Hapu tagasi gunekoloogia. Hapu maitse suus - Magu\nIgemepõletik - verejooks, igemete põletik. Ebameeldiv manifestatsioon toimub järgmiste haiguste korral: Gastriit.\nSoolepõletik koliit, enterokoliit. Hapuka maitsega kollast tahket põhjustanud patoloogiate täpseks diagnoosimiseks ja raviks on vaja konsulteerida spetsialistiga.\nKeele puhastamine ei lahenda probleemi. Raviga peaks kaasnema lihtsate soovituste rakendamine: Maksa, soolte, mao ravimisel on vaja kinni pidada teatud toitumisdieedist.\nParem - osaline söögikord ja toidu ettevaatlik aeglane närimine. Halbade harjumuste kohustuslik tagasilükkamine tervise kasuks.\nÕhtul ja hommikul 5 minutit. Kasutage abinõusid seedimise ja sapi väljavoolu stimuleerimiseks piparmünditee, ploomid, piimaohakas. Hommikul Hapu maitse suus põhjused hommikul pärast und: Keha dehüdratsioon.\nÕhtune ülesöömine peamiselt praetud toitude, suitsutatud toitude, rasvaste toitude kasutamisel.\nÄrge ravige ennast. Sooda võtmine suus happe leevendamiseks on halb ravivalik, mis võib olukorda märkimisväärselt süvendada. Ravimite valiku peaks läbi viima gastroenteroloog. Hapu maitse põhjused suus: kuidas kiiresti vabaneda ebameeldivast sümptomist ja vältida selle naasmist tulevikus Suus oleva hapu maitse põhjused võivad olla vale toitumine, nimelt järsult muutunud toitumine või kehas toimuva patoloogilise protsessi tagajärg. Suus oleva happelise maitse allikat on keeruline iseseisvalt kindlaks teha, nii et kui teil on pikaajaline sümptom, peate konsulteerima arstiga.\nSeedetrakti refluksi haigus. Mao ajal visatakse söögitorusse maomahl, mida hõlbustab keha horisontaalne asend. Helmintiaarsed sissetungid. Gastriit on üks hapu maitse põhjuseid suus. Probleemi lahendamiseks peate tegema järgmist.\nVeetasakaalu järgimine. Joo puhast vett vähemalt 1,5 liitrit päevas. Pidage kinni tervislikust toitumisest. Usside tuvastamise testimine. Võtke vajadusel antihelmintilisi ravimeid. Haiguse diagnoosimiseks ja ravi määramiseks pöörduge gastroenteroloogi poole.\nRasedatel naistel Rasedate naiste happelise maitse aisting ei teki tavaliselt haiguste ja elundite patoloogiate tõttu. Hapu maitse võib põhjustada: Emaka lapse kandmiseks lõdvestava progesterooni liia mõju teiste organite seisundile. Mao ja selle sulgurlihaste lõdvestamine soodustab maohappe tagasivoolu söögitorusse. Laienenud emakas surub kõhule ja see viib sarnase protsessi juurde.\nKasvava lapse tõukamine ja liigutamine, mis põhjustab perioodiliselt refluksi suurenemist. Soov viia toitu, mis on väga soolane või magus, vahel vürtsikas või praetud. Sellistes olukordades ei ole vaja ravimeid. Looduslikud protsessid ja tingimused rasedatel on ajutised. Olukord normaliseerub pärast sünnitust. Proovige dieedist välja jätta või tarbige minimaalselt ärritavaid toite: rasvased, soolased, marineeritud, hapud toidud. Sööge sagedamini, väikeste portsjonitena.\nEelistatavalt korda päevas. Kui vastunäidustusi pole neerude, kardiovaskulaarsüsteemi patoloogia - joo vähemalt 1,5 liitrit puhast vett päevas.\nHapu maitse põhjused suus, mida teha, ravi - Vaated\nVõimalusel välistage dieedist hapud puuviljajoogid ja gaseeritud joogid. Võtke toitu hiljemalt 2,5 tundi enne magamaminekut.\nEi tundunud tark arst olema. Mitte midagi ei rääkind, kõik tuli ise välja pinnida, et teada saada, et kõik on korras.\nSee aitab vältida maohappe voolamist söögitorusse. Pärast sööki ja enne magamaminekut loputage suud ravimtaimede dekoktidega.\nVeeta rohkem aega jalgsi. Kui loetletud meetmed ei anna paranemist, peate konsulteerima arstiga ja välistama seedetrakti patoloogiad. Hambaravi tegurid Hapu maitse suus, mille põhjused võivad olla hambaravi: Hammaste, suu, keele ebaõige või ebapiisav hügieen. Hapu tagasi gunekoloogia kahjustused. Periodontiit - hambaid ümbritsevad põletikulised koed, luukoe hilisem hävitamine, Valutab luu kuunarnukis, mida teha kinnitused.\nIgemepõletik - verejooks, igemete põletik. Metallist kroonid, sillad, mis oksüdeeruvad, et anda hapukas maitse.\nPõhjuste kõrvaldamiseks on vaja: Hammaste põhjalik harjamine Hapu tagasi gunekoloogia iga päev õhtul ja hommikul, samuti söögikordade lõpus. Kasutage suuvett, hambaniiti.\nHambaarsti külastus kord kuue kuu jooksul hambahaiguste tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks, hammaste täitmiseks, kaariese tekke vältimiseks. Vabastage hambakivi õigeaegselt.\nPõletikuvastane ravi. Loputage kummeli keetmisega, tamme koore infusiooniga.\nSuus hapust maitsest vabanemiseks ei tohiks unustada külastavaid arste. Uuring võib aidata põhjuseid välja selgitada ja diagnoosida, vajadusel uimastiravi läbi viia ja probleemi kõrvaldada.\nAutor: Anna Nika Kasulikud videod suus oleva hapu maitse põhjustest ja selle likvideerimisest Hapuka maitse ilmnemise põhjused: Hapu maitse suus Meditsiinieksperdid vaatavad kogu iLive'i sisu üle, et veenduda selle võimalikult täpsuses ja faktilisuses.\nÄrge ravige ennast. Söögisooda võtmine happe suus hoidmiseks on halb ravivalik, mis võib olukorra palju hullemaks muuta. Ravimite valimist peaks läbi viima gastroenteroloog.\nMeil on teabeallikate valimisel ranged juhised ja lingime ainult usaldusväärsete veebisaitide, akadeemiliste teadusasutuste ja võimaluse korral tõestatud meditsiiniliste uuringutega. Pange tähele, et sulgudes olevad numbrid ,  jne on klõpsatavad lingid sellistele uuringutele. Sageli võib pärast happelise toidu söömist tunda hapu maitset suus.\nKuid kui hapu maitse välimus pole seotud toidu iseärasustega, ilmneb see sageli ja seda kombineeritakse muude ebameeldivate sümptomitega, siis tõenäoliselt räägime haigusest. Ainult spetsialist saab täpset diagnoosi panna. Püüame kirjeldada selle seisundi peamisi võimalikke põhjuseid.\nHapu maitse põhjused suus Suus oleva hapu maitse põhjused võivad olla väga Hapu tagasi gunekoloogia maomahla liigne happesus; suuõõne patoloogia periodontaalse või igemete põletik, kaaries ; mõnede ravimite võtmine. Kui suus ilmub hapu maitse, tuleb tähelepanu pöörata kõhunäärme talitlusele. Kui seda sümptomit kombineeritakse kõrvetistega, siis refluksösofagiit - mao sisu tagasijooks söögitoruõõnde.\nSageli ilmneb rasedatel hapu maitse - seda saab seletada happe tagasivooluga maoõõnest suuõõnde, mille põhjuseks on emaka laienev rõhk seedeelunditele. Kui hapu järelmaitse on kombineeritud kuivusega suus, võite kahtlustada veetasakaalu rikkumist elektrolüütide metabolism või vedeliku ebapiisavat tarbimist.\nMõru hapu maitse võib tuleneda ohtralt suitsutatud liha, ebatervisliku ja rasvase toidu söömisest, mis omakorda põhjustab probleeme maksa ja sapiteede süsteemiga.


