Andrus Kallastu: Loomulikult on ...\n[18.01.2018 21:26:19] Gerhard Lock: Ei, MIM on kindlasti nö reaalne muusika, hoolimata helilooja fiktiivusest.\n[18.01.2018 21:26:24] Andrus Kallastu: ... ja ka neil on omamoodi õigus.\n[18.01.2018 21:26:36] Gerhard Lock: Ja, ja, Schenkeriaanid ;)\n[18.01.2018 21:26:48] Kerri Kotta: Sest nad arvavad, et helid väljaspool seda süsteemi ei ole võimelised genereerima tähendust (see, millest ma enne rääkisin, kui proovisin muusikat defineerida).\n[18.01.2018 21:27:13] Gerhard Lock: Jah, see viib meid muusika kommunikatiivsele tasandile taas...\n[18.01.2018 21:27:22] Andrus Kallastu: Võimalik, et fiktsioon nimega "muusika" on seotud mingite eelnevalt teada tähendustega.\n[18.01.2018 21:27:58] Kerri Kotta: Eks see ole ikka mingi kultuuriline "kokkulepe", mis erinevate inimkoosluste puhul võib ka üsna tugevalt varieeruda.\n[18.01.2018 21:28:23] Kerri Kotta: Konsensus.\n[18.01.2018 21:28:37] Gerhard Lock: Muidugi, enamik, mida me arvame, et teame, on eelneva tähendusega laetud... raske on ennast vabastada sellest... Stockhausen püüdis ennast ju isegi improvisatsioonis vabastada sellest taagast... intuitive Musik!\n[18.01.2018 21:28:52] Andrus Kallastu: Siin on tegu erinevate mudelitega.\n[18.01.2018 21:29:11] Gerhard Lock: Ehk on ka kultuurid, kellel puudub mõiste Muusika...\n[18.01.2018 21:29:18] Gerhard Lock (Andrusele): Jah, kindlasti.\n[18.01.2018 21:29:19] Kerri Kotta: Jah, erinevad mudelid, millega mingile helisündmusele lähenetakse.\n[18.01.2018 21:29:30] Gerhard Lock: Just...\n[18.01.2018 21:29:53] Kerri Kotta: See annabki haridusele mingi mõtte...\n[18.01.2018 21:30:02] Kerri Kotta: Muusika mingis mõttes ei räägi iseenda eest...\n[18.01.2018 21:30:11] Kerri Kotta: See räägib mingis kultuurilises kontekstis.\n[18.01.2018 21:30:21] Gerhard Lock: ;) haridus võib olla ka manipulatiivne ja ideologiseeritud...\n[18.01.2018 21:30:28] Kerri Kotta: Seda kindlasti.\n[18.01.2018 21:30:32] Kerri Kotta: Ja sageli ongi.\nMuusikalise objekti olemus\n[18.01.2018 21:30:39] Andrus Kallastu: Muusikalisele objektile külge kleebitud tähendused on kindlasti osa sellest, kuid ilmselt ei ole tegu olemusliku osaga.\n[18.01.2018 21:30:44] Kerri Kotta: Aga see ei muuda asja põhiolemust.\n[18.01.2018 21:31:34] Kerri Kotta: Andrus, ma ei saa Sinu viimasest lausest aru...\n[18.01.2018 21:31:42] Andrus Kallastu: Seda näitab näiteks interpretatsiooniparadigmade muutumine.\n[18.01.2018 21:31:49] Kerri Kotta: Mis see olemuslik osa nüüd on?\n[18.01.2018 21:32:17] Gerhard Lock: Kui muusikal on konkreetne kontekst, funktsioon, siis tal on ju tugi, mille kaudu seda mõistetakse, seda pms ka mitteratsionaaselt (nt Idamaade kultuurid ehkki India Ragad on üsna spetsifiseeritud omas kontekstis)\n[18.01.2018 21:32:26] Andrus Kallastu: Loomulikult, see on küsimus.\n[18.01.2018 21:32:53] Gerhard Lock: Jah, see olemuslikkus ongi võtmeküsimus...\n[18.01.2018 21:33:08] Kerri Kotta: Aga see, et Beethoven 19. sajandi pianisti esituses ja Beethoven 21. sajandi pianisti esituses on üks ja seesama asi, on ju puhtalt mõtlemise konstrukt. Võib-olla see ei ole sama asi. Võib-olla oleme me siin keele ja mõtlemise lummuses? :)\n[18.01.2018 21:33:43] Gerhard Lock: Noodid on samad...\n[18.01.2018 21:33:46] Kerri Kotta: See on nominaalselt ehk üks ja seesama, aga pole fenomenoloogiliselt...\n[18.01.2018 21:34:05] Kerri Kotta: Jah, need on sarnased nähtused... midagi on sama...\n[18.01.2018 21:34:16] Kerri Kotta: Aga kas noodid siis ongi teos?\n[18.01.2018 21:34:41] Andrus Kallastu: Võib-olla saaksime sellest olemusest rohkem teada, kui suudaksime täpselt eristada, milles Beethoven 19. sajandi pianisti esituses ja Beethoven 21. sajandi pianisti esituses siiski erinevad.