Rohutirtsunuhtlus | Algernon\nSylvia Spruck Wrigley , Aprill 2014 , Tõlge\nOriginaal ajakirjas „The Journal of Unlikely Entomology”, Mai 2011\n„Ma olin üheksa-aastane, kui tulnukad Dünnendorfi saabusid,” ütles proua Steigner. Ta pingutas oma ähmaseid silmi. Hallikasvalged juuksed katsid korrapäratult ta roosat kolpa. „Ma mäletan seda täpselt. See oli sel aastal, kui proua Tahir pidi lahkuma, sest tal ei lubatud õpetades pearätti kanda. Sel ajal olid kõik väga mures terrorismi pärast. Me arvasime, et teised inimesed on meie vaenlased. Mu uus õpetaja oli preili Sittner, kes viis meid klassiga loomaaeda. Me nägime Amatsoonase ahve ja Aafrika sebrasid ja ma mäletan veel, et me vaatasime, kuidas pingviinid pladistasid tumesinises järves, mida nimetati Lõunapooluseks. Ma mäletan pingviine.” Ta kiigutas end edasi-tagasi, silmad peaaegu kinni vajunud. Igivana kiiktool ägises nagu tema laialivalguva raskuse all piineldes.\nProua Steigneri sõnad olid kõlatud ja kalgid, ta tugev aktsent rikkus nende pehmete kaashäälikutega keele. Lastel oli ta lihtsaid sõnu kuuldes raske teda mitte lolliks pidada, kuid Kolmas Õpetaja oli öelnud, et on tähtis lihtsalt kuulata ja püüda aru saada. Nad tõuklesid helekollasel plastikpõrandal paremate positsioonide pärast, vana naise pea aga õõtsus ja rappus. Rock istus oma sõbra Chysi lähedal ja püüdis mitte vaadata proua Steigneri kortsus näo paberjat nahka. Toa nurkades oli tolmu ja ämblikuvõrkude jäänuseid.\nKolmas Õpetaja heitis lastele hoiatava pilgu. Kui kõik olid vait jäänud ja endale koha leidnud, lahkus ta koos hooldajaga. Nende sammud klõpsusid kõval koridoripõrandal ja kadusid kaugusse.\nVana naisega omaette jääda oli hirmus. Rock nihutas end tahapoole ja jäi ukse juurde kössitama, valmis esimesena välja lipsama, kui selleks vajadus peaks tekkima ja uksel rüselemiseks läheb. Ta jälgis armukadedalt Chysi, kes oli kihutanud ettepoole, päris kiiktooli jalaste juurde. Chys ei kartnud midagi. Mõned vallatud rüselesid tagumise seina ääres – Bubbler ja ta sõbrad teesklesid, et nad pole huvitatud. Kui nende lärm juba liiga valjuks läks, pööras Chys ringi ja sisistas nende peale, et nad vait jääksid.\n„Käis kõva pauk,” ütles proua Steigner. „See kostis nagu pomm. Täiskasvanud sattusid paanikasse. Meie, me polnud täiskasvanud. Noored.” Ta kõverdas õigeid sõnu otsides süles lebavate käte sõrmi. „Meie, lapsed, sulistasime loomaaia järves. Me teadsime Ameerika kaksiktornidest. Me kuulsime terrorismist, aga me ei arvanud, et see võiks meiega juhtuda. See oli põnev. Varsti võtsid täiskasvanud end kokku, korjasid meid pingviinide juurest ära ja viisid tagasi koolimajja. Selleks ajaks oli teleuudistes juba juttu sellest, kuidas kosmosest tuli helikiirust ületades laev ja maandus linnas. Siis nad sissetungist veel ei rääkinud. Meil kästi koju minna ja toas püsida.”\nProua Steigner kirtsutas nina. „Proua Hartman, keda hoiti minu toast kohe järgmises, heitis mulle ette, et ma tahan end tähtsaks teha, kui räägin, et nad läksid esimesena minu majja. Aga ei. Täpselt nii see juhtus.”\nAkna tagant kostis plekist muusikat, seda paiskas välja möödasõitva iidse metallsõiduki katusele kinnitatud megafon. Rockil läks suu kohe kuivaks, kui ta mõtles roostes veokitest müüdavale jahutatud veele. Isegi proua Steigner jäi kuulama. Kui ta jätkas, oli ta hääl pehmem. „Te kasutate vanu asju endistviisi. See on jäätisemehe muusika, ta sõitis mööda meie tänavat, kaasas suured tünnid šokolaadi- ja maasikajäätisega. Ema lasi mul valida, kas ma tahan suhkrutorbikut või väikest pabertopsi ja jäätisemees pani selle täis.” Ta nihutas end istmel. „See oli siis, kui meil olid veel maasikad ja loomaaiad. Enne seda, kui tulnukad saabusid ja kõik loomad ära sõid.” Ta ohkas nukralt ja sulges silmad. Lapsed müksisid üksteist.\n„Te ei tohiks seda sõna kasutada. Me oleme olendid nagu teiegi,” ütles Chys oma teravaid hambaid näidates. Proua Steigner avas silmad ja kummardus ettepoole. Mõned ees istunud lapsed nihutasid end turvaliselt teiste sekka, kuid Chys jäi paigale, tundlad võbisemas.\n„Te tulite siia, et kuulda, kuidas see oli, kas polnud nii?” ütles proua Steigner talle silmi kissitades. Ta kare hääl läks valjemaks. „Siis kuulake ja ärge vaielge.” Rock hoidis hinge kinni.\nJärgnenud vaikuses kostis vaikne klõpsumine – Bubbler toksis närviliselt küünisega vastu täksitud seina. Proua Steigner pööras pea sinnapoole, kust hääl tuli, ja see katkes. Ta vaatas järgemööda igale lapsele otsa, nagu ärgitades neid midagi ütlema. Keegi ei öelnud.\nKolme aeglase südamelöögi järel nõjatus ta oma kiiktooli seljatoele. „Maa oli meie oma. Mu ema oli esimene ohver.”\n„Ma ei mõista, miks me temasugust vanakest üldse elus hoiame,” sosistas Bubbler. Ta sõbrad noogutasid nõustuvalt.\nChys pööras ringi ja nähvas talle: „Aga sina ei tohiks niiviisi öelda! Ta on viimane.” Bubbler põrnitses pahuralt, aga hoidis suu kinni.\nProua Steigner kallutas end jälle ettepoole ja lapsed jäid vait. „Las ma räägin teile, kuidas see oli. Ma läksin koju ja leidsin, et sinna oli sisse murtud, uks oli puruks löödud. Kastrul köögiviljasupiga podises pliidi peal, aga kedagi ei olnud. Ma sain kohe aru, et on juhtunud midagi jubedat. Mu ema oli kadunud. Ma jooksin majas ringi, hüüdsin teda, püüdsin teda leida. Siis ma nägin aias meie väikese õunapuu otsas rippuvatel rohelistel õuntel vereplekke. Ja maas tükki sinise-valgekirjust riidest, just sellisest, nagu mu ema põll. Ma istusin õunapuu all, kuni isa koju tuli. Selleks ajaks teadsid juba kõik, mis toimub. Sissetung.” Ta tõstis käe, et vaigistada lapsi juba enne, kui keegi neist vaidlema hakkaks. „Teiesugused, teie tungisite siia. Te sõite mu ema ära.”\n„Me ei söö inimesi,” sosistas Rock oma kohalt ukse juures.\nProua Steigner vibutas kõverat sõrme tema poole. „Te panete mu luku taha, torgite ja vahite ning nüüd nimetate veel valetajaks!”\nChys asus Rockile appi. „Me kaitseme teid. Te olete liiga vana ja habras, et väljas kuuma käes elada.”\nProua Steigneri hääl läks kiledaks. „Te panite meid luku taha, te rikkusite me maad, te sõite me emad!” Ta surus kätega tooli külgedele, kuid püsti tõusmiseks ei jätkunud tal jõudu.\nBubbler tõstis käe pea juurde ja naksutas sõrgadega, näidates lollakat tähistavat märki. Ta sõbrad sidistasid. Rock nihutas end ukseavasse Kolmandat Õpetajat ootama.\n„Kas te ei mõista, mis te meilt ära võtsite?” kriiskas proua Steigner. „Kas te ei tunne kahetsust ainsagi asja pärast, mis läks kaotsi, kui te meie maailma hävitasite?”\nKiired sammud klõpsusid linoleumiga kaetud koridoripõrandal. Hooldaja lükkas Rocki ukseavast eest ja haaras oma kaetud sõrgadega vanast naisest kinni. Kolmas Õpetaja kiirustas tema järel sisse, aurav tass kondihautisega ikka veel käes.\n„Temaga saab kõik korda,” ütles hooldaja. Ta tuhnis taskutes, kuni leidis süstla, ja torkas sellega kiiktoolis istuvat vana naist. „Tal käivad vahel sellised hood peal, aga need lähevad üle, kui ta rahustit saab. Ma arvan, et te peaksite nüüd minema.”\nKolmas Õpetaja noogutas nõustuvalt ja andis lastele märku, et nad talle järgneksid. Rock kuulis eemalt proua Steigneri kriiskeid ka siis veel, kui kogu klass üksteise järel reas üle kuumava liiva marssis. Hoone jahedast varjust tulles tundus kuumus lausa kõrvetavana.\nRock seadis end rivi ette ja sikutas Kolmanda Õpetaja kätt. „Kas see on tõsi, mis ta oma emast rääkis? Et kolonistid sõid ta ema ära?”\nKolmanda Õpetaja naeratus laienes, ta nõelalaadsed hambad läikisid päikesevalguses. „Naeruväärne,” ütles ta. „Maalaste propaganda. Inimesed väitsid, et me sööme kõike.” Ta võpatas. „Aga ma võin öelda, et inimeste söömiskombed tekitaksid teil kõigil kõhukrampe. Te poleks nende toitu tahtnud, isegi mitte läbitöötatud kujul.”\nTa silmitses lapsi, aga ainult Rock kuulas teda. Kolmas Õpetaja ohkas ja jätkas vaikselt: „Võib-olla, ma ei tea, ehk üks või kaks inimest võisidki ära söödud saada, selles alguse segaduses.” Ta tõstis õlgu kehitades käed. „Arvesta, et kolonistid olid üsna pikka aega transpordilaevas viibinud. Ma olen kindel, et nad olid saabudes kohutavalt näljased. Nii sa ehk mõistad, et võib-olla keegi ei tundnud selle planeedi valitsevat rassi ära ning pidas teda söögiks. Aga igatahes ei olnud see tavaline. Tõenäosus, et ta ema ära söödi, on nullilähedane. Ta lihtsalt kordab neid vanu valesid.” Õpetaja tõstis jälle häält. „Ja kindlasti ei süüdista meie kõiki inimesi vigade pärast, mida tegid üks või kaks neist, eks ole? Me oleme tolerantsed ja kiiresti andestavad. Kes me oleme?”\n„Tolerantsed ja kiiresti andestavad,” kordasid lapsed.\nKolmas Õpetaja naeratas taas. „Täpselt nii.”\nRock oli hetke vait ja sikutas siis uuesti õpetaja kätt. „Mis asi on pingviin?”\n„Need olid ühed selle maailma veidramatest asukatest,” vastas Kolmas Õpetaja kätt lahti tõmmates. „Pingviin oli must ja valge suure kõhuga lind. Üsna rasvane.”\nRock pööras pilgu helevalgesse taevasse ja pilutas pimestava päikese käes silmi. „Ma soovin, et oleksin pingviini näinud,” ütles ta. „Ma arvan, et see vana proua tunneb vanast maailmast väga suurt puudust.”\n„Eks nad kõik,” ohkas Kolmas Õpetaja. „Eks nad kõik.”\nNad jõudsid roostetavasse jaamahoonesse ja läksid rivis läbi selle rööbastele. Lapsed ronisid iidsesse rongi. Loomad olid läinud ning Rock polnud kunagi näinud rohelisi puid, millest räägiti. Olid jäänud õli ja raud ja teras, atmosfääri hajumisega kaasnev temperatuuri tõus neid ei mõjutanud. Sellest jäi nukker mälestusmärk, mõtles Rock. Kõik on pruun ja hall ja tumedate plekkidega.\nKolmas Õpetaja juhatas kõik lapsed vagunisse, millega nad pidid tagasi tarusse sõitma. Nad istusid aknaavade juures, et tunda pisukestki tuuleõhku, ning lobisesid omavahel, kuni rong liikuma hakkas.\n„Kas meile kõigile meeldis väljasõit inimest vaatama?”\nLapsed hõiklesid heakskiitvalt.\nKolmas Õpetaja naeratas neile. „Tore. Meie kohus on õppida tundma maailmu, kus me elame. Mis on meie kohus?”\n„Maailmu tundma õppida,” hüüdsid nemad. Mööda vilksatas liivast ja väändunud terasest maastik.\n„Täpselt nii. Ja seepärast ma tahaksin, et igaüks teist salvestaks tarus selle, mis ta teada sai. Ühel päeval on teie mälestused ainus sellest maailmast alles jäänud dokument. Me peame oma kohust täitma.”\nRock vaatas aknast välja ning püüdis ette kujutada maailma, mida oli tundnud vana naine: kaunist rohelist ja sinist kera. „Ma jätan meelde pingviinid,” sosistas ta helevalgesse taevasse vaadates.


FEI Solidarity treeninglaager Lars Christenssoniga ja projektis osalejate tutvustused | Eesti Ratsaspordi Liit\n← Rakendisportlased osalesid Vaiklas Vilmos Jambori täpsussõidukliinikus\nTiit Kivisild ja Don Kide Poola GP-l üheksandad →\nTekst ja fotod Elin Jalakas, Eesti Ratsaspordi Liidu kolmevõistluse mänedžer\nKui jaanuarikuus kohtusid kolmevõistlejad Koordi Tallides ning pidasid kolmevõistlusteemalise treeninglaagri meie oma treeneritega, siis möödunud nädalavahetusel külastas Eestit taaskord FEI Solidarity projekti partnertreeneriks valitud Lars Christensson Rootsist.\nSeekordne koolitus viidi läbi Kurtna Ratsakeskuses, kus kahel päeval töötati päeva esimeses pooles eeskätt just ratsastusega ning õhtul keskenduti hüppamisele. Pühapäeval sai lume alt välja kaevatud ka krossitõkked.\nTreeninglaagri kohad täitusid kiiresti, ootejärjekorda jäi nii mõnigi paar, seega on väga tore tõdeda, et huvi selliste treeningnädalavahetuste osas on meie sportlaste seas suur. Laagris olid kohal ka enamik meie noorsportlastest, kes projekti raames Põhjamaade Mängudele pürgivad, allpool leiate neist ka väikesed tutvustused.\nLars ise tõdes, et kõik sportlased tegid nädalavahetuse jooksul endaga tõsist tööd ning näitasid valmisolekut õppida ja oma harjumusi muuta. Samuti need paarid, keda Lars juba varasematest laagritest teadis, olid kodus usinasti harjutanud ja järgmisele tasemele jõudnud. Ta ütles, et meil on palju potentsiaali nii sportlaste kui hobumaterjali osas, rõhutas, et vajalik on plaani- ja eesmärgipärane treening.\nNädalavahetus möödus lumises Kurtna Ratsakeskuses kiiresti, õhtuti parandasime kolmevõistlust ning juba teist aastat järjest sai Lars osa ka meie Eurovisiooni I poolfinaalist, prohvetlikult ennustas ka õigelt kolm finaalisaajat.\nMeiepoolne suur tänu Kurtna Ratsakeskusele, et nad meid lahkelt oma kompleksi vastu võtsid. Aitäh meie peatreener Raul Kaunale, et nii palju panustasid ning veel suurem aitäh Rita Kaunale, et ta meid oma hubases kohvikus sõbralikult vastu võttis!\nEdasi plaanib kolmevõistlusaktiivil korraks hinge tõmmata ning siis tuleb hakata planeerima järgmist kokkusaamist. See, millisel kujul see täpselt olema saab, see selgub peagi.\nKrossitõkked ilusaks, presented by Laura Liivamägi\nAlati heatujuline Lars, taustal noored tegemas pilti koos 2* tõkkega\nRatsastustrennide erinevad ülesanded Larsi pilgu all\nTubli harrastaja Ülle Voolaine ületamas 2* tõket.\nFEI Solidarity projektis osalejad\nAnni Liis ja Zinga Zanga\nAnni Liis Hoop: sündinud 21.aprillil 2001. Õpin Tartu Tamme Gümnaasiumi loodusklassis. Ratsutamisega alustasin 2014 aasta suvel, seni tegelesin tipptasemel ilu- ja rühmvõimlemisega, kus on võidetud Eesti meistrivõistlused 7 aastat järjest (lasteklassist kuni juuniorklassini), 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste juuniorite pronksmedal ja medalikohti maailmakarikavõistlustelt. Lõpetades võimlemise, pühendasin end ratsaspordile suunaga kolmevõistlus, sest see on mitmekesine ja põnev ala. Juba aastaid on kestnud suurepärane koostöö treener Dagmar Ainsooga, kes on väga pühendunud, edasipürgiv ja toetav noor treener.\nZinga Zanga : 11-aastane Holsteini tõugu mära, aretatud Eestis Tiina Oroveri poolt, omanikuks on Anni isa, Andres Hoop. Zinga oli 2017. aasta kevadeni tegev takistussõidus ja võistelnud kuni 130 cm parkuure. Juba proovimisel oli hobune vastupidav, julge ja ustav, kes võiks sobida hästi ka kolmevõistlusesse. Zingaga treenib ja võistleb Anni alates 2017. aasta märtsist ja esimesel kolmevõistlushooajal nii hobuse kui sportlase jaoks läbiti edukalt kvalifikatsioonvõistlused ning jõuti juuniorite Eesti MV-le välja, kus saadi tulemus kenasti kirja. Paar on võistelnud ka kuni 120cm parkuure ning kevadel plaanitakse võistelda juunioride sisemeistrivõistlustel (130cm).\nJoanna Britt ja Hultajka\nJoanna-Britt Metsar: 17a (14.10.2000), õpin Jüri Gümnaasiumi kümnendas klassis. Alustasin ratsutamisega 2006 aastal. Treeneriteks on olnud Riina Seder, Liina Hõlpus ja Aive Mihkelson. Praegune treener on Raul Kauna.\nTegelen ratsutamisega, sest on suur armastus hobuste ja spordi vastu. Ratsutamine oli hea võimalus need kaks kirge ühendada. Kolmevõistluse juurde viis mind minu praegune treener Raul Kauna. Otsustasin väljakutse vastu võtta, sest tegelikult olin juba ammusest ajast unistanud millestki ekstreemsest ning kolmevõistlus oli täpselt see, mida otsisin. Kolmevõistlus on igati vastanud minu ootustele. See ühendab endas kõik alad ja minu arvates on ratsutamise juures väga oluline osata ühe ala asemel kõiki hästi.\nHultajka on 12-aastane mära, omanikuks Raul Kauna. Hindan oma hobuses tema koostöötahet ja püüdlikkust. Ta parandab minu vead ja kui vaja aitab puhtalt välja ka kõige suurematest äpardustest. Ta on mind palju õpetanud. Tänu temale olen saanud kindluse hüpata kõrgeid takistusi ning krossitõkkeid, samuti on ta aidanud mul arendada ka minu koolisõitu. Ta usaldab mind ja mina teda – hindan seda väga.\nSigrid ja Olivia S\nSigrid Lain: 16.aastane (06.08.2001). Õpin Tartu Tamme Gümnaasiumi kümnendas klassis. Ratsutanud olen 10 aastat. Minu esimeseks treeneriks(5.aastat) oli Karin Sild, kes andis mulle kõik algteadmised, mida üks ratsutaja peaks omama. Järgmine treener, kelle ma peaksin ära mainima on Kristina Ulrike Arme, kes tutvustas mulle ka võistlusspordina ratsutamist. Ning kindlasti 2 märkimisväärset treenerit on minu praegused treenerid- Dagmar Ainsoo ja Hanno Ellermann.\nRatsutamisega tegelen sellepärast, kuna väiksena jäi ratsutamise pisik sisse ning sealt arenes välja ka võistlemine, mis on üks lahutamatu osa minu elust. Ratsutamine on sport nagu iga teinegi, kuid see on midagi imelisemat, kui tavaline spordiala. Minu partneriks on minust vähemalt 2x suurem ja tugevam elusolend ja just nendega mulle meeldibki koostööd teha. Kolmevõistlusega tegelen sellepärast, kuna juba esimesel korral(mis kahjuks ebaõnnestus) sain aru, et tegemist on alaga, kus soovin jõuda kaugele. Selleks ajaks kui kolmevõistlus suund mind huvitama hakkas, olin leidnud noore hobuse, kellega oli mul võimalus koostööd teha ja tööd tehes leidsime antud hobuse parimad küljed ning nii sai alguse minu kolmevõistlus “karjäär“. Aasta tagasi soetasin endale hobuse, kindla plaaniga sõita edasi kolmevõistlust ning nii sai valitud julge ja suure hingega tubli kolmevõistlushobune, kellega on hea kolmevõistlust teha. Just selletõttu tegelengi endale kõige meelepärasema alaga, kolmevõistlusega\nOlivia S on 12-aastane perekond Saksa aretatud hobune, omanik Sigrid Lain. Oma hobuses hindan ma eelkõige suurt koostöö valmidust, kuna hobune on kogenud, siis tunneb ta oma tööd hästi. Olivia on väga suure südamega, väike hobune. Ei tunne hirmu tema ühegi püssipaugu ega takistuse ees, kõik mis rajale jääb-ületab. Olivia pole just kõige suurem hobune, kuid julgust on tal sellegipoolest ning võistlemine on asi, mis paneb tema silmad särama.\nKatriin ja Automatic Pilot\nKatriin Sild: 18 aastat vana, õpin Ülenurme Gümnaasiumis 12. klassis. Ratsutanud olen umbes 12 aastat ehk titest peale. Ratsutan, sest ma ei oska muud teha ja ratsutada mulle väga meeldib. Kolmevõistlus selle pärast, et see on rohkesti väljakutseid pakkuv ja põnev.\nAutomatic Pilot, 11 aastat vana ja omanik ning kasvataja on Heli Varik. Hindan tema mõistlikust ja tema tahet teha alati parim.\nKati ja A Marina\nKati Sõer: sündinud 3. märtsil 2001, õpin Tartu Jaan Poska Gümnaaiumis kümnendas klassis. Ratsaspordi ja hobustega olen kokku puutunud juba väga väiksest saati, aktiivsemalt võistlusspordiga tegelenud viimased 5 aastat. Esimesed 4 aastat oli põhirõhk koolisõidul, kus on saavutatud ka parim tulemus – pronksmedal Eesti Meistrivõistlustel ponide koolisõidus 2016. Alates aastast 2017 tegelen kolmevõistlusega, sest selles on rohkesti põnevust, aga suuresti tulevad kasuks varasemalt koolisõiduga tegeledes omandatud teadmised. Kõik aastad, mil aktiivsemalt võistlusspordiga tegelenud olen, on treeneriks olnud Maris Kartau. Tema on mind kõige rohkem ratsaspordis edasi viinud. Viimased aastad on takistussõidus silma peal hoidnud Hanno Ellermann.\nA Marina on 6-aastane, aretanud on ta Eestis Heli Varik, nüüdsest aga kuulub hobune Kati perele. Kolmevõistlusesse sobib ta oma kindla ja julge mineku, heade liikumiste ja suurepärase koostöötahte poolest. 2017 suvel läbis Marina kõik kolmevõistlused edukalt ja saavutas noorhobuste tšempionaadil 5-aastaste hobuste seas 2. koha\nMaris ja Al Pacino\nMaris Kangur: õpin Tallinna Tehnikagümnaasium 11.klassis. Ratsutamisega alustasin 2009, kuid siis ratsutasin pausidega, viimased 6 aastat olen korralikult ratsutanud.\nTreenerid: Sirje Argus, lisaks veel Dina Ellermann ja Kaie Kangur. Kõige olulisem treener on olnud Sirje Argus kuna tänu temale olen ma praegu selline ratsutaja nagu ma olen. Ta on toetanud mind rasketel aegadel ja olnud alati juures ka kõige rõõmsamatel hetkedel. Ta on andnud mulle võimaluse areneda ja võistelda. Ta on alati minusse uskunud ja tänu temale olen ma saavutanud väga palju.\nTee kolmevõistluse juurde oli mingil määral juhuslik või siis saatuse mäng. Pärast poniaastate lõppu polnud ma kindel, mida ma tegema hakkan, kui ühel päeval rääkis mu treener Sirje Al Pacinost. Koheselt mainis ta ära , et tegemist on kolmevõistlushobusega ja ega mul siis muud üle jäänud, kui tuli valmistuda hooaja esimeseks 3v. Ma olin äärmiselt õnnelik pärast oma esimest võistlust temaga. 3v pole üksluine. Treenides tuleb arvestada, et sul tuleb teha kõiki kolme ala ja kõiki neid hästi. Minu jaoks on muidugi kross see kirss tordil, kuna seal tunnen vabadust ning ma tean, et mu hobune samuti naudib seda.\nAl Pacino on 6-aastane hobune, kasvataja Heli Varik, omanik Tondi RSK. Ma hindan oma hobuses seda, et ta peegeldab kõike, mida ma seljas teen. Lisaks mulle meeldib tema puhul töökus. Kui ta ei saa kohe harjutusest aru, teeb ta niipalju kui palju aru saab, ta ei hakka jonnima vastu. Ta on väga aus, ehk kui talle miski ei sobi, näitab ta kohe seda välja.\nLuise ja Ruudi\nLuise Vevers: õpin Saaremaa Ühisgümnaasiumi 9. Klassis. Ratsutamisega olen tegelenud 3 aastat. Treeneriteks on Jaagup Kallas ja Ellen Vatsel.\nTegelen ratsutamisega, sest mulle meeldib hobustega tegelemine. Saan teha värskes õhus füüsilist tegevust koostöös loomaga ja saan seada eesmärke .\nRuudi on 8-aastane hobune, omanikuks Kedli Tuuling. Hindan oma hobuses seda, et ta on püüdlik ja aus, tal on hea õpivõime.\nElise ja Hello Kitty\nElise Sõrmus: õpin Rocca al Mare koolis 11. klassis. Ratsutamise algtõed sain teada 6 aastaselt, aga aktiivsemalt hakkasin trennides käima umbes 10- aastasena. Treeneriteks on olnud Pille Elson, Therje Prohhorova, Sirje Argus, Kaie Kangur, Getter Kangur, Oliver Karma. Hetkel on treeneriks Merle Männik. Tegelen kolmevõistlusega, sest mulle meeldib väga koolisõit, aga samas ei ole mul piisavalt püsivust, et iga päev samu asju harjutada. Erinevalt minust on Hello Kitty’l hüppamine väga tugev külg ja kuna talle endale see nii meeldib, siis nakatas ta ka mulle selle pisiku. Nii mõtlesingi, et kui tuli meile omale koju Niitväljale kolmevõistlus, siis võiks ju proovida. Võistlustel hakkas hästi minema ja siis otsustasingi, et ma võiks oma juunioriaastad sõita kolmevõistlejana.\nHello Kitty on 9 aastane Lätist toodud mära. Omanikuks Nora Kurik. Kiisu on kõige suurema hingega hobune keda ma tean, usaldus meie vahel on tohutu ja ma tean, et ta teeks minu nimel kõike. Ta püüab alati endast parima anda ja tahab kõigile meele järgi olla. Alati, kui ma talli lähen ja kaugelt vilistan, hirnatab ta mulle vastu ja enamasti tuleb kopli värava juurde, aga kui meil on olnud eelmise päeva trennis arusaamatusi ja kaklusi, siis läheb ta kopli kõige kaugemasse nurka ja laseb mul kogu selle maa temani kõndida. Ta on mu hingeloom ja ma armastan teda kogu südamega.\nPosted in FEI Solidarity, Kolmevõistlus, Uudised\tpermalink


Kvaliteedi alused – keelekursused\nKehtib alates 10.11.2020\nKeelevärav OÜ (14938655) kvaliteedi tagamise alused\n1. Keelevärav OÜ kvaliteedi tagamise alused on koostatud lähtudes Täiskasvanute koolituse seadusest, firma põhikirjast ja õppekorralduse alustest. Kvaliteedi tagamise alused on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks.\n2. Keelevärav OÜ korraldab täiskasvanute täienduskoolitust järgmises valdkonnas: keeleõpe.\nKeelevärav OÜ-le on Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsleri Mart Laidmetsa 2.11.2020 käskkirjaga väljastatud tegevusluba nr 1.1-3/20/296 (Keeleseaduse § 283 lõike 2 alusel) keeletasemete A2 ja B1 tasemeeksamiks ettevalmistamisele suunatud eesti keele täienduskoolituste kohta.\nTegevusluba koos õppekavadega on esitatud ja registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS).\n1. Täiendkoolituse aluseks on Keelevärav OÜ õppekavad. Avatud koolituste õppekavad on avalikustatud keeltekooli kodulehel keelevarav.ee.\n2. Õppekavade koostamisel lähtutakse sihtgrupi vajadustest ja täiskasvanute koolituse seadusest, täienduskoolituse õppekava koostamise juhendmaterjalist ja täienduskoolituse standardist.\n3. Õppekava koostab vastava keele koolitaja, õppekavade eest vastutab keeltekooli juhataja.\n4. Õppekavad vaadatakse läbi üks kord aastas, samuti kogutakse õppijatelt tagasisidet iga kursuse kohta. Analüüsi ja tagasiside põhjal viiakse sisse vajalikud muudatused.\n5. Õppekava lähtub sihtgrupi vajadustest ning on õpiväljundipõhine.\n6. Õppekavas on järgmised andmed:\n6.1. õppekava nimetus ja kinnitamise aeg;\n6.2. õppekavarühm ja koostamise alus;\n6.3. õppekava eesmärk ja õpiväljundid;\n6.4. sihtgrupp ja õpingute alustamise tingimused;\n6.5. õppe kogumaht, sealhulgas auditoorse, praktilise ja iseseisva töö osakaal;\n6.6. õppe sisu;\n6.7. õppemeetodid ja õppekeskkonna kirjeldus;\n6.8. iseseisva ja praktilise töö kirjeldus\n6.9. õppematerjalide loend;\n6.10. lõpetamise tingimused (sh hindamismeetodid ja –kriteeriumid) ja väljastatavad dokumendid;\n6.11. koolituse läbiviimiseks vajaliku kvalifikatsiooni, õpi- või töökogemuse kirjeldus.\n7. Tagasiside õppekavade kohta on regulaarne, sellega garanteeritakse õppijate ja õpetaja rahulolu iseenda ja õppeprotsessiga.\nKeelevärav OÜ õpikeskkond hõlmab nii virtuaalset, füüsilist kui vaimset keskkonda.\n1. Kõik keelekoolitused on leitavad Keelevärava OÜ kodulehelt vähemalt 4 nädalat enne koolituse algust. Koolitusi korraldatakse nii auditoorselt Tartus kui online-õppena Zoom keskonna vahendusel, mille kasutamise kulud katab Keelevärav OÜ.\nKeelehuviline registreerub koolitusele kodulehel keelevarav.ee. Andmed laekuvad Keelevärav OÜ juhatajale, kes võtab keelehuvilisega ühendust, uurib tema vajadusi ja eesmärke ning kutsub vajadusel testimisele. Registreeruda saab ka kohapeal õpperuumides aadressil Sõpruse pst 2, Tartu, leppides eelnevalt kokku tel 50 91006. Kodulehel rubriigis “Kasulik” on leitavad õppematerjalid ja keeletestid, mis aitavad kaasa keele õppimisele. Enne koolituse algust saadetakse või trükitakse igale õppijale “Juhend keeleõppijale”, mis hõlbustab keele õppimise protsessi ja aitab õppijal orienteeruda keelemaastikul. Enne kursuse algust tutvustatakse koolituse õppekava. Kodulehele seadistatakse 1. aprillist 2021 tagasiside vorm, mida palume koolituse lõpus õppijal täita. See lahendus aitab analüüsida õppekava ja kursuse mahu optimaalsust, koolitaja professionaalsust, õppija panust õppetöösse, tema edusamme, õppematerjalide sobivust. Samuti korraldatakse tagasiside kogumine paberkandjal.\n2. Auditoorsed keelekoolitused toimuvad Tartus Sangari majas, aadressil Sõpruse pst 2, mille suureks eeliseks on hea asukoht. Õppetöö toimub neljas õpperuumis. Kõik klassid on varustatud tänapäevase esitlustehnika- ja internetiühendusega. Ruumides on interaktiivsed tahvlid ja arvutid, mis võimaldavad tutvustada õppekava, näidata internetipõhiseid õppeprogramme, koolitusmaterjale jne. Samuti on neis olemas WIFI ruuter, mikrofon ja kõlar. Printeriga saab vajadusel trükkida jaotusmaterjali. Õppeklassides on valge tahvel, grammatikatabelid, näitlik materjal. Klassides on eesti keele raamatud, õpikud, sõnastikud jm keelematerjalid, soovi korral võib õppija neid laenutada.\nKoolitusruumid, õppetehnika ja -vahendid vastavad ohutustehnika ja tuleohutuse nõuetele ning sanitaarnormidele. Ruumides seisavad desinfitseerimisvahendid.\nÕppijale pakutakse vett ja teed, klassis seisab Saku Läte veeaparaat, kasutusel ühekordsed topsid.\nÕppevahenditeks on õpetaja poolt koostatud õppematerjalid ning õpikud, mis tuleb õppijal Keelevärav OÜ-st enne koolitust välja osta. Õpiku hind sõltub koolitusest ja on kirjas vastava keele ja taseme õppekavas (hind varieerub 22-25 eur vahel).\n3. Keelevärav OÜ vaimse ja psühholoogilise õpikeskkonna sisuks on toetava ja turvalise õhkkonna loomine. Keeleõppijat ümbritseb nähtav ja kuuldav keeletugi. Õppijale antakse piisavalt aega mõttevahetuseks ja tagasisideks. Õppeprotsessi jooksul ületatakse kergesti keelebarjäär. Normiks on juhataja ja koolitajate austav suhtumine õppijatesse, juhtkonna ja pedagoogide omavaheline lugupidav suhtlemine. Koolitajate ja õppijate vahel on head suhted, motiveeriv juhendamine, vastastikune usaldus ning vaba õhkkond.\nPööratakse tähelepanu ka sotsiaalsele aspektile. Koolituse alguses viiakse läbi loeng, kus tutvustatakse koolituse hea tava põhimõtted. Kui koolituse jooksul ilmneb mõni vastasseis, vestleb koolitaja või juhataja õppijaga individuaalselt.\nKeelevärav OÜ-s töötavad erialase kõrgharidusega pedagoogid, kellel on bakalaureuse (BA), magistri (MA) või doktori (PhD) teaduskraad ja töökogemus keeleõppe valdkonnas. Pedagoogidel on erialane, metoodiline, sotsiaalne ja refleksiivne kompetents ning nad vastutavad oma enesetäienduse eest. Koolitajate nimed on kirjas kodulehe rubriigis Õpetajad koos nende kvalifikatsiooni ja töökogemuse andmetega.\nUutele koolitajatele korraldatakse juhataja poolt sissejuhatav kursus, mille käigus tutvustatakse nutiklassi digivahendeid ja programme. Samuti tutvustab juhataja tunnetuslikku ja kommunikatiivset lähenemist keeleõppele, õppeprotsessis vajalikke digipädevusi, loovust ning funktsionaalset keeleoskust toetavaid meetodeid, õppetegevuse variatiivsust.\nKoolitajate professionaalsuse näitajaks on õppeprotsessi näitajate/tulemuste tõhusus. Näiteks, eesti keele taseme kursuste õppijaid orienteeritakse kohe kursuse algusest vastava tasemeeksami sooritamisele. Keelevärava eesti keele tasemeeksamite sooritajate keskmine protsent on 85%. Õppijaid, kes ei sooritanud eksamit esimesel katsel, juhendatakse, motiveeritakse ja suunatakse korduvale eksamile. Kvaliteedi näitajaks on õppijate hulga säilimine õppeprotsessi jooksul ja rahulolu koolitusega. Rahulolu-uuring viiakse läbi koolituse lõpus tagasisidelehega. Tagasisidelehel on koolitaja tööd, õppekorraldust, -materjale, -mahtu ja õppija enda edusamme puudutav analüüs. Suuline tagasiside toimub pidevalt koolituste jooksul, et teha jooksvaid korrektuure.\nÕppekvaliteedi tagamiseks korraldatakse õpetajatele 2 korda aastas täienduskoolitusi kas digivahendite/-programmide alal või metoodililisi kursusi. Juhataja on 25aastase kogemusega pedagoog, kes külastab kolleegide tunde, analüüsib neid ning jagab soovitusi. 1 kord kvartalis korraldatakse Zoomis õpetajate koosolekuid, kus arutatakse jooksvaid probleeme, tutvustatakse uusi meetodeid ja soovitatakse õppematerjale.\nIga pikema koolituse (enam kui 20 AK ) lõpus täidab koolitaja eneserefleksiooni lehe. Õpetajate töö kvaliteeti hinnatakse suulise ja kirjaliku tagasiside ning õppijate tasemeeksami tulemuste põhjal. Õpetajad annavad tagasiside juhtkonna tööle ja õppeprotsessi korraldusele.