\n[18.01.2018 21:34:44] Gerhard Lock: Viis, kuidas neid mängitakse, on muidugi mõjutatud õpetamistraditsioonist ja ka kriitikast ja sellest, kuidas Beethovenit tollal nähti... jne...\n[18.01.2018 21:35:01] Kerri Kotta: Jah, võib-olla.. Kui seda saaks teha.\n[18.01.2018 21:35:02] Gerhard Lock: Just, ja klaveri olemus on siis samuti oluline :)\n[18.01.2018 21:35:04] Andrus Kallastu: Näiteid peaks olema veel, et püüda teha mingi üldistus.\n[18.01.2018 21:35:19] Kerri Kotta: Üldistus on ohtlik asi. :)\n[18.01.2018 21:35:31] Kerri Kotta: Üldistus on midagi, mida reaalsuses ei ole.\n[18.01.2018 21:35:38] Gerhard Lock: :D\n[18.01.2018 21:35:43] Kerri Kotta: Üldistamine on ok, aga jälle - see on mõtlemise tööriist...\n[18.01.2018 21:35:54] Gerhard Lock: Just\n[18.01.2018 21:36:20] Andrus Kallastu: Jah, ilmselt samamoodi pole olemas ka Beethoveni Appassionata "olemust".\n[18.01.2018 21:36:26] Kerri Kotta: Eksisteerib kolme liiki valesid - väiksed valed, suured valed ja statistika! :)\n[18.01.2018 21:36:35] Gerhard Lock: Pillid on arenenud, klaver eriti, ... see on osa muusika olemusest ma arvan (Beethoveni puhul nt)...\n[18.01.2018 21:36:39] Andrus Kallastu: Või vähemalt seda pole võimalik selgelt määratleda.\n[18.01.2018 21:36:52] Kerri Kotta: Aga me võime nominaalselt ...\n[18.01.2018 21:36:54] Gerhard Lock: Nõus Kerriga :D\n[18.01.2018 21:36:58] Kerri Kotta: ... mõelda sellest kui ühest...\n[18.01.2018 21:37:23] Kerri Kotta: ... aga andkem aru, et see on lihtsalt meie viis asju enda jaoks korrastada, mitte n-ö objektiivne reaalsus.\n[18.01.2018 21:37:51] Gerhard Lock: PS: Äkki üldistamine on samamoodi narratiivi loomine?\n[18.01.2018 21:38:04] Kerri Kotta: Jah, on küll.\n[18.01.2018 21:38:10] Gerhard Lock: :)\n[18.01.2018 21:38:24] Kerri Kotta: sest me kohe ütleme selle kaudu, mis on tüüpiline ja mis mitte...\n[18.01.2018 21:38:33] Andrus Kallastu: Statistikaga pole siin midagi peale hakata, sest selle info kvantiseerimine ja summeerimine ei anna mõttekat tulemust.\n[18.01.2018 21:38:37] Kerri Kotta: ehk et kohe on sündmuste vahel meie jaoks teatav hierarhia.\n[18.01.2018 21:38:59] Kerri Kotta: See oli lihtsalt katse nalja teha (statistika).\n[18.01.2018 21:39:19] Andrus Kallastu: Mina räägiksin struktuursetest parameetritest ja nende väärtustest.\n[18.01.2018 21:39:24] Gerhard Lock: Jah, statistika (ja empiirika) ei vii olemiseni.\n[18.01.2018 21:39:29] Andrus Kallastu: Need on selgelt tuvastatavad.\n[18.01.2018 21:39:44] Gerhard Lock: PS: Olemus võib olla multidimensionaalne igaühe enda jaoks... sõltuvalt mustmiljonist asjaolust...\n[18.01.2018 21:40:25] Gerhard Lock: Helilooja poolt kindlasti... ja kui kuulaja on samal lainel, siis ka tema neid tuvastab...\n[18.01.2018 21:40:34] Kerri Kotta: Jah, ma olen nõus, (Andrus), aga ma ei oska sellega praeguses kontekstis haakuda...\n[18.01.2018 21:41:30] Andrus Kallastu: Lihtsustatult võib öelda, et struktuursete parameetrite väärtuste määramine ongi helilooja ülesanne.\n[18.01.2018 21:41:44] Andrus Kallastu: Peamine ülesanne.\n[18.01.2018 21:41:55] Kerri Kotta: Jah, see ongi mingis mõttes komponeerimine. Nõus.\n[18.01.2018 21:42:03] Kerri Kotta: Iseasi, kui teadlikult seda tehakse...\n[18.01.2018 21:42:18] Kerri Kotta: ...s.t neid väärtusi määratakse.\n[18.01.2018 21:42:20] Andrus Kallastu: Mitte komponeerimine tervikuna, sest ka interpreet komponeerib, ...\n[18.01.2018 21:42:22] Gerhard Lock: Kuna see kõik on pidev protsess ühest faasist teise, ühest seisundist teise, ühest eeldusest teise, teisendamine jne, siis on raske seda olendit kinni püüda ühes hetkes...\n[18.01.2018 21:42:42] Kerri Kotta: Ma rääkisingi praegu sellesti, mida nimetatakse dispositio.\n[18.01.2018 21:42:44] Andrus Kallastu: ... lisades muude, määramata parameetrite väärtusi.