6-1/2″ (16.5 cm) S-Seeria 2-Ribaline Koaksiaalkõlar S-S65 – Ostax\nEsileht/Audio/Auto helitehnika/Autokõlarid/Koaksiaalkõlarid/6-1/2″ (16.5 cm) S-Seeria 2-Ribaline Koaksiaalkõlar S-S65\n6-1/2″ (16.5 cm) S-Seeria 2-Ribaline Koaksiaalkõlar S-S65\nSagedusvahemik: 70 Hz – 22 kHz\nAlpine patenteeritud H.A.M.R. tehnoloogia (High Amplitude Multi-Roll) on nüüd kasutusel ka S-Seeria kõlrites. See end tõestanud tehnoloogia tõstab liikumiskõverat säilitades täpsuse ning lineaarsuse. “Multi-roll” disain võimaldab eelgi suuremat käiku, kuid säilitab liikumise lineaarsuse.\nS-Seeria kõlaritel on suur mähis. 6.5-tollistel ning 6×9-tollistel on näiteks 35-mm mähis, ning see tõstab oluliselt kõlarite võimsust kuid säilitab kontrolli.\n13cm (5-1/4″) 2-RIBALINE KOMPONENTKÕLAR SPR-50C\nOstax järelmaks 7.29€ kuus\n30cm (12″) BASSIKÕLAR (4Ω) SWE-1244E\n16.5cm (6-1/2″) 2- RIBALINE KOAKSIAALKÕLAR SPG-17C2\n13cm (5-1/4″) 2-RIBALINE KOAKSIAALKÕLAR SPG-13C2


Lauakalender - K-Print\nLauakalender on üks kasulikumaid asju töötaja laual. Seetõttu viivad paljud ettevõtted neid oma partneritele erinevate tähtpäevade puhul kingituseks. Kui kalender on väga ilus ning hea funktsionaalsusega ja lehekülje all on kasvõi väike logo, aitab see inimestel ettevõtet iga kord kalendrisse vaadates meeles pidada.\nLauakalendrid koosnevad kalendrilehtedest ja kolmnurksest tugijalast, mida on võimalik pakkimiseks ning transpordiks kokku voltida. Toota saab nii ühe lehe kui ka mitme lehega kalendreid. Viimastel saab näiteks iga kalendrikuu juurde ise soovi järgi pilti valida. Lauakalendrid köidetakse wire-o köites, millele on olemas standardvärvid valge, must ja hõbedane ning ligi 20 erivärvi. Tutvu kindlasti meie inspiratsioonipiltidega, kus on näha ka materjalid ja tehnoloogia, mida tootmisel kasutatame. Meile sobiv tootmiskogus võiks alata 100 eksemplarist.\nMarc & Andre lauakalendrid


Ktima Kir-Yianni, mis asub Põhja-Kreekas Naoussas, on üks suurimaid veinimajasid Kreekas. Nimetatud veinimaja asutas 1997. aastal üks Kreeka veinitööstuse suurimaid nimesid Yiannis Boutaris, kui ta lahkus pereettevõttest Boutari Wine Group, mille oli loonud tema vanaisa 1879. aastal.\nTänasel päeval kirjutab juba viiendat põlve veinitegijana Yiannis Boutaris Kir-Yianni veinimaja ajaloo uut peatükki, kasutades dünaamiliselt ning innovatiivselt ära ettevõtte põhiväärtusi, milleks on soov uuenduste järele, traditsioonide austamine ning veini valmistamise tõelised saladused. Selle tulemusena on iga samm alates viinamarja korjamisest kuni lõpptarbijani jõudmiseni põhjalikult läbimõeldud.\nSidudes omavahel sajandi vanuseid veinitegemise saladusi ning kõige uuemaid tehnikaid, on Kir-Yianni eesmärgiks toota jooke, mis suudaks rahuldada tänapäevase nõudliku maitsemeelega veinisõbra vajadusi, samal ajal säilitades Kreeka veiniistandusele ja viinamarjasortidele niivõrd omase isikupära.\nKir-Yianni tegevus põhineb täielikult jätkusuutliku põllumajanduse põhimõtteid järgides. See on veinimaja juhtkonna teadlikult valitud tee, et anda omapoolne panus keskkonna säilitamisse ning kaitsta inimkonna kõige väärtuslikumat vara. Lisaks tagab see, et veinimaja toodang säilitab oma ajaloolise iseloomu ning väga kõrge kvaliteedi.\nStabiilne kvaliteet, kindel omapära ja vananemispotentsiaal on need märksõnad, mis iseloomustavad Kir-Yianni toodetud veine olenemata aastakäigust. Et seda saavutada, pöörab veinimaja väga hoolikat tähelepanu oma istanduse hooldusele, viinamarja kvaliteedile ning kõigele sellele, mis leiab aset veinikeldris.\nNaeratuse näole toov vein, mis on lihtsalt joodav. Kerge ent elegantse struktuuri, värske happesuse ja maasika ning virsiku aroomidega roosa vein.\nKülma laua, pitsa ning punase kastmega pasta kõrvale parim.\nTraditsioonilisel moel valmistatud värskendav vein, mille puuviljasus ja happesus on väga heas tasakaalus. Külluslikud mullid toovad eriti hästi esile Xinomavro viinamarjas peituvad aroomid ning kuuma suveilmaga pakub jahutatult unustamatu kogemuse.\nSobib Vahemere köögi ja vürtsikate toitude kõrvale, aga ka aperitiiviks või peale sööki nautimiseks.


Festival Jazzkaar 2021 toimub esmakordselt suvel – Portail\nSeoses koroonaviirusest tingitud piirangutega lükkub 16.-23. aprillini 2021 toimuma pidanud festival Jazzkaar 2021 suvisesse hooaega — Jazzkaar 2021 toimub 23.-31. augustini Telliskivi Loomelinnakus.\n23.-31. augustini transformeeruvad Vaba Lava ja Fotografiska Tallinn suvelõpu jazzioaasiks. Festivali korraldusmeeskond on alustanud läbirääkimisi aprillis festivalil esinema pidanud artistidega ning paljud neist on juba kinnitanud osalemise augustikuisel festivalil.\n“Jazzkaar lähtus uute kuupäevade valikul osalejate turvalisusest ja kontsertsaalide saadavusest. Peame väga oluliseks pakkuda muusikutele ning kontsertide korraldusega seotud valdkonnale tööd ning publikule positiivseid emotsioone,” märgib festivali kunstiline juht Anne Erm. “Jazzkaar ei piirdu vaid augustikuise festivaliga, plaanime turvaliselt lõpetada kontserthooaja tuues mai lõpus publikuni Talvejazzi edasilükkunud kontserdid ning 27. mail rõõmustab Alexela Konsterdimajas jazzisõpru mitmekordne Grammy võitja ja särav jazzidiiva Dee Dee Bridgewater koos Estonian Dream Big Bandiga. Nagu igal kevadel nii ka tänavu jagab Jazzkaar koos Eesti Jazzliiduga Eesti jazziauhindu, mille pälvivad parimatest parimad jazzmuusikud. Seega on, mida oodata,” lisab Erm.\nKõik ostetud piletid kehtivad automaatselt uutel kuupäevadel. Kui uus aeg ei sobi või kui kontserti ei õnnestu edasi lükata, pakub festival Jazzkaar võimalust piletid tagastada või vahetada Jazzkaare kinkekaardi vastu perioodil 12.03.2021 kuni 1 kuu peale uue kava avalikustamist. Ühtlasi pikendatakse nende Jazzkaare kinkekaartide, mille tähtaeg on 12.03.2021 kuni 12.06.2021, kehtivust ühe aasta võrra.\nJazzkaare meeskond jätkab tööd nii rahvusvaheliste kui ka Eesti muusikute kontsertidele uute toimumisaegade leidmiseks. Täpsustatud info avalikustatakse hiljemalt 20. mail.


ABI VõIB MAKSTA KA ENNETAVA OPERATSIOONI EEST - NATUROPAATILISTES TAVA - 2022\nAbi võib maksta ka ennetava operatsiooni eest\nPilt: resket - fotolia\nToetust võidakse maksta ka ennetavate toimingute eest, kui geenimutatsioonist tingitud tõsise haiguse tõenäosus on väga suur. See oli neljapäeval, 10. märtsil. 2016. aastal otsustas Kasseli Hessiani halduskohus (VGH) eelseisva rinnavähi korral (Az. 1 A 1261/15).\nLõuna-Hesseni ametnik oli kaebuse esitanud. Ta on BRCA-2 geeni kandja. Vastava perekonna ajaloo korral viib see 80-protsendilise tõenäosusega rinnavähki.\nMitmel naispereliikmel oli siin juba rinnavähk välja arenenud. Arstid liigitasid ohvitseri "kõrge riskiga patsiendiks".\nNii et ta ei tahtnud oodata, kuni ta ka rinnavähki haigestub. Toetusest, mis katab osa riigiteenistujate tervishoiust, taotles ta implantaatide abil ennetavat rinnanäärmeoperatsiooni koos rekonstrueerimisega. Hessen osariik aga keeldus. Sellest hoolimata lasi ametnik operatsiooni läbi viia ja kaebas kulude hüvitamiseks kohtusse.\nNagu Darmstadti halduskohus, on ka VGH Kassel nüüd kohtuasja rahuldanud. Sellistel juhtudel ei ole Hessia riigiabi määrustes otseselt ette nähtud kulude katmist. See tuleneb aga tööandja hoolsuskohustusest, mis on kinnitatud põhiseaduses.\nVGH otsustas, et “BRCA-2 geenimutatsiooni esinemist” tuleks pidada haiguseks riigiabi eeskirjade tähenduses. Seetõttu peaks hüvitis katma ennetava rinnaoperatsiooni kulud.\nPõhimõttelise tähtsuse tõttu lubas VGH Kassel kaebuse Leipzigi föderaalsele halduskohtule. (mwo / fle)\nSildid: Üldiselt Sümptomid Teemad\nTeise piloot peas - kuidas parasiit muudab inimesed noorteks ettevõtjateks\nNakkuslik nahahaigus: kärntõve ravimite kohaletoimetamise kitsaskohad\nVõtke sõltuvust tõsiselt kui haigust\nMunasarjade ja munajuhade põletik - sümptomid, põhjused ja ravi\nOopiumi mooniseemned: kasvatamine võib toimuda ainult loal\n10 kõrge vererõhu märki - peavalu\nTehke kindlaks ja jälgige koroonamutatsioone reovees\nPole enam hambavalu? Taastuvad hambad on teostatavad\nTervislik greip või greip: mis on erinevus?\nCopyright 2022 https://thebossofmylife.com Abi võib maksta ka ennetava operatsiooni eest