\n[18.01.2018 21:42:59] Kerri Kotta: Ehk muusikaliste objektide kokkupanekust, ...\n[18.01.2018 21:43:08] Gerhard Lock: Mulle jääb see liiga väheseks, lihtsalt teada struktuursete parameetrite manipuleerimine... kui luua uusi parameetreid, siis läheb ehk huvitavaks ;)\n[18.01.2018 21:43:11] Kerri Kotta: ... mis ei pea olema veel tingimata esitatud.\nMuusikaline parameeter 2\n[18.01.2018 21:44:26] Gerhard Lock: Andrus, kas Sa lood uusi parameetreid ja seeläbi uusi muusikalisi objekte? :)\n[18.01.2018 21:44:29] Andrus Kallastu: "Iseasi, kui teadlikult seda tehakse..." Ma arvan, et teadlikkuse aste ei mängi selles asjas rolli.\n[18.01.2018 21:44:59] Andrus Kallastu: Parameetreid ei saa luua, neid saab ainult tuvastada.\n[18.01.2018 21:45:00] Gerhard Lock: Siis ju mängib siis miski muu, millest Sa teadlik ei ole...\n[18.01.2018 21:45:09] Kerri Kotta: Noh, ma pole kuulnud, et teised heliloojad parameetritest ja nende väärtustest nii metoodiliselt, kui Sina, räägiksid...\n[18.01.2018 21:45:11] Kerri Kotta: :)\n[18.01.2018 21:45:21] Gerhard Lock: Mind just huvitaks luua uusi parameetreid, heliloojana ... ;)\n[18.01.2018 21:45:29] Gerhard Lock: Kasvõi mõttekonstruktsioonina...\n[18.01.2018 21:45:38] Andrus Kallastu: Võib-olla ma ei ole helilooja?\n[18.01.2018 21:45:42] Kerri Kotta: Ei saa luua, saab tuvastada... see on juba epistemoloogiline küsimus...\n[18.01.2018 21:45:53] Gerhard Lock: :D\n[18.01.2018 21:46:02] Gerhard Lock: Kes Sa siis oled?\n[18.01.2018 21:46:14] Gerhard Lock: Parameetrites mõtlemine on teaduslik mõtlemine, eksole?\n[18.01.2018 21:46:18] Andrus Kallastu: Parameeter on väärtuste hulga tähis.\n[18.01.2018 21:47:02] Gerhard Lock: Võib-olla küll... ehk kindlasti :) ma heliloojana lihtsalt postuleeriks, et see on minu uus parameeter (ma intrigeerin siin veidi ;) ) Täpsustus: mõtlen siin seda, et valida nt hoopis mitte-muusikalist aspekti (parameetrina, sageli füüsikast või kunstist, nt analoogia kaudu), mida rakendan muusika komponeerimisel - sel juhul on antud parameeter muusika kontekstis uus ja kandsin selle üle mujalt muusikasse - vrd kognitiivset mudeldamist (Zbikovski 1997, 2002)...\n[18.01.2018 21:47:06] Andrus Kallastu: Kui on olemas mingi kokkukuuluvate väärtuste hulk, on tuvastatav ka parameeter.\n[18.01.2018 21:47:21] Kerri Kotta: Parameetrites mõtlemine on kahtlemata metoodiline mõtlemine, küllap selles mõttes ka ehk teaduslik...\n[18.01.2018 21:47:39] Gerhard Lock: Just... ja see on juba ka mudel...\n[18.01.2018 21:47:41] Andrus Kallastu: Keegi ei keela uusi parameetreid tuvastada.\n[18.01.2018 21:47:50] Kerri Kotta: Kas see Andruse kohe heliloojana diskvalifitseerib... mitte ilmtingimata...\n[18.01.2018 21:47:59] Gerhard Lock: ... mõtete ja mateeria informeerimine (vormi viimine)...\n[18.01.2018 21:48:06] Kerri Kotta: Helilooja võib kirjutada muusikat ka teadlikult, mitte tingimata ainult intuitiivselt...\n[18.01.2018 21:48:08] Gerhard Lock: ok :)\n[18.01.2018 21:48:23] Kerri Kotta: ... tegelikult need kaks ju alati põimuvadki.\n[18.01.2018 21:48:26] Andrus Kallastu: Aga see ei ole "väljamõtlemise" küsimus.\n[18.01.2018 21:48:48] Gerhard Lock: kindlasti mitte, Andrus ongi helilooja, kes soovib teatud protsesse komponeerimisel teha teadlikumaks ja selgemaks!\n[18.01.2018 21:49:06] Kerri Kotta: Nojah, Sa pead silmas, et seal taga on mingi füüsikaline reaalsus, mis meie mõtlemisest ei sõltu...\n[18.01.2018 21:49:49] Andrus Kallastu: Kas just füüsikaline...\n[18.01.2018 21:50:01] Kerri Kotta: Nojah, midagi sellist, millest meie mõtlemine väidetavalt ei sõltu...\n[18.01.2018 21:50:28] Gerhard Lock: Ma arvan, et meie materiaalse reaalsuse taga on mittemateriaalsus, erinevad peenemad mateeria vormid küll, aga siis ka mittematerjalsus, mida me ei suuda tabada meie materiaalsete mõtetega (vt Krishnamurti ja Bohmi vestlused sel teemal)...\n[18.01.2018 21:50:36] Kerri Kotta: (ma pean varsti hakkama kahjuks lõpetama)\n[18.01.2018 21:51:03] Kerri Kotta: Nojah, me tegelikult ei tea isegi seda, mis mateeria on. :)\n[18.01.2018 21:51:07] Gerhard Lock: (arusaadav...)\n[18.01.2018 21:51:17] Andrus Kallastu: Ma ei defineeriks seda "miskit" ei füüsikalise ega ka reaalsena.\n[18.01.2018 21:51:18] Gerhard Lock: Just just :) teame vaid u 10% vms\n[18.01.2018 21:51:42] Gerhard Lock: ok, nõus (Andrus), mis ta siis on?\n[18.01.2018 21:51:44] Kerri Kotta: Millena Sa seda siis defineeriks? Spekulatiivsena?\n[18.01.2018 21:52:08] Andrus Kallastu: Kuni me seda ei tunneta, see meist ka ei sõltu.\n[18.01.2018 21:52:47] Kerri Kotta: See "miski"?\n[18.01.2018 21:52:52] Kerri Kotta: OK, ja edasi...\n[18.01.2018 21:52:59] Gerhard Lock: Jah, kindlasti on aga olendeid, mis seda miskit siis siiski suudavad tunnetada... või siis meditatsiooni kaudu ka inimesed!\n[18.01.2018 21:53:18] Andrus Kallastu: Tegelikult ei ole siin vahet, sest tuvastada on võimalik igasuguseid väärtuste hulki.\n[18.01.2018 21:53:33] Gerhard Lock: Kaldume Idamaade mõtlemismudelisse ;)\n[18.01.2018 21:53:50] Gerhard Lock: Millega Sa neid tuvastad? Mõõdad?\n[18.01.2018 21:53:56] Andrus Kallastu: Vahet ei tekita ka see, et üks tajub ja teine ei taju neid väärtusi.\n[18.01.2018 21:54:05] Gerhard Lock: Meie tajuorganid ongi need mõõteriistad, eksole?\n[18.01.2018 21:54:09] Andrus Kallastu: Inimesed on erinevad.\n[18.01.2018 21:54:18] Gerhard Lock: Nõus...\n[18.01.2018 21:54:48] Andrus Kallastu: See "miski"? OK, ja edasi...\n[18.01.2018 21:55:09] Andrus Kallastu: Ilmselt ei ole ühest teed edasi.\n[18.01.2018 21:55:14] Gerhard Lock: Et kui helilooja on eriliselt teravate tuvastusvõimetega, siis ta saab luua nö erilist muusikat, mis võib jääda teistele kogematuks?\n[18.01.2018 21:55:24] Andrus Kallastu: Näiteks.\n[18.01.2018 21:55:41] Andrus Kallastu: Seda on ju juhtunud.\n[18.01.2018 21:55:47] Gerhard Lock: Kõlab suurepäraselt :)\n[18.01.2018 21:56:06] Gerhard Lock: Äkki see on hea lõpetamispunkt meie vestlusele? :)\n[18.01.2018 21:56:21] Andrus Kallastu: Aga nii see ju on. Ideaaljuhul annab muusikaharidus meile eritlemisvõime.\n[18.01.2018 21:56:29] Kerri Kotta: (jah, minu tähelepanu on juba paraku hajutatud...)\n[18.01.2018 21:56:38] Andrus Kallastu: Ok.\n[18.01.2018 21:56:39] Kerri Kotta: Jah, au olgu haridusele!\n[18.01.2018 21:56:49] Kerri Kotta: Midagi sellest ehk ikka tolku on. :)\n[18.01.2018 21:56:58] Gerhard Lock: Nõus... kui see on piisavalt avatud jne.... ei jää ideoloogiasse kinni...\n[18.01.2018 21:57:01] Kerri Kotta: Ja kuidagi peab oma eksistentsi ka põhjendama. :)\n[18.01.2018 21:57:13] Gerhard Lock: just :D\n[18.01.2018 21:57:16] Andrus Kallastu: Ma arvan, et selline jutt annab päris hea tunnetuse, mis seal Pärnus õieti toimus.\n[18.01.2018 21:57:18] Kerri Kotta: Vähemalt olla teadlik sellest, kui see on ideoloogiline....\n[18.01.2018 21:57:47] Andrus Kallastu: Seekord oli suhteliselt palju diskuteerimist.\n[18.01.2018 21:57:54] Gerhard Lock: Jah, just.\n[18.01.2018 21:58:01] Andrus Kallastu: Neid linte annab päris läbi kuulata...\nPärnu nüüdismuusika päevad 2018 (PNP) keskendusid muusika komponeerimise, analüüsimise ja kuulamise mudelitele. PNP sümpoosionil tõdeti, et mudelit tuleb mõista eelkõige info süstemaatilise käsitlemise tööriistana. Helilooja ja analüüsija (kuulaja) asuvad muusika suhtes võrdlemisi erinevatel positsioonidel: kui helilooja jaoks kujutab teos avatud nähtust, mille struktuuri võib iga järgmine kompositsiooniline otsus muuta, siis analüüsija jaoks on see pigem teatav konstant, millele rakendada erinevaid lähenemisviise. Seetõttu on helilooja huvitatud pigem genereerivatest mudelitest, analüüsija (kuulaja) aga analüütilistest (kirjeldavatest) mudelitest. Pärast sümpoosioni kogunesid korraldajad vestlusringi, et nendel teemadel täiendavalt arutleda.