Vooremaa Läti lasteaedu kaemas\nLäti lasteaedu kaemas\nReisi programm koosnes külaskäikudest erinevatesse alusharidust pakkuvatesse asutustesse ning koolitusest, kus osalejatele tutvustati Läti Vabariigi alushariduse arengusuundi.\nEsimene külaskäik viis Eesti lasteaednikud Ruhja (Rujiena) lasteaed-algkooli. Vestlusringis Läti kasvatajatega võrreldi üksteise kogemusi. Kuigi eeldati, et ega need Läti ja Eesti haridusasutused väga erinevad olla saa, selgus, et üht-teist uut ja huvitavat kõrva taha panna siiski on. Üks väärt teadmine, mis Ruhjast meelde jäi, oli see, et seal hakkab lasteaiaõpetaja tulevase emaga tegelema juba pärast naise rasedaks jäämist. Nõnda saavutatakse hiljem väga hea koostöö ning leitakse lapse arenguks parimad võimalused. Ruhja lasteaia juhataja peab eriti oluliseks lapse arendamist kuni kolmanda eluaastani. Ta kirjutab sellel teemal koguni doktoritööd. Ruhja lasteaed on rahvusvaheliselt tuntud, kuna osaleb viies-kuues projektis.\nReisikavas oli ka Riia linna lasteaedade külastamine. Väga huvitavaks kujunes visiit lasteaeda, kus tegutses ka kaks vene rahvusest laste rühma. Ikka eesmärgil, et lapsed õpiksid läti keelt. Lisaks kasvatajatele on selliste rühmade koosseisus keeleõpetaja, kes oskab perfektselt nii läti kui ka vene keelt. Lastega räägitakse läti keeles, kuid kui mõni laps millestki aru ei saa, selgitab õpetaja talle tasakesi vene keeles jutu mõtte ära.\nParaku seisab lasteaia juhtkond nüüd hoopis teistsuguse probleemi ees ? nimelt tahavad lätlastest vanemad, et nende lapsed saaksid lasteaias selgeks vene keele. Inimesed mõistavad, et kui kaks rahvust kõrvuti elavad, peavad nad oskama ka üksteise keelt. See on väga hea integratsiooninäide, millest võiksid eeskuju võtta ka eestlased.\nKõnealuse lasteaia juhataja meenutas siiski ka juhtumit, kus üks vene poiss keeldus läti keelt õppimast. Hiljem selgus, et poiss oli sellise hoiaku läti keele suhtes kodust kaasa saanud. Kui juhataja poisi emaga vestles, mõistis ka too, et keelt oskamata jäetakse ju iseennast ilma millestki väga olulisest. Tagantjärele oli juhatajal hea meel tõdeda, et poiss omandas lasteaia lõpuks kenasti läti keele ning lapse eeskujul hakkas tema emagi läti keelt õppima.\n?Riia alusharidusasutustes torkas silma nende korrasolek,? ütles Lilia Sootla. ?Üks külastatud lasteaedadest oli kaks, teised 25-30 aastat vanad. Ja kõik nägid välja kui värskelt ehitatud! Korras olid ka lasteaedade õuealad. Mänguvahendid olid ehitatud puidust ning sobisid suurepäraselt looduslikku keskkonda puude alla. Samas polnud lätlased ise kõige uuema lasteaiaga rahul, sest selles on liiga palju üldpinda, mis tuleb kasuliku pinna arvelt. Siiski olid nad rõõmsad, sest uue lasteaia projekteerimistööd juba käivad.?\nEestis tuntakse Lilia Sootla sõnul puudust nn puukasti-tüüpi vooditest, mille puhul saab üksteise sisse peita kolm-neli magamisaset. Neid kokku ja lahti tõmmates jääks lastele piisavalt mänguruumi. Paraku tuleb meie lasteaedades väikeste meistrimeeste ehitustööd magamisaja saabudes ära lammutada. Samas rõhutatakse, kui oluline on lapse arengule see, et ta saab oma tööd pidevalt täiustada. Lätis igatahes laste pealt kokku ei hoita. Vanemad peavad maksma vaid toiduraha, mingeid kohamakse ega muid kulusid neil ei ole. Puuetega laste vanematel pole isegi toidukulutusi ? nendele on kõik tasuta.\nLasteaiapersonal on valdavalt kõrgharidusega, ka õpetaja abidel on vastav haridus. Lätis on abide näol tegemist inimestega, kes õpetajaid tõesti abistavad. Ainuke nn koristustöö, mida nad peavad tegema, on ruumide puhastamine. Toidu ja toidunõudega nad jändama ei pea, sest lapsed käivad sööklas söömas, vaid sõimeealised söövad rühmas.\n?Tagantjärele võib tõdeda, et reis oli meeldiv ja igati kasulik ning andis palju mõtteid, kuidas oma koduvabariigis asju paremini teha,? ütles Lilia Sootla. ?Päevi muutsid veelgi sisutihedamaks ühised vestlusringid. Ka meie vaba aeg oli väga meeldivalt sisustatud. Nimelt vaatasime Läti Rahvusooperis balletti ?Giselle? ning lõunatasime kuulsas Lidos.?


13. aug 2008 14:52\nOleme Seishellidel 7.nov-st kuni 21.novembrini, kokku siis 14 täispäeva.\nTundub, et meil on sarnased reisihuvid - rohkem ringi käia ja näha. Seega kindlasti erinevatel saartel majutusega.\nPlaan on ööbida Mahel ja Praslinil ning La Diguel teha päevane reis, aga võibolla ka üks öö.\nTore oleks, kui soovitaksite kuidas neid ööbimisi ajaliselt jaotada, tagasilend öösel Mahelt.\nJa hotelli soovitused oleksid ka teretulnud\n10. sept 2008 13:13\nEi ole kaua aega Tripis käinud, äkki saan veel kasulik olla.\nKuidas jaotada seda aega?\nMeie saabusime Mahéle varahommikul seitsme paiku ja viibisime 3 ööd. Neljanda päeva varahommikul suundusime La Diguele, kus olime järgnevad 2 ööd. 6. päeva õhtupoolikul sõitsime Pralinile, veetes seal järgmised 3 ööd. Viimased 2 ööd va terve päev taas Mahél. Lennuk tuli samuti öösel sealt tagasi.\nKäinuna veedaks ma rohkema aega Mahé-l ja La Diguel. Pralini jaoks piisab paarist-kolmest päevast, et näha ja käia huvitavamates kohtades. Pralinil tuleb kindlasti külastada orgu nimega Valle de Mai. Muidugi on seal ka veel kauneid kohti (vt minu reisikirja Seishellidelt http://www.trip.ee/node/36129#comment-190465). Mahéle tuleb juba tema suuruse (võrreldes ülejäänud Seishellide saartega) tõttu pühendada rohkem aega. Lisaks on sellel saarel mitmeid erinevaid matkaradasid, mida tasub läbida. Samas La Digue on küll pisike, aga sealne olemine oli sedavõrd tore, kus aeg liigub nii kiiresti kui sa ise J ja saar selline mõnus, tasub seal veeta rohkem aega. Seda enam, et saarele jõuab jalgsi ka tiiru peale teha, kusjuures on sel saarel mitmeid kohti, kuhu pääseb vaid jalgsi matkates mööda väikseid radu. La Diguelt, ka Pralinilt on võimalik võtta ka kalastus- ja lõbussõiduretki lähedalasuvatele väikesaartele.\nMahél peatusime me järgmistes hotellides:\nAnse Soleil Beachcomber – kõrvalises asukohas, väikese lahe kaldal olev 14 toaga hotell. Rand hotelli juures oli pisike ja armas. Tänu selle kõrvalisele asukohale, polnud seal ka väga palju rahvast. Rannas asus ka kohvik, kus valmistati vagagi maitsvaid roogasid. Ööbisime selles kohas vaid ühe öö, kuna broneerimisel tekkis väike segadus ja meie saabudes ei olnud omanikul meile kolmeks ööks majutust anda. Samas muretses ta meile sama hinna eest toa järgmisteks öödeks hotellis nimega:\nLazare Picault – mäe küljele ehitatud majakestest koosnev hotell. Hotellil otseselt oma randa polnud, küll aga oli vaade lahesopile. Ka selle koha kohta ei saa ühtegi paha sõna öelda.\nLazare Lodge – meeldis meile kõige rohkem. Väga väike hotell, vaid 5 tuba. Maja ehitusel ja siseviimistlusel on kasutatud vaid puitu, isegi akende puhul. Hotell asus mäe küljel keset kohalikku metsa. Lähima rannani oli vast umbes 500 meetrit. Terrassilt avanes vaade üle latvade eelmisele hotellile ja lahesopile. Inimesed kes seal töötasid ja ka omanikud olid väga meeldivad inimesed.\nKõik need hotellid asusid Mahé saare lõunaosas, kus oli tunduvalt rahulikum kui saare põhjaosas Beau Vallon-I piirkonnas.\nKoht, mida ma ei soovitaks on hotell Fairyland. Hotelli kodulehel olevad pildid majast oli kenad, aga kohapeal vaadates oli see hoopis selline väsinud, ajahambast räsitud paik. Ümbrus oli aga väga ilus. Samas ilusaid randu oli ka mujal.\nPralini ööbimispaigaks olime endale broneerinud toa Colibri Guesthouse-is, aga kohale jõudes pakkus omanik meile sama hinnaga kohta kõrvalasuvas Chaletes Cote Mer. Ei teagi, mis oli tal selle pakkumise põhjuseks, kui üks oli lihtsalt tuba, siis teine suisa apartement. Mõlemad kohad asusid mere kaldal, randa kui sellist ei olnud, aga juurdepääs ookeanile täitsa olemas. Majakesi ümbritsev aed oli ilusalt õiterohke. Metsarada mööda oli hotell sadamast umbes 5 minutilise jalutuskäigu kaugusel. Kahjuks ei ole see rada kasutatav järelveetava kohvriga. Samas kui nüüd tagantjärgi mõelda, siis pingutus teed mööda minnes ja kohvrit mäkke vedades oli peaaegu sama kui oleks olnud käe otsas vedades.\nLa Digue – ööbimispaigaks Villa Authentique. Toad asusid väikestes majades. Kahe toa peale oli nn elutuba ja köök. Samas sai ka hotellis õhtusööki süüa. Ainuke viga selles hotellis oli vana elektrisüsteem. Korgid ei tahtnud sees püsida kui samaaegselt oli töös nii boiler kui ka konditsioneer.\nVäga palju saab infot Seishellide ametlikult kodulehelt: http://www.seychelles.travel/en/home/index.php


Lauri ja Helm arutasid ettevõtjatega maksuteemasid - Raamatupidaja\nLauri ja Helm arutasid ettevõtjatega maksuteemasid\nRahandusminister Maris Lauri ja Maksu- ja Tolliameti peadirektor Marek Helm kohtusid täna ettevõtjate esindajatega, et arutada viimase aja maksumuudatusi ja võimalusi koostöö edendamiseks.\nKohtumisel osalesid Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektor Mait Palts, Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht Toomas Tamsar ja Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni president Kersti Kracht.\n„Alustasime ettevõtjate ja nende esindajatega konsultatsioone, et mõista paremini viimase aja käibemaksu ja autode maksustamisega seotud muudatuste mõju,“ ütles Maris Lauri. „Läbipaistev ja võrdset konkurentsi toetav ettevõtluskeskkond on ju kõigi, eelkõige ettevõtjate huvides.“\nMarek Helm kinnitas, et koostöö ettevõtjatega on ettevõtte sõiduautode maksustamise seaduse eduka rakendamise alus. „Soovime leida lahendust, mis tagab võrdsed konkurentsitingimused ettevõtjatele,“ ütles ta. Helm tutvustas ka 1. novembrist kehtima hakanud käibemaksudeklaratsiooni lisa (KMD INF) esimesi positiivseid tulemusi ja mõju maksulaekumisele. Lepiti kokku, et peadirektor annab lähinädalatel ülevaate KMD INF-ist ka ettevõtlusorganisatsioonide juhatustes.\nKohtumised eri ettevõtlusorganisatsioonidega jätkuvad.


Nädalalõpp Tartu linna spordiobjektidel\nSA Tartu Sport pressiteade\nFoto: Tartu Maraton/Adam Illingworth\n18. veebruar 2022 /\nLaupäeval, 19.veebruaril toimuvad A.Le Coq Sport spordimajas Eesti Tantsuspordi Ühenduse 2022 aasta meistrivõistlused Ladina-Ameerika tantsudes. Võistlused kestavad kell 10.30-21. Piletid müügil kohapeal. Korraldaja: Eesti Tantsuspordi Ühendus\nLaupäeval ja pühapäeval ehk 19. ja 20.veebruaril toimub Variku spordihoones SK Triitoni lasteturniir sulgpallis. Mõlemal päeval toimuvad võistlused kell 10.30-15.30. Pealtvaatajale on üritus tasuta. Korraldaja: SK Triiton\nTuru tn 8 spordihoone\nLaupäeval, 19.veebruaril toimuvad Turu tn 8 spordihoone I saalis Eesti noorte individuaalsed meistrivõistlused lauatennises. Võistlused toimuvad kell 11-18. Pealtvaatamine on tasuta. Korraldaja: Tartu spordiselts Kalev\nLaupäeval, 19.veebruaril toimuvad Tähtvere spordipargis 48. Tartu Maratoni lastesõidud.\nLastesõidud algavad kell 11 hommikul ning vastavalt vanusele saab valida kas 400m, 1 km või 3 km pikkuse distantsi vahel. Lastesõidutel osalemistasu ei ole ning iga laps saab lõpetamisel medali. Rohkem infot www.tartumaraton.ee\nViimati muudetud 18.02.2022\nTartu Spordi arengukava on avalikul väljapanekul 21. jaanuar 2022\nTartu laululaval kontserdisaalis tegutseb Tartu Televisioon 15. aprill 2021\n30juuni Avasta Emajõgi! Elamusreis Emajõel koos Aleksei Turovskiga Sa oled latikas. Sa oled kotkas. Sa oled jõe sillerdus. Sa oled valmis liuglema. Sul on uudishimu ja pealehakkamine. Meil on kümme retke vee peal ja looduse sees. Sind ootab sel suvel Emajõgi ... 30juuni Sumedad suveõhtud terrassil Stig Rästa Rõngu rahvamaja hubases sisehoovis saab ka sel suvel nautida mõnusat muusikat. 30juuni Pauluse orelisuve kontsert Kontserdl esineb James D. Hicks 30juuni Jan de Hartog "Baldahhiinvoodi" ÜHE ABIELU LUGU LÄBI AJA 30juuni Muusikasuvi Antoniuse õues 2022 Tartu kontsertide sari „Muusikasuvi Antoniuse õues“ alustab sel suvel oma 11. hooaega. 30. juunist. 25. augustini igal neljapäeva õhtul saab nautida Tartu Antoniuse õues mõnusaid ...