\nAndrus Kallastu (AK): Mis on kompositsioonimudel?\nGerhard Lock (GL): Võrreldes näiteks teadusmudeliga?\nKerri Kotta (KK): Kompositsioonimudel on minu arusaama järgi eelkõige mingi plaan või süstematiseeritud reeglite (printsiipide) kogum, mille rakendamisel on võimalik luua teost. Alati ei pruugi reeglid olla heliloomingus selgelt defineeritud ja süstematiseeritud, aga kui need seda on, siis on ehk põhjust rääkida mudelist. Teaduses on mudelite kasutamine väga tavaline, kuid teadusvaldkonnad on erinevad, mistõttu mingist kindlast mudelist saab rääkida vaid teatavas kontekstis.\nG. L.: Kas kompositsioonimudel erineb teadusmudelist?\nA. K.: Siin peab kõigepealt ehk küsima, kas üldse eksisteerib sellist asja nagu „teadusmudel“ või räägime me ikkagi analüütilistest ehk kirjeldavatest ja kompositsioonilistest ehk genereerivatest mudelitest?\nG. L.: Jah, pigem tuleks tõesti rääkida mainitud kahest mudelist. Kuid need võivad mingi nähtuse puhul ka koos esineda. Näiteks võib kuulaja tajuda teost mingil määral plaanina, mis võib olla rohkem või vähem teadvustatud (näiteks muusikateoreetik vs tavakuulaja). Nii või teisiti on mudel, millega siin kuulatavale teosele lähenetakse, pigem analüütiline. Helilooja, kes kasutab aga põhiliselt genereerivaid mudeleid, on tavaliselt kuulaja kultuurilistest ootustest teadlik ja võib neid teost komponeerides ka arvestada.\nA. K.: Küsiksin aga, kas kuulaja tajumudel võib üldse olla teose mudel?\nG. L.: Sellele on raske üheselt vastata. Mudeldamine nii teaduses kui ka mujal võib olla väga erinevat laadi tegevus.\nK. K.: Vastus sellele küsimusele sõltub ka arusaamast, mida me teosena üldse mõistame. Kuulaja jaoks on teos teatav tervik, mis on kuulamismulje põhjal n-ö kokku pandud, kuid sellisena on see ilmselt nii mõneski mõttes erinev teose loonud helilooja arusaamast.\nA. K.: Nii et ilmselt on helilooja ja kuulaja jaoks tegu ikkagi erinevate mudelitüüpidega?\nK. K.: See pole kindel. Helilooja on mingis mõttes oma teose esimene „kuulaja“.\nA. K.: Seda küll, kuid teos ise on siiski midagi muud kui teadmine sellest.\nK. K.: Kuidas see praegusel juhul mudeldamist puudutab?\nA. K.: Puudutab ilmselt selles mõttes, et esimesena peaks olema selge objekt, mida üldse modelleeritakse.\nK. K.: Aga see selge objekt (teos) on ju olemas nii kuulaja kui ka helilooja jaoks. Erinevus helilooja ja kuulaja vahel ei tulene sellest, et nad justkui mudeldaksid erinevaid objekte, vaid sellest, et nad teevad seda erinevalt positsioonilt. See positsioonide erinevus väljendub ka kasutatavate mudelite erinevuses. Samas on erinevatel mudelitel ka kokkupuutepunkte ja mõnikord isegi päris palju. Nii või teisiti on eelpool mainitud objekt mingi kujutluse kaudu olemas iga kuulamise juures. See ei ole ehk nii piiritletud, kui helilooja ettekujutus oma teosest, aga ma ei usu ka, et kuulamine oleks võimalik mingis täiesti „tühjas ruumis“.\nG. L.: Helilooja erinevus kuulajast võib seisneda ka selles, et ta saab n-ö mängida parameetritega, mis pole välja kuuldavad ega oma selles mõttes kuulaja seisukohalt tähendust. Kuulamine ei toimu tõesti „tühjas ruumis“, nii nagu heliloomingki.\nA. K.: Analüüsimudeli puhul peaks kõigepealt eksisteerima mingi valmis muusikaline objekt ja kompositsioonimudeli puhul kimp parameetreid. Samas see, kuidas me neid tajume, on iga kuulaja puhul erinev. Seega igal kuulajal on oma tajumudel.