Gratitude | Milline on Eesti kalmistute seisukord?\nMilline on Eesti kalmistute seisukord?\nEesti Ekspress 3.06.2020\nHiljaaegu lahvatas Eesti ühes väikelinnas skandaal – kalmistuvaht sai ähvardusi, kuna pani surnuaeda sadadele hooldamata haudadele meeldetuletuse, et hauaplats on vaja korrastada. Uurime, milline on Eesti kalmistute üldine seisund, kelle kohustus on hauaplats korras hoida ja kuidas seda teha, kui puudub võimalus kalmistule minna.\nKalmistu argipäev: korras ja hooldamata hauaplats kõrvuti.\nFoto: Martin Rästa.\nTartu linna asutuse Kalmistu juhataja kohusetäitja Silver Pärna ütleb, et Tartu kalmistud said sel aastal tavapärasest varem ja kergema vaevaga puhtaks, kuna sügist meenutav talv võimaldas kogu aeg koristustööde tegemist. Silver Pärna sõnul on neil korrastamata hauaplatse järjest vähem. „On tekkinud firmasid, kes pakuvad hauahoolduse teenust. Platsiomanikel, kelle jõud töödest üle ei käi või kes elavad kaugemal, on siiski võimalik kalmud korda saada.”\nMeeldetuletuste jätmine hooldamata haudadele on tuttav teema ka Tartus. Sel kevadel ei ole Tartu kalmistud välja pannud ühtegi kollast hoiatussilti aastaid hooldamata haudadele. „Kevad on pigem aeg, kui hoiame silma peal sügisel jälgimisele võetud või akteeritud platsidel,” selgitab Silver Pärna. „Teeme märkmeid ja lisame staatuse „vajab tähelepanu”. Sügis on sildistamise aeg. Kui sügiseks on kalmult koristamata veel eelmise sügise lehed, vajab selline haud tähelepanu.”\nTartu linna kalmistutel ei ole uusi hauaplatse juba 1998. aastast alates ja välja saab anda vaid hooldamata hauaplatse ülematmiseks. „Arvan, et umbes 10–15 hooldamata hauaplatsi antakse aastas Tartu kalmistutel uutele kasutajatele,” ütleb Silver Pärna. Ta lisab, et keegi Tartus hauaplatsita siiski ei jää, kuna Tartul on 1992. aastal sisse õnnistatud Tuigo metsakalmistu, mis hõlmab 33 hektarit ja millest kasutuses praegu vaid 5 hektarit. Raadi kalmistul asub ka urnimatuste ala, kus 1,5 m2 suurune hauakoht eraldatakse nelja urni sängitamiseks.\nSilver Pärna räägib, et hauaplatsi korrasoleku eest vastutavad loomulikult maetu lähedased, aga ka meie kõik, kes ei ole küll maetu sugulased, kuid hindame lahkunu mälestust ja eluajal tehtut. „Miks mitte süüdata küünal ja mööda minnes riisuda kunagise koolivenna, naabri, õpetaja, töökaaslase, lemmikkirjaniku või lemmiknäitleja, ühiskonna- või kultuuritegelase hauda. Seejuures ei tohi unustada, et hauaplatsil ümberkorraldusi tohib teha ikkagi vaid matmisplatsi kasutaja loal.”\nEttevõtte Tallinna Kalmistud juhataja kohusetäitja Lauri Berg peab pealinna kalmistute olukorda rahuldavaks. Korrastamata hauaplatside kohta neil statistikat ei ole. Ka Lauri Berg ütleb, et sel kevadel ei ole Tallinna kalmistutel välja pandud ühtegi sissejuhatuses mainitud kollast hoiatussilti: „Kollaste siltidega tähistatakse Tallinnas hooldamata hauaplatse suve teises pooles ja sügise alguses.” Lauri Berg kinnitab, et hauaplatsi korrashoid on hauaplatsi kasutaja kohustus ja vastutus. Lauri Bergi sõnul ruumipuudust Tallinna kalmistutel tegelikult ei ole ja akteeritud platside taaskasutamine on vahemikus 25–80 platsi aastas.\nPärnamäe kalmistu uus osa on Tallinnas üks rahupaik, kuhu eraldatakse uusi hauaplatse. Foto: Sven Arbet.\nEELK Viljandi Pauluse koguduse vaimulik Allan Praats räägib, et üldmulje Viljandi kalmistutest on paranenud. Maha on võetud kuivanud puid ning kalmistud on valgusküllasemad ja ohutumad. Võsa ja muru on niidetud asjatundlikult ja ammu pole näha kalmistu serva puistatud prügi. „See on Viljandi Linnahoolduse järjekindla töö tulemus.” Viljandi Linnahooldus hooldab peale paljude teiste objektide viit kalmistut: Metsakalmistu, Vana kalmistu, Pauluse koguduse kalmistu, Toome ja Hiie kalmistu.\nAllan Praats ütleb, et kõrvaltvaatajana ei ole tal täpseid andmeid korrastamata hauaplatsidest, aga neid ei ole vähe. Vanematel kalmistutel rohkem, sest need, kes lahkunuid mäletasid ja vahel ka nende järeltulijad, on ise surma läbi lahkunud. Paljud on ära kolinud. Paljud ei saa tervise tõttu enam kalmistule. Põlised Viljandi perekonnad hoiavad Praatsi sõnul üldjuhul oma esivanemate hauad korras, kurb on aga tähele panna kalmusid, mis jäävad hooldamata juba esimesel aastal pärast matust.\nMetsakalmistu on Viljandis uute haudadega enam koormatud kui teised. „Seal on varuks maad, mis annab võimaluse mõõta välja uusi hauaplatse ja kalmistu laieneb jõudsalt,” selgitab Allan Praats.\nViljandi kalmistutel väljastab hauaplatsi, registreerib matmise ja sõlmib hauaplatsi kasutuslepingu üks haldur. Tema haldusalasse jääb ka kollaste hoiatussiltide panemine haudadele, mida ei ole aastakümneid hooldatud. See on meeldetuletus ja palve võtta ühendust kalmistu halduriga. Kui silt on välja pandud ja sellele ei reageerita, siis annab see teatud aja möödudes võimaluse hauaplatsi uuele kasutajale välja jagada. „Ma ei arva, et Viljandis on kalmistud nii kitsaks jäänud, et kollaseid silte peab panema täiendava matmisruumi saamiseks. Pigem selleks, et kaardistada hauad, millistele ei ole jäänud hooldajaid ja eelkõige selleks, et ühendust saada haua õiguslike kasutajatega.”\nÜlematmisest räägib Allan Praats, et seda on läbi aegade olnud ja seda võib teha siis, kui matusest on möödunud vähemalt 20 aastat, aga enamasti juhtub see hiljem. Kui vaatamata hauale jäetud meeldetuletustele on plats pikka aega hooldamata ja halduriga ei ole ühendust võetud, siis võib anda hauaplatsi kellelegi teisele. Varasemasse hauda matmisi tekib ka siis, kui perekonna hauaplatsil ei ole enam ruumi täiendava haua kaevamiseks. „Miks, mida ja kuidas tehakse, ei ole välja kujunenud juhuslikult, vaid on mitmete sajandite kogemuse tulemus. Eesti matusekultuuril on pikk ja tähendusrikas ajalugu, mille üle on põhjust uhke olla,” lisab Allan Praats.\nVabatahtlik Anu Jõgeva hooldab jõudumööda Vastseliina kalmistul hooletusse jäetud haudu. Aastaid tagasi juhtis ta Naiskodukaitse Võrumaa ringkonna Vastseliina jaoskonda ning nad hoidsid korras auliikmete ja Vabadussõjas langenute haudu. „Kalmistule on maetud Naiskodukaitse auliige Marta Mälberg. Nende pereplats oli esimene, mida hooldada võtsime. Hiljem lisandusid Vabadussõjas võidelnud ja metsavennad ning mingi aeg hakati minu poole pöörduma selle palvega. Tänase päeva seisuga korrastan aastas kolm-neli korda 20 hauaplatsi ringis.\nPraegu Kaitseliidu Võrumaa maleva Rõuge-Vastseliina üksikkompaniid juhtides pean enda ja kompanii kohuseks seda, et meie hoole alla võetud platsid oleksid korrastatud.” Anu rõhutab, et väga suure töö on ära teinud kalmistuvaht Andres Kunnus. Ta on vanade ja ohtlike puude langetuse ja kalmistu heakorra eest seisnud ning Anu näeb tihti pilti, kus Andres koos lastega trimmerdab kalmistul ja riisub hooletusse jäetud platse.\n„Te küsite, miks ma seda tööd teen. See nagu pole ju töö – see on tegevus, mida on vaja teha. Eks ta tuleb kusagilt seest ja sügavamalt – austus surnute vastu ja soov aidata neid, kel pole võimalik kaugele kagunurka tihti tulla. Sellepärast on ka Gratitude Services väga vajalik ettevõtmine. Kogu süsteem on hästi üles ehitatud, alustades kasvõi äpiga platsi leidmisest kalmistul.\nJulgustan inimesi seda ettevõtet kasutama, nad on usaldusväärsed. Jah, kiire on kõigil... Kaotasin ise mõned aastad tagasi kontaktid, kelle pereplatsi hooldama pidin. Võimalusel võiks pere minuga uuesti ühendust otsida.”\nAnu räägib, et tema teeb nii palju, kui jõuab. „Kuna tegelen lisaks lastele ka tööga ja kahe kooliga ning kompanii juhtimisega, siis pean vaatama, et hooldused üle pea ei kasvaks.” Ta ütleb, et kõige kurvem on kalmistul vaadata vanu ja hooldamata haudu. „See inimene, kes on sinna maetud, on ju kellegi lähedane, sugulane… Kui kellegi lähedase palvel korrastad platsi ja kõrval on plats, kus poolde põlve vana lehekõdu. Esimese suure tuulega on see puhta platsi peal. Tihti tuleb ühe platsi korras hoidmiseks riisuda ka kõrvalolevaid platse.”\nEesti 323 kalmistul hooldusteenust pakkuv Gratitude Services on sel kevadel aidanud korrastustöid teha 121 kalmistul. Ettevõtte kaasasutaja Gerli Palgi sõnul on olukord kalmistutel väga erinev. On väikseid maapiirkondade kalmistuid, kus on näha, et lahkunud lähedastega hoitakse jätkuvalt sidet ja platsid on korras. Näiteks Otepää, Karjaküla, Avinurme ja Saha kalmistud paistavad silma hea seisukorra poolest ja nendel kalmistutel on hea käia, sest hooletusse jäetud hauaplatse hakkab silma vähe.\n„Aga on ka kalmistuid, kus kümnest platsist vähemalt kolm on unarusse jäetud ja tihtipeale annab platsil olev lehekiht märku sellest, et käidud pole seal juba aastaid,” tõdeb Gerli Palgi. „Niisugune vaatepilt ei ole mitte ainult emotsionaalselt raske, vaid raskendab ka hooldajate tööd.” Seetõttu on ette tulnud, et Gratitude Services peab kvaliteetse ja püsiva tulemuse saavutamiseks osaliselt lisaks tellitule korrastama ka kõrval olevat platsi, kuna suurema tuulega kandub lehehunnik juba samal päeval korrastatud platsile.\nEttevõte saadab alati oma klientidele foto enne ja pärast teenuse osutamist, et tellijad näeks kohe töö tulemust ja et vältida olukorda, kus mingi aeg pärast platsi korrastamist satub platsile sugulane, kes ei ole näinud fotosid, aga näeb kõrvalplatsilt tuulega tulnud uut lehekihti, mis tekitab muret ja küsimusi.\n„Kalmistud on meie kõigi avalik ruum. Kutsume üles inimesi huvi tundma oma suguvõsa platside seisukorra vastu, oma esivanemaid meeles pidama ja näitama üles austust nende vastu,” sõnab Gerli Palgi. „Ärge jätke hooletusse ega teiste inimeste kanda vastutust oma perekonna ees. Olgu põhjuseks ajapuudus, tervislik olukord või distants lähedaste matmispaigast, mis ei võimalda kalmistul käia hauaplatsi korras hoidmas.” Ka seda teenust on võimalik tellida internetist kodulehelt gratitudeservices.com.\nÄrgem laskem asjadel nii kaugele minna, et lähedaste kalmud kaovad.\nFoto: Martin Rästa


Kovac: kui üks mängib, siis teine viriseb - see on alati nii - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKovac: kui üks mängib, siis teine viriseb - see on alati nii (0)\n06. NOV 2018, 21:15\nMüncheni Bayerni peatreener Niko Kovac kutsus meeskonda üles ühise eesmärgi nimel pingutama, vahendab Goal.com.\nSuvel Bayerni tüürile asunud Kovaci käe all ei ole tulemused alati ootustele vastanud, kuid horvaadile on antud aega meeskonda oma käe järgi vormida. Nüüd ootab ees tähtis nädal, kui Meistrite liiga mängule Ateena AEK-ga järgneb koduliigas matš liidri Dortmundi Borussiaga.\n"Kui perekond kokku hoiab, on elu lihtne. Peame toimima ühiselt," rääkis Kovac pressikonverentsil. "Kõigil, alates presidentidest kuni mängijate ja vormipesijani, on vastutus klubi eduka toimimise ees. Mõnda siseasja ei peaks meedias arutama, kuigi pean ütlema, et kõik asjad puhutakse proportsioonist välja."\nViimasel ajal on tähelepanu all Kovaci roteerimispoliitika. "Tean, kuidas jalgpall toimib. Kui üks mängib, siis teine viriseb, see on alati nii. Ma ei saa panna väljakule 50 mängijat. Kõik saavad oma võimaluse ja kui nad toime ei tule, leiame kellegi asemele," tõdes peatreener.\nBayerni langus üllatab ka peatreener Kovacit (0)\nBayerni peatreener: peame rohkem väravaid lööma! (0)


Baastreeningud « Trennid « Meriton Spordiklubi\nBodyToning on efektiivne treeningtund nii algajale kui edasijõudnud treenijale, kes soovib oma lihastoonust tõsta või seda säilitada. Tunni esimeses pooles sooritatakse kergeid sammukombinatsioone, teises pooles aga tõhusaid lihasharjutusi tervele kehale. Tähelepanuta ei jäeta ka keha väiksemaid lihaseid ning kere süvalihaseid.\nSelles treeningu tunnis lähenetakse lihastreeningule funktsionaalselt. Tunnis kasutatavad harjutused koormavad üheaegselt mitut lihasrühma, sealjuures süvalihaseid. Treeningus kasutatakse kõikvõimalikke erinevaid vahendeid, samuti oma keha raskust. Funktsionaalsust annab treeningule juurde sissepõimitud harjutused tasakaalu ja koordinatsiooni arendamiseks. Treeningtund sobib kõigile, sõltumata soost ja vanusest.\nFitball tund on treening suurte fitpallidega, mida on võimalik kasutada nii tantsuliseks ja liikuvaks treeninguks kui ka tõhusaks lihastreeninguks. Fitpalliga on võimalik sooritada suurel hulgal erinevaid liikumisi/harjutusi, kus lisaks suurematele lihasrühmadele haaratakse töösse ka väiksemad keha stabilisaatorlihased. Fitball treeningus on väga olulisel kohal kere keskosa treening. Treeningtund on soovitatav kõigile, kes soovivad mõnusat vaheldust klassikalisele lihastreeningule.\nAntud treeningtund on sobilik nii treenimist alustavale kui ka kogenumale treenijale, kus keskendutakse kere-, jala- ja tuharalihaste tugevdamisele. Treenides keha suuremaid lihasrühmi, ei jäeta tähelepanuta ka väiksemaid lihasgruppe ning kere süvalihaseid. Antud treeningtunnis kasutatakse kõikvõimalikke erinevaid vahendeid ning igas treeningus pakub treener uusi ja vaheldusrikkaid harjutusi, sealjuures suurt tähelepanu õigele sooritustehnikale pööramist. Klubist|Meriton hotellid|Tagasiside|Kontakt|Liitu uudiskirjaga!


Rumalad või segased küsimused jms - Leht 127 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 30 Mär 2020, 13:01\n127. leht 133-st\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 10 Veebr 2020, 16:42\nReduktorid annavad ikka konstantset rõhku olenemata sisendsurvest (va kui sisendrõhk on madalam kui soovitud rõhk)\nLugemata postitus Postitas taxx » 14 Veebr 2020, 18:03\nKas kellegi vedeleb juhuslikult või on keti lühendamiseks järgi jäänud ca 5 lüli uut Regina 520 tihendiga ketti?\nProbleem seisneb selles, uus kett olemas aga jääb lühikeseks, või oleks mõttekam see minema visata ja korralik DID panna xt600 peale?\nLugemata postitus Postitas will111 » 14 Veebr 2020, 19:19\npole see tiit mitte millegi poolest ilusam kui regiina. iseasi muidugi kui lihtne sul neid 5 lüli leida on...ilmselt pigem suht võimatu mul võib leiduda ehk 3-4 lõli mingeid 520 kette aga mitte regiinat ja 5'e tavaliselt vist keegi väga maha ei võta ka.\npikk see uus kett sul on muidu?\nLugemata postitus Postitas taxx » 14 Veebr 2020, 23:27\nUus kett peaks kirjade järgi olema 106 lüli, aga on 102.\nJama selles, et plaanis panna taha pisut suurem hammakas, lisa lülidega jääks ka tegelikult pingutid suht napilt.\nLugemata postitus Postitas Vxrik » 15 Veebr 2020, 13:35\nKellelgi jagada Euroopas mingit e-poodi, kust mõistliku hinnaga cafe racer, brat, scrambler jms stiilis custom tsiklile juppe tellida (lenksulülitid, tagatuli, spidomeeter jms).\nIse leidsin selle, vastavad küsimuste korral ka kiiresti ja tundub väga usaldusväärne, aga postikulu natuke krõbe https://www.caferacerwebshop.com/en/\nLugemata postitus Postitas Tort » 15 Veebr 2020, 15:44\nLugemata postitus Postitas XTZ » 18 Veebr 2020, 14:54\nUmbes kui tihti vajetatakse enduro ratastel kolbi ma muud sinna kuuluvat?\nNäiteks Husaberg 450, ktm, jne\n100h, 150h, 200h?\nManual ütleb 90h.\nIlmselt seda päris elus kõik ei jälgi.\nLugemata postitus Postitas will111 » 18 Veebr 2020, 15:16\nselliste ratastega sõidetakse VÄGA erineval moel ju neid tunde läbi. kes hoiab koguaeg laialt lahti või siis laseb ainult korraks tagasi ja tunnid kogenevadki nii. kes teeb palju külmkäivitusi ja lühikesi supsakaid. mõni teine sõidab ja käivitab harva ning kasutab mootori jõudu väga tagasihoidlikult, ei hoia mootorit eriti pöördes.\nolen lugenud ja kuulnud, et ktm'del on kolvid sees 150, 200h ja pole mingit probleemi. enda omal on umbes 100 täis. ei tunneta ka, et midagi häda oleks või midagi muutunud.\nsamuti sõltub palju sellest kuidas õli oled vahetanud, kui kuumalt mootor tavaliselt töötab, kui hästi ühupuhasti oma tööd on teinud. tihe kolvivahetus on üldiselt ikka rohkem 2-taktiliste mootorite teema...ja eks need, kes võistlevad kõrgel tasemel, vahetavad ehk ka kogu mootori sisu tihti ringi\nLugemata postitus Postitas Dusterx » 20 Veebr 2020, 17:28\nEndal on 300cc 2t gasgas ec300, lasin kolvi vahetada 197h peal, kolvil ei olnud veel häda miskit. Kiviaja 2t ja odav õli surid kähku, tänapäeval asjad vähe teisiti. Uurige näiteks uute honda krossikate kolvivahetus välpa, paljud 2t pillid on pikema välbaga.\nLugemata postitus Postitas Krl » 21 Veebr 2020, 16:15\nMa ei tea krossikatest ega endurodest mitte mnnigi, aga kas need rattad, millel iga nädal vaja kolbe vahetada, on siis oma ehituselt ka kuidagi nii tehtud, et seda lihtne vahetada oleks? Või tavapärane nss, nagu mootoriremont igal teisel rattal?\nLugemata postitus Postitas Jesper » 21 Veebr 2020, 16:48\nÜldiselt kui sa oled nii kõva sõitja, et nädalaga kolvi ära kustutad, siis sinu töö on kaamerate ees energiajoogi purki käes hoida ja mootor on teiste inimeste mure. Kord aasta-pooleteise jooksul on ka juba hea tulemus...\nAga muidu on kergem jah, kahetaktilisel see on minusugusele mufile tunni aja töö, oskajatel läheb tsiba kiiremini:\nLugemata postitus Postitas mx77 » 22 Veebr 2020, 15:19\n18 Veebr 2020, 15:16\nMida sa seal tunnetad? Nii palju kui ma lõhkilastud kolviga mootoreid olen näinud, siis kolvi kulumisest on asi väga kaugel. Põhiviga on see, et kolb läheb sõrme silma juurest pooleks väsimusest.\nLugemata postitus Postitas Krl » 23 Veebr 2020, 09:51\nLugemata postitus Postitas Ain » 23 Veebr 2020, 11:13\nTäpselt sinu kirjeldatud kile saad ilmselt mõnest kleebisreklaamiga tegelevast ettevõttest. Ise ostsin poest, lõikasin mõõtu, veepritsiga märjaks aken ja kaabitsaga paika. Jäi väga ok.\nLugemata postitus Postitas Krl » 23 Veebr 2020, 11:17\nKilet saabki igaltpoolt, aga just see ette antud mõõtudega tüki ostmine on see, mida hetkel tahaks. Lootsin, et äkki keegi oskab jagada, kust tellis?\nLõigata saaks ise ka, aga selle rullis materjali lõikamine ei ole kodustes tingimustes alati kõige sirgemate servadega lõppenud.\nLugemata postitus Postitas Black » 23 Veebr 2020, 13:30\nLugemata postitus Postitas Luxor » 23 Veebr 2020, 17:44\n23 Veebr 2020, 11:17\nAknaklaasid kui sellised ei ole paraku tänapäeval ühe ja ainsa suurusega. Ehituspoed on igasugu udumustreid täis. C. 12 a tagasi leidsin väga seksikaid udumustreid Ehitushoovi nimelisest ostukeskusest. Elamises vannitoa aknad said nii suured, et minu karvane ja ilus rinnaesine paistis naabritele ära. Kui käed vaprusest ja rutska rullimisest ei värise, siis saad ka tavaliste "kääridega" hakkama. Minu nikerdatud "udud" püsivad nikerdised uue omaniku targal juhatusel siiani ettenähtud kohtades.\nLugemata postitus Postitas Krl » 23 Veebr 2020, 18:02\n23 Veebr 2020, 17:44\n... Kui käed vaprusest ja rutska rullimisest ei värise, siis saad ka tavaliste "kääridega" hakkama...\nPigem joomisest värisevad.\nAga no proovib siis ise lõigata, kuna soovitusi selle kohta, kes mingist printerilaadsest asjast läbi lastest suudaks mulle selle juba minupoolt ette antavasse ruudu mõõtu lõigata, vist ei tule.\nLeidsin sahtlist mingi rulli veel eelmisest katsetusest, kerisin põrandale lahti ja laseb sellele seal natuke aega sirgenduda, enne kui millegagi lõikama asun. Meeter + pikkusega metalljoonlauda pole küll kodus käepärast\nLugemata postitus Postitas Luxor » 23 Veebr 2020, 18:11\nÄra tee ühte lihtsat ja äpivaba asja nii neetult keeruliseks! Kui ka servast kogemata pool millimeetrit puudu jääb ei ole see veel järjekordne maailmalõpp!\nLugemata postitus Postitas zorten22 » 23 Veebr 2020, 18:44\n23 Veebr 2020, 18:11\nTõepoolest, isegi 10 pöidlaga võiks saada asja tehtud\nLugemata postitus Postitas Krl » 23 Veebr 2020, 18:59\nKeegi ei küsinud, mitut pöialt selleks vaja on, vaid et kas kellelegi on kogemusi hea teenusepakkujaga, kes selle ära teeks, ilma, et klient selle töö tegemiseks isegi ühtegi pöialt kasutama peaks.\nSee on rumalate küsimuste, mitte vastuste teema. Olgem ikka korrektsed, muidu saame veel kõik siin selle jama eest bänni.\nLugemata postitus Postitas jarkuu » 23 Veebr 2020, 19:28\nSelline küsimus,et kui on Ameerikast toodud ratas mis on Usas "mahakantud", aga nüüd Eestis olles korda tehtud.\nSiis kas selline arki nõue jääb igavaesti peale ,et omanikuvahetus ei saa läbi interneti teha vaid peab igakord minema kontori ,et sealne teenindaja saaks teavitada,et ratas on vahepeal olnud avariiline ?\nLugemata postitus Postitas mega1 » 24 Veebr 2020, 16:17\nEsimest korda kuulen mis mõttes annab teada\nLugemata postitus Postitas Krl » 24 Veebr 2020, 18:36\nKõlab nii, et huiiarite skeemide jaoks on mingid abinõud kasutusele võetud.\nIlmselt tavaline ärikas ei puutugi sellega kokku, ega peagi sellest kuulnud olema.\nLugemata postitus Postitas jarkuu » 24 Veebr 2020, 20:51\nLugemata postitus Postitas ranel » 24 Veebr 2020, 22:08\nHea ju. Mul lööks küll kohe häirekella põlema, et oot mille pärast see nüüd maha kanti ja kui tundub endale ok, siis laseks pädevamal spetsialistil töökojas üle vaadata. On ju vahepeal siin lausa keevitatud raamiga rattaid müügis olnud. Rondiärikad on nagunii siginenud nagu prussakad kahjuks ka tsiklimaailma.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 24 Veebr 2020, 22:36\n23 Veebr 2020, 18:59\nLõikad enamvähem õige suurusega,kuid suts suurema tüki ja paned aknale. Siis lõikad serva, mööda raami äärt, sirgelt mõõtu. Valmis tüki täpselt aknale sobitamine on hullem ajukepp. Nii panevad ka profid paigaldajad neid paika. Ehk mitte enne vaid pärast liimimist lõikad serva õigeks ja silud kaabitsaga üle.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 25 Veebr 2020, 08:01\nOn ju vahepeal siin lausa keevitatud raamiga rattaid müügis olnud. Rondiärikad on nagunii siginenud nagu prussakad kahjuks ka tsiklimaailma.\nPole ma peale uuema otsa Ducide ühtegi keevitamata raami näinud.\nLugemata postitus Postitas Ain » 25 Veebr 2020, 09:25\n24 Veebr 2020, 22:36\nOlen mitmeid akna alumisi servasi mati kilega teinud ja alati lõikasin täpselt õige suuruseg tüki enne valmis. Mitte midagi keerulist ei olnud. Akna peal ju kilet ei venitata..\nLugemata postitus Postitas oil » 25 Veebr 2020, 09:45