\nK. K.: Jah, see võtab mingis mõttes kokku selle, millest me seni rääkinud oleme. Ühelt poolt saab rääkida genereerivatest ehk helilooja- ja analüütilistest ehk kuulajamudelitest. Kuid kõigele lisaks on nii heliloojal kui ka kuulajal teatav taju teose kui objekti suhtes. Ja mulle näib, et just tajumudelite mõttes ei ole heliloojal ja kuulajal erilist vahet. Erinev võib olla lihtsalt tajutava määr, mis on heliloojal kui teosega vahetult kokku puutuval isikul kahtlemata suurem.\nG. L.: Me räägime siin muusikalistest objektidest, aga kas me saame muusikalist objekti üldse defineerida? Kui mingit asja iseeneses? Mulle näib, et seda tajust päris eraldi teha ei saa.\nK. K.: Me ju võime seda teha, aga ma ei ole kindel, kui tulemuslik see on. Mis see tajust eraldatud objekt siis oleks? Mõte või idee sellest? Ja mis reaalsus sellel väljaspool tajumist siis üldse oleks? Need on muidugi igivanad filosoofilised küsimused.\nG. L.: Aga me ei pea seda küsimust siin tingimata filosoofiliselt lahendama. Võime lihtsalt lähtuda Andruse arusaamast, et muusikaline objekt on defineeritav, s.t olemas. Helilooja huvi on ju eelkõige praktiline ja ilmselt huvitab teda vähem muusikalise objekti epistemoloogia.\nA. K.: Siiski saab objekti kohta väita ka midagi üldisemas filosoofilisemas plaanis. Eelkõige seda, et see on teatav fiktsioon, mille olemasolu kohta võib teha otsuse põhimõtteliselt ka siis, kui määratud on ainult ühe muusikalise parameetri väärtus: näiteks see, kas objekt on muusikaline või mitte. Selles mõttes on muusikaline objekt minu arvates piisavalt reaalne, et olla ka praktiliselt kasutatav. Siit tuleneb omakorda näiteks see, et me saame Cage’i kompositsiooni 0´00´´ mõista ja käsitleda teosena. Ja näiteks ei ole Peri ooperi hävinud partituuri tõttu muusikat enam võimalik kuulda, kuid ooperi näol on meil jätkuvalt tegemist muusikateosega ehk muusikalise objektiga.\nK. K.: See viib meid juba laiemalt muusika mõiste juurde.\nG. L.: Ma arvan, et muusika mõistet ei saa üheselt määratleda.\nK. K.: Kindlasti mitte. Aga selle võib määratleda mingis kontekstis, arutluse jaoks. Mulle näib, et eelkõige on muusika olemasoluks vajalik see „miski“, mis on (kas või kujuteldavate või fiktiivsete) helide taga.\nG. L.: Kas kuulaja ei peaks enne teose kuulamist olema nimetatud „miskist“, ideest, informeeritud?\nA. K.: Minu meelest ei ole see vajalik. Kuulaja määratleb ise teose või selle komponendid muusikaliste objektidena.\nK. K.: Samas on kuulaja n-ö informeerimisega tegeldud küll. Näiteks 19. sajandil hakati kontserdikavu kasutama just selleks, et aidata kuulajat tunnetada teose struktuuri.\nA. K.: Arvan siiski, et kuulajat ei saa sundida. Kuulaja kuulab, mida tahab.\nK. K.: Me oleme Gerhardiga mõlemad õpetajad ja kogeme seda ilmselt iga päev, et kuulaja ei kuula mitte seda, mida ta tahab, vaid pigem seda, mida ta on võimeline kuulama lähtuvalt oma kultuurilisest „seadistatusest“.\nG. L.: Jah, olen ka ise näinud, et kuulaja, kes arvab, et ta nüüdisaegset sümfoonilist muusikat ei talu, on juba pelgalt teose pealkirja mõjul avanenud sel määral, et teda varem häirinu enam ei sega. Ja seda põhjusel, et teose pealkiri paneb ta suhtuma kuulatavasse mõtestatult.\nK. K.: Mis tõestab, et kuulamine pole neutraalne, vaid lähtub alati mingilt positsioonilt.\nG. L.: Just!\nA. K.: Teisalt on aga jälle nii, et muusikalise objekti enda seisukohalt ei ole sellel nn informeerimisel mingit tähtsust, sest kuulaja ei saa objekti ennast muuta. Muutub ainult kuulaja kogemus, taju, teadmine sellest.\nK. K.: Seda küll, aga teadmine ongi ju lõppkokkuvõttes kõik, mis kuulajal on. Me võime oletada, et meie taju taga on mingi objekt oma iseolemises, aga me seda otseselt tajuda ju ei saa. (Ja on kahtlane, kas ta sellisena meie jaoks üldse mingit tähendust omab.) Praktiliselt näib kõik taanduvat küsimusele: kas objekti kui meist sõltumatu reaalsuse postuleerimine aitab meil midagi tajutavas maailmas selgemaks ja arusaadavamaks muuta? Kui jah, siis muidugi võib midagi sellist teha, andes samas endale aru, et tegemist on ikkagi vaid mõtlemise tööriistadega.\nA. K.: Minu jaoks näib olevat selge mõelda mõnest asjast kui tunnetamata entiteedist (Ding an sich) ning teisalt jälle mõnest kui tunnetatud entiteedist (Ding für mich) ehk objektist. Aga olen nõus, et selline liigitamine on eelkõige mõtlemise tööriist.\nG. L.: „Ding für mich“ on seega kommunikeeriv, „Ding an sich“ seda aga pole.\nA. K.: Jah, aga minu jaoks see otseselt probleem ei ole, sest maailm on täis asju, mida me pole kunagi tunnetanud ega saagi kunagi tunnetama. Aga täpsustaksin: objekt on minu arusaama järgi tunnetatud entiteet.\nK. K.: Ehk et millegi „objektilisuse“ määrab siis ikkagi inimene?\nA. K.: Jah.\nG. L.: Aga tunnetatu viib kohe ka taju juurde. Kas sa tunnetamist ja taju omakorda eristad?\nA. K.: Ei erista. Objekt ongi lihtsalt n-ö asi minu jaoks (Ding für mich).\nK. K.: Mis muudab aga objekti muusikaliseks?\nA. K.: Objekt on muusikaline, kui ta vastab fiktsioonile nimega „muusika“.\nG. L.: Ma ei ole sellega nõus.\nA. K.: Arvan, et kuulaja kipub uue teosega kokku puutudes tihti esimesena ära määrama just parameetri „muusikalisus“ väärtuse ehk mil määral vastab kogetav nähtus sellele, mida mõistetakse muusikana. Ja viimane sõltub omakorda kuulaja kultuurilis-sotsiaalsest taustast.\nK. K.: Jah, konkreetne näide oleks see, kui tullakse atonaalset teost kuulama n-ö tonaalsete kõrvadega, ja siis on sellises teoses paratamatult kõik vale. Aga on olemas ka täiesti professionaalne vaade, et muusika väljaspool do-re-mi’d on mõttetus, sest kaotades ära tonaalse konteksti, minetavad helid ka võime kanda seda „miskit“, millest muusika tegelikult moodustub. Sellist vaadet esindab näiteks Heinrich Schenker.\nG. L.: Eks see ole seotud ka muusika mõningase ideologiseerimisega teatud perioodidel.\nA. K.: Selline vaade või ideoloogia on omamoodi ka õigustatud ...\nG. L.: Igal juhul viib see meid taas muusika kommunikatiivsuse teema juurde.\nA. K.: ja selleks, et muusika oleks kommunikatiivne, peab fiktsioon nimega „muusika“ olema ilmselt seotud teatud varem kokku lepitud tähendusega.\nG. L.: Samas võivad need eelnevalt kokkulepitud tähendused olla ka ahistavad. Näiteks Stockhausen proovis neid ületada strateegiaga, mille kohta ta kasutas väljendit Intuitive Musik.\nK. K.: Põgenemine kultuurilisest „ahistusest“ on samuti kultuuri osa. Ükskõik, mida avangardistid ka ei väitnud, muusika ei räägi iseenda eest, vaid alati mingis kultuurilises kontekstis. Muusikahariduse mõte on seda kultuurilist konteksti pakkuda.\nG. L.: Samas võib haridus olla ka manipuleeriv ja ideologiseeritud.\nK. K.: Mingil määral on see seda paratamatult, sest ei ole sellist asja, nagu väärtustevaba kultuur.\nA. K.: Ma tooksin meie vestluse tagasi muusikalise objekti juurde. Kultuur kleebib muusikalisele objektile külge tähendused, mis on kahtlemata osa objekti n-ö identiteedist, kuid minu arvates pole siin tegemist muusikalise objekti olemusliku osaga.\nK. K.: Ma pole kindel, kas ma saan sellest aru. Kui ma määratlen mingi muusikalise objekti, siis kardetavasti teen ma seda ikka mingis kultuurilises kontekstis ehk et see, mida ma muusikalise objektina vaatlen, peab ilmselt olema minu jaoks ka mingis mõttes tähenduslik. Kas siin on üldse võimalik objekti ja selle tähendust lahus hoida? Mida sellisel juhul üldse muusikalise objekti olemusena mõista?\nA. K.: Loomulikult on see küsimus.\nG. L.: Minu arvates on selleks toeks, mille kaudu muusikat mõistetakse, siiski pigem kontekst. Viimane annab muusikale funktsiooni, mis on mõistetav vastavas kultuurikontekstis osalejale ka intuitiivselt. See muidugi ei välista seda, et muusikast ei võiks mõelda ka olemuslikult.