Sarah Paulson ja Holland Taylor: Mis on nende vanusevahe? Kuidas paar läks Twitteri DM-idest 5-aastaseks romantikaks - Uudised\nSarah Paulson ja Holland Taylor: Mis on nende vanusevahe? Kuidas paar läks Twitteri DM-idest 5-aastaseks romantikaks\nAlates kohtumisest erinevate inimestega, kui nad esimest korda kohtusid, kuni Taylori libisemisega Paulsoni DM-desse, on paar kõike vanusevahede normaliseerimiseks suhetes\nAvaldatud: 21:37 PST, 14. jaanuar 2021 Kopeerida lõikelauale\nSarah Paulson ja Holland Taylor (Getty Images)\nOn Holland Taylori sünnipäev ja Sarah Paulson ei saa rahulik olla. Hollywoodi ühe 'It Couples' nime all nimetatud Ryan Murphy muheleb oma viimastest Netflixi draamadest 'Ratched' ja 'Hollywood' nii jumalikult kui võimalik. Ära lase nende otsusel jääda Covid-19 sulgemise ajal omaette kodudesse petta, eeldades, et nende viie aasta vanuses paradiisis on probleeme. Paar, kes esmakordselt 2015. aastal tutvumiskuulutusi tekitas, on nüüdseks kasvanud üheks kõige vanusevahe normaliseerivad suhted. Kuid nad andsid juba 32-aastase vanusevahega kriitikutele peenelt virtuaalse keskmise sõrme, enne kui Florence Pugh tema ja Zach Braffi vihkajate pärast minema hakkas. Ja kõik see algas nagu muinasjutuline Hollywoodi unistus: peol silmad lukustades.\nKuidas Sarah Paulson ja Holland Taylor kohtusid\nKõik sai alguse 2005. aastal, kui Paulson käis näitlejanna Cherry Jonesiga kohtamas ja ühel peol oli tal lihtsalt 'ilmselt kõige peenem naine', keda ta kunagi näinud oli, nagu ta 2016. aastal The New York Timesile ütles. Kuigi Taylori varasemad suhted on endiselt meedias mõistatus, alles kümme aastat hiljem, 2015. aastal, läksid 'kaks ja pool' meestest näitlejanna, mida lahedad lapsed ütlevad, 'libiseda Paulsoni DM-desse'. Kuigi ta tegi seda pärast seda, kui nad said Twitteris vastastikuseks jälgijaks, järgides samal aastal Martha Plimptoni naiste õiguste organisatsiooni PSA-s ühist tegevust.\nRääkides selle edenemisest, ütles Paulson kord 2019. aasta filmis „Vaata, mis juhtub koos Andy Coheniga”: „See on pikk lugu. Kohtusime väga-väga ammu. Olin koos kellegi teisega; ka tema oli. Meil oli üksteise vahel mingi tuul ja hakkasime siis Twitteris üksteist jälgima ja siis ... 'See on siis, kui kaaskülaline Billy Eichner täpsustas:' Holland Taylor libises teie DM-desse? ' Ja Paulson kinnitas: 'Ta tõesti tegi. Jah, see on päris suurepärane. '\nVeel 2015. aastal, pärast DM-idelt südamesse jõudnud murede lahendamist, pöördus Taylor lõpuks oma armuelu ja vanusevahe poole, kukutades avalikule raadiojaamale WNYC mõlemad intervjuud. 'Meie vahel on väga suur vanusevahe, mis kindlasti vapustab paljusid inimesi, ja see ehmatab mind,' ütles Taylor, hoides Paulsoni nime avalikustamata. 'Aga nagu öeldakse:' Kui ta sureb, siis ta sureb. '' Ka abieluteema tõusis päevakorda, nagu Taylor tunnistas: 'Ma ei teeks seda avalikult. Minu suhe on naisega ja ma pole seda teinud - arvestades minu põlvkonda, ei oleks see midagi, mis mulle automaatselt pähe tuleks. Kuid ta on seda maininud, sest lihtsalt vaimsest vaatepunktist, südamest ... kui tegu, millel on väga rikkalik sümboolne žest, on sellel oma tõmme. '\nKui pealdised ebaõnnestuvad ... pic.twitter.com/b6ECRSA6D3\n- Holland Taylor (@HollandTaylor) 17. november 2015\nKõige õnnelikum sünnipäev - @HollandTaylor minu kõige lemmik inimene ... Keegi pole sügavalt tänulik, et sa sündisid, kui mina\n- Sarah Paulson (@MsSarahPaulson) 14. jaanuar 2016\nJärgmisena tuli Taylori foto säuts, mis nägi Paulsoni pimestavas kleidis koos pealdisega 'Kui pealdised ebaõnnestuvad ...' Ja 2015. aasta lõpuks kinnitas Entertainment Tonight suhet, kui Paulson reageeris Taylori tööle Manhattani filmis 'Ripcord' , säutsudes, kuidas tema tüdruksõber oli tema lemmiknäitleja, ja hiljem oma sünnipäeva säutsus kirjutas ta: 'Kõige õnnelikum sünnipäev minu kõige lemmikumale inimesele @HollandTaylorile. Keegi pole sügavalt tänulik, et olete sündinud, kui mina. '\nEsimesed avalikud esinemised koos\nAlates muusikalides nagu „Rocki kool“ käimisest kuni Broadway etenduse „Fiddler on the Roof“ vaatamiseni - paar debüteeris lõpuks punase vaibaga 2016. aasta jaanuaris, kui Paulson nimetati tema jaoks piiratud sarja parimaks naiskõrvalosatäitjaks roll saates 'American Horror Story: Hotel' Critic's Choice Awardsil.\n'Minu valikud romantiliste partnerite juures pole olnud tavapärased ja seetõttu muudab mõte, et see on' muu ', veenvaks,' ütles Paulson ajalehele The New York Times 2016. aasta märtsis. Esmakordselt avas ta oma suhte ajakirjandusega. : 'Kui minu eluvalikud tuli ennustada selle põhjal, mida minult mõlemalt poolt kogukonnalt oodati, paneb see mind tundma tõepoolest kitsendatud jakke ja ma ei taha seda tunda ... mida ma võin absoluutselt öelda, on see, et Olen armunud ja see inimene on juhtumisi Holland Taylor. ' Ta selgitas vanusevahet ka nende jaoks, märkides: „Ma arvan, et rohkem hinnatakse aega ja seda, mis teil koos on ja mis on oluline, ning see võib muuta pisiasjad väga väikeseks. Ma ei saa seda muul moel öelda, kui et sellel on kripeldus, kõrgendatud ajataju ja aja väärtus. '\nKui ma vaatan ... ?? Kui ma VAATAN ???\nJAH, ma vaatan - !!!\nPüha jumal! ...\nMa armastan sind!!! pic.twitter.com/63341mz81C\n- Holland Taylor (@HollandTaylor) 18. september 2016\nPärast seda oli see paarile küllaga, sest Paulson ütles E-le! Uudised punase vaiba ülevaates 'Tere, Holland - Holland Taylor, kui sa vaatad, siis ma armastan sind.' Taylor vastas sellele säutsuga ja kirjutas: 'Kui ma vaatan ... ?? Kui ma VAATAN ??? JAH, ma vaatan - !!! Püha jumal! … Ma armastan sind!!!' Näitlejanna ütles ka Sirius XM-i saatejuhile Sandyland Sandra Bernhardile: 'Ma olen maailma kõige õnnelikum inimene,' ütles ta. 'Ma ei saa täna oma elust rääkida ega mainida seda imelist armastust. Suhe] peab olema osa sellest, mis on minu elus kõige imelisem. Selle imelise suhte kogu embus, mis muudab kõik muu mõistlikuks. '\nKommentaarid nende 32-aastase vanusevahe kohta\n2017. aasta detsembriks haigestus Paulson vanusevahe kommentaaride pärast, öeldes ajalehele The Edit: „Olen palju vanema inimese juures ja inimesed leiavad, et see on täiesti põnev ja veider ning minu jaoks on see minu jaoks kõige vähem huvitav asi. Olen teatud vanuses naine, kes otsustas lapsi mitte saada ja kes on seadnud oma karjääri oma prioriteediks. Olen oma laeva kapten ja ma pole kunagi kedagi teist otsinud, et see kinnitada või öelda, et see on korras. '\nTa ütles jaanuaris 2018 linnale ja maale: „Ma ei taha, et mind määratleks see, kellega ma jagan oma voodit, oma kodu, oma hinge. Minu elus tehtud valikud on olnud ebatraditsioonilised ja see on minu asi. ' Avaldades lootust, et nende suhe aitab kustutada mõningaid vanusevahesid puudutavat avalikku häbimärki, ütles ta: „Ma tahan elada vastutustundlikult ja tõetruult, varjamata. See on keeruline, sest selles maailmas on palju vihkamist ja palju head võib tulla sellest, kui tsiteerida-tsiteerida normaliseerida midagi inimestele, kes seda normaalseks ei pea. Meie suhe esindab teatud lootust ja riski. Võib-olla on selles midagi vaprat. Võib-olla julgustab see teisi tegema julgeid valikuid. Mida ma veel oskan öelda? Me armastame teineteist.'\nKui Taylor selle aasta märtsis InStyle'iga rääkis, teadis ta, kui absurdne on see häbemeelne tähelepanu oma suhtele. 'Mind pimestas reaktsioon sellele. Olen vanemast põlvkonnast ja minu jaoks on üsna üllatav, kuidas inimesed ajakirjanduses igasugustest isiklikest asjadest räägivad. See pole minu jaoks loomulik. See ei tähenda, et see poleks hea, vaid oleks lihtsalt kohanetud. Ja Sarah on muidugi teisest põlvkonnast, ta on väga tänane. Mul oli algul raske läbida seda eraisikuks olemise membraani. Kuid mul on olnud hea seda nii armsalt teha. '\nPaulson ütles Octobris Ellele, et ta on endiselt lootusrikas, et nende suhted on teistele inspireerivad. 'Ma ei otsustanud armuda inimesesse, kellesse ma armusin. Kuid ma arvan, et miks see inimestele huvitav on, on see, et paberil on see ebatraditsiooniline. Inimese jaoks, kes võib sattuda olukorda, kus ta kardab, et teda valesti mõistetakse või kohut mõistetakse, võiksid nad ehk näha mind elamas oma elu minu jaoks autentsel viisil - lihtsalt püüdes olla võimalikult tõeline. Kui see inspireerib kedagi teist, ei saa see olla halb asi. '\nPaar eesmärke sotsiaalmeedias\n2019. aasta jaanuariks jagasid nad Instagramis uue aasta tervitusi koos peomütsides olevate fotodega ja aasta pärast mõlgutas Taylor, kuidas tema jaoks on 'mingi mõistatus', miks Paulson endiselt temaga on. 'Saara on mind üllatanud. Ma mõtlen, et see, et me armastame üksteist ja reageerime üksteisele niimoodi, pole üllatus, kuid see, et ta võtaks endale sellise kohustuse ja jagaks oma elu minuga, on tõesti pidev üllatus iga päev, 'ütles ta meile Wekly jaanuaris 2020, lisades, et Paulson on 'tema elu keskmes'. Ta ütles: „Suur vanusevahe on väljakutse igale suhtele. Ja ta on lihtsalt väga julge. Ta on väga julge ja tõetruu ning elab oma tõe järgi. Ja nii ma jälgin põhimõtteliselt tema eeskuju ja mind õnnistatakse.\nPaulson ja Taylor osalesid koos virtuaalsel 2020. aasta Emmy auhindade jagamisel ning varsti pärast seda avaldas Harper's Bazaar intervjuu, kus Paulson arutas, kuidas avalikkust nende vanusevahe ikka veel nii väga haaras. Ta nimetas seda 'meie endi ageistlikuks mõtlemiseks ja ideeks, et vanaks jäämine tähendab enam soovi puudumist'. Kriitikute lõplikuks sulgemiseks ütles ta: 'Igaüks ütleb iga inimese kohta, keda ma armastan, midagi lugupidamatul või julmal viisil ja ma tahan lõigata b ----.'\nKuid see kõik on praegu naeratused ja pidustused, kui Taylor tähistab oma 78. sünnipäeva koos Paulsoni jagamisega Instagramis. Kõik teed viivad mind selle näo, nende silmade ja hingeni. Sa oled lihtsalt minu jaoks kõik. Vaatame sind, lapsuke. Täna. Homme. Alati. (Kui teile see pilt ei meeldi, olete idioot, nii et ärge vihastage, kui seda näete. Ma isegi tegin selle mustvalgeks, sest te eelistate seda. Nii et shhhhhh. See on ideaalse inimese ideaalne pilt) PALJU ÕNNE SÜNNIPÄEVAKS KALLIS.'\nkuidas todd chrisley raha teenib\nhilisõhtune jutusaatejuht craig\nimpeeriumi 6. hooaja avaldamise kuupäev 2018\nmillal on proua sekretär tagasi


Tallinna majade keskmine pakkumishind on 1100 €/m²\nSildid: Haabersti, Kesklinn, kinnisvara, Kristiine, Lasnamäe, majad, Mustamäe, Nõmme, pakkumishind, pakkumiste arv, Pärnu, Pirita, Põhja-Tallinn, Tartu, Vanalinn\t— Kommenteeri!\t13\t06.2012\tTallinna majade keskmine pakkumishind on 1100 €/m² Autor: KV.EE, info@kv.ee\nPortaali KV.EE andmetel oli 2012. mai kuus Tallinna majade keskmine pakkumishind 1097 €/m². Aastaga on majade keskmine pakkumishind suurenenud 2% võrra.\nMajade pakkumiste arv on kõige enam suurenenud Kristiine linnaosas. Kristiines pakuti mai kuus müügiks 130 maja keskmise hinnaga 1002 €/m².\nVõrdselt 10% on majade pakkumine vähenenud Pirita ja Põhja-Tallinna linnaosades. Pirital oli mais majapakkumisi 234, Põhja-Tallinnas 60.\n12.10.2011 Tallinna majade pakkumishind on aastaga langenud 3 protsenti Majade pakkumiste hulk portaalis KV.EE on viimase aasta jooksul vähenenud 3% võrra. Septembri kuus oli mulluse 1255 elamu asemel pakkuda 1218 elamut. Linnaositi on kõikide linnaosade pakkumiste arv tõusnud kõikjal peale Haabersti, Lasnamäe ja vanalinna. Vähenenud aga on pakkumiste arv nende kuulutuste puhul, kus müüja on saladuslikul põhjusel jätnud pakkumise asukoha linnaosa täpsusega märkimata. Hinnatasemeid... Loe edasi... 09.01.2013 Tallinna korterite pakkumishind tõusis aastaga 11% Portaali KV.EE andmetel pakuti detsembri kuus Tallinnas müügiks 6574 korterit. See on aastatagusest üle veerandi võrra vähem. Samas suurusjärgus on korterite pakkumiste hulk vähenenud kõikides linnaosades. Ainsa erandina on pakkumisi aastatagusest ühevõrra rohkem Pirita linnaosas. Pirital pakuti 12/2012 müügiks 274 korterit. Pirita on ainus linnaosa, kus korterite pakkumishind on aastaga langenud. Detsembris oli Pirita korterite... Loe edasi... 24.10.2012 Tallinnas pakutakse müüa 1211 maja Portaali KV.EE andmetele pakuti septembris 2012 Tallinnas müüa 1211 maja. See on aastatagusest 1% vähem. Kõige enam maju ehk 309 on pakkumisel Nõmmel. Pakkumiste arvu osas järgnevad Nõmmele Pirita (231 pakkumist) ja Haabersti (203). Tallinna majade keskmine pakkumishind on portaali KV.EE andmetel 1039 €/m². Aastaga on keskmine hind langenud 2%. Tallinna kaheksast linnaosast on majade... Loe edasi... Jaga seda lehte : Jäta kommentaar Vastamisest loobumiseks klõpsa siia.\tNimi (nõutud)\tEmail (nõutud)\tKoduleht\n« Vanem uudis: Kas kinnisvaramaakler vastutab eksitava reklaami eest?\tUuem uudis: Domus Kinnisvara avab Viljandi esinduse »\tÜhendu\n16.05.2013\tRikkaks üüriäris: Kas otsida väljaüürimiseks korterit ise või lasta otsida maakleril?\t15.05.2013\tHarjumaa korteri keskmine pakkumishind on 1340 €/m²\t10.05.2013\tRAID & KO: Milleks kinnisvaramaakler?\t(2)\t09.05.2013\tPressiteade:\t09.05.2013\tRikkaks üüriäris: Kas hallata üürikorterit ise või tellida haldusteenus?\t08.05.2013\tHarjumaal pakutakse müüa 2966 maatükki\t02.05.2013\tRikkaks üüriäris: Kas osta üürikorter oma raha eest või võtta laenu?\t01.05.2013\tTallinna korterite pakkumishinnad on aastaga kasvanud 14%\t30.04.2013\tPressiteade: Nurgakivi Vibu 14, 16 ja 18 korterelamule\t25.04.2013\tRikkaks üüriäris: Kas lubada üürnikul pidada koera või kassi?\tViimased kommentaarid\nVali kuu\tmai 2013 (8)