\nK. K.: Ma lihtsalt mõtlen, et Beethoven ei pruugi olla 19. ja 21. sajandi pianisti esituses n-ö olemuslikult üks ja seesama asi. Kui me need kaks esitust samastame, siis on see eelkõige mõtlemise konstrukt.\nG. L.: Noodid on samad ...\nK. K.: Ehk et nominaalselt on sama, aga fenomenoloogiliselt mitte.\nA. K.: Võib-olla saaksime sellest olemusest rohkem teada, kui suudaksime täpselt eristada, milles Beethoven 19. sajandi ja 21. sajandi pianisti esituses erinevad. Ehk et meil peaks olema rohkem näiteid, et üldistusi teha. Aga ma tooksin meie vestluse veel lõpuks korraks tagasi komponeerimise juurde – kas ei või öelda, et struktuursete parameetrite väärtuste määramine ongi helilooja peamine ülesanne, see ongi nii-öelda "komponeerimine"?\nK. K.: Jah, miks ka mitte. Iseasi on muidugi, kui palju selle tegevuse formaalset külge endale teadvustatakse.\nA. K.: Arvan, et teadvustamise aste ei mängi selles asjas rolli.\nG. L.: Aga kas komponeerimine pole ka uute parameetrite loomine ja selle kaudu uute muusikaliste objektide loomine?\nA. K.: Parameetreid ei saa luua, neid saab ainult tuvastada. Parameeter on väärtuste hulga tähis.\nG. L.: Mõtlen siin pigem mingit mitte-muusikalist nähtust, mille ma kannan analoogia põhjal üle komponeerimisse. Seda saab näiteks võrrelda kognitiivse mudeldamisega Zbikovskil (2002).\nA. K.: Ükskõik, missugune on alguspunkt — kui on olemas mingi kokku kuuluvate väärtuste hulk, on ühtlasi tuvastatav (s.t mitte loodav) ka parameeter. Ehk et see ei ole „väljamõtlemise“ küsimus.\nK. K.: Kas pole siis nii, et komponeerimist võiks mõista muusikaliste parameetrite tuvastamise ja objektile väärtuste andmisena? Objektile parameetri väärtuse andmine muudab objekti muusikalises mõttes nähtavaks või kuuldavaks, ning see on omakorda aluseks nähtusele, millest me oleme siin rääkinud kui "muusikalisest objektist". Ühtlasi on muusikaline objekt ka üksus, mille kaudu kuulaja muusikaga „suhtleb“.\n↑ Zbikowski, L. M. (2002). Conceptualizing Music: Cognitive Structure, Theory, and Analysis. Oxford: Oxford University Press.\n1 Gradus ad Parnassum


Lae nüüd see uus petta tööriist! Morehacks meeskond on välja see Frontline Commando WW2 Hack Pärast kaks päeva mängu release. Nende kahe päeva oleme kõvasti tööd teinud ja oleme suutnud häkkida seda mängu. Me töötanud tarkvara, mis aitab teil häkkida Frontline Commando WW2 väga lihtne, paari klikiga. Samuti on väga lihtne saada see tööriist. No fake uuringuid või installib see teile kurja PC. Lihtsalt konto meie võrku ja saad Frontline Commando WW2 Hack!\nFrontline Commando WW2 Hack omadused:\nMida saab teha nende creating Frontline Commando WW2 ?\nOsta kõik relvad\nOsta kõik uuendused\nMeie Frontline Commando WW2 Hack on väga lihtne kasutada. Allpool on kõik sammud, et sa pead täitma, et häkkida Frontline Commando WW2. Vähem kui kaks minutit häkkimise käigus tehakse ja siis saab teha kõike, mida tahan selles mängus.\nSee tööriist on 100% ohutu kasutada. See ei nõua arvutisse installeerida. Ka siis, kui te kasutate meie hack see ei ole ohustamise vajalikud Jailbreak või juurida oma seadme. Lihtsalt alla laadida ja kasutada meie Frontline Commando WW2 Hack.\nMe uuendada meie hack everytime kui mäng on uuendatud, kui see on ohustamise vajalikud. Sa saavad automaatselt need uuendused. Meie hack tööriist on ainus võimalus sul on, kui sa tahad häkkida Frontline Commando WW2 100% ohutu ja väga lihtne.\nFrontline Commando WW2 Hack juhised:\nRegistreeru ja alla laadida Frontline Commando WW2 Hack\nAlusta mängu ja ühendage seade arvutiga USB\nVali, kuidas soovid kasutada meie tööriist\nAktiveerige turvalisuse sytems\nKui on täidetud lahti seadme ja mängu alustamiseks\nVaata, kuidas me mängime Frontline Commando WW2 pärast me kasutada meie Frontline Commando WW2 Hack: