Vastuvõetud tekstid - Teisipäev, 10. mai 2011 - 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) - P7_TA(2011)0166\nDokumendi valik : A7-0106/2011\n2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)\n1.Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (C7-0226/2010 – 2010/2166(DEC))\n– võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2009. aasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet;\n– võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega(1) ;\n– võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust(2) , eriti selle artiklit 185;\n– võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta(3) , eriti selle artiklit 12a;\n– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0106/2011),\n1. annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele keskuse 2009. aasta eelarve täitmisel;\n(1) ELT C 338, 14.12.2010, lk 130.\n(3) EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.\n2.Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2009. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta (C7-0226/2010 – 2010/2166(DEC))\n1. annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2009. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele;\n3.Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (C7-0226/2010 – 2010/2166(DEC))\nB. arvestades, et Euroopa Parlament andis 5. mail 2010. aastal heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele keskuse 2008. eelarveaasta eelarve täitmisel(5) ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas:\n– juhtis tähelepanu asjaolule, et keskus on taas assigneeringuid üle kandnud (25% maksete assigneeringutest ehk 1 400 000 eurot);\n– rõhutas, et niisugune olukord näitab puudusi põhitegevuseks ettenähtud liigendatud assigneeringute kavandamises ja järelevalves,\nC. arvestades, et keskuse 2009. aasta eelarve oli 18 530 000 eurot, mis on 1% suurem kui 2008. aasta eelarve,\n1. osutab kontrollikoja kinnitusele, mille kohaselt annab 18 500 000 euro suuruse eelarvega keskuse raamatupidamise aastaaruanne tõepärase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2009. aasta seisuga ning et keskuse tehingud ja rahavood sellel eelarveaastal on keskuse finantseeskirjadega kooskõlas;\n2. tunneb heameelt selle üle, et kontrollikoda tunnistas keskuse 2009. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud seaduslikeks ja korrektseteks; kiidab heaks keskuse kavatsuse esitada 2011. aastaks oma kõige tähtsamate põhitegevuste kohta Gantti diagrammid; tuletab keskusele meelde, et nende diagrammide abil on võimalik kokkuvõtlikult esitada aeg, mida iga töötaja on projektile kulutanud, ning toetada tulemuste saavutamisele suunatud lähenemisviisi;\n3. avaldab keskusele tunnustust tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutusele võtmise eest 2009. aastal 2009–2011 keskpikkade prioriteetide ja iga-aastase töökava hindamiseks ning tulemusnäitajate raamistiku loomise eest, et jälgida edenemist ja mõõta väljundit, tulemusi ja mõju; on seisukohal, et just tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutusele võtmine aitab keskusel hallata ja hinnata oma tegevuse mõju, tulemuslikkust, tõhusust ja eesmärgipärasust; on lisaks sellele veendunud, et süsteemi võiks lisada tegevuspõhise eelarvestamise täiendavaid parandusi ja maksete assigneeringute rangemat jälgimist, et vältida ülekandmisi;\n4. palub, et keskus võrdleks selgelt kontrollikoja järgmisele aruandele lisatavas tabelis selle aasta tulemusi, mille eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitletakse, ja eelnenud aasta tulemusi, et eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus saaks üht aastat teisega võrreldes paremini hinnata keskuse töö tulemuslikkust;\n5. on huvitatud keskuse tegevusest koostöös Norra ja Islandiga ning märgib, et on välja töötanud kava Norra ja Islandi osamaksete kohandamiseks enne 2013. aastat kasutada olevate liidu toetustega;\n6. võtab teadmiseks, et keskus on teinud muudatusi oma värbamismenetlustes, võttes arvesse kontrollikoja 2009. aasta aruandes tehtud märkusi, milles soovitati keskusel veel rohkem läbipaistvust suurendada; on rahul keskuse algatusega koostada alates juunist 2010 kirjalike katsete ja töövestluste küsimused enne eelvalikut;\n7. juhib tähelepanu asjaolule, et keskus on assigneeringuid üle kandnud (31% haldusassigneeringutest – II jaotis) ja tühistanud maksete assigneeringuid (24% kõikidest tegevuskulude assigneeringutest); palub seetõttu keskusel jätkata kavandamise ja järelevalve parandamist ning järjekindlamalt järgida aastasuse põhimõtet;\n8. palub keskusel tõhusamalt kohaldada eelarve sihtotstarbelisuse ja läbipaistvuse põhimõtteid; kinnitab, et juunis 2010 informeeris keskus haldusnõukogu kõikidest 2009. ja 2010. aasta ümberpaigutustest ja on sellest ajast alates haldusnõukogu pidevalt teavitanud ümberpaigutustest ja selgitanud 10% reeglit oma finantseeskirjade uutes rakenduseeskirjades, mille haldusnõukogu kiitis heaks detsembris 2010;\n9. kinnitab, et keskus on saatnud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile raamfinantsmääruse artikli 72 lõikes 5 ette nähtud direktori koostatud aruande, mis sisaldab kokkuvõtet siseauditi talituse esitatud soovitustest; kutsub sellele vaatamata keskuse direktorit üles esitama konkreetset teavet siseauditi talituse 31. detsembril 2008 esitatud 15 soovituse ja 31. detsembril 2009 esitatud 14 uue soovituse sisu kohta;\n10. tunneb heameelt selle üle, et keskus võttis 2009. aastal kasutusele veebipõhise hankeinstrumendi, mille eesmärk on parandada iga-aastase hankekava kavandamist ja järelevalvet;\n11. märgib, et keskus sai 2009. aastal lõplikult valmis kulukohustuste vabastamise ajakohastatud menetluse, mille eesmärk on veelgi parandada varade inventarinimestiku läbipaistvust; märgib lisaks sellele, et keskus alustas samal aastal põhiliste kontrollimenetluste dokumenteerimist; kutsub seepärast keskust üles teavitama eelarve täitmisele heakskiitu andvat asutust eelnevaga seoses võetud meetmetest;\n12. väljendab heameelt asjaolu üle, et keskus oli esimene amet, kes 2009. aastal vabatahtlikult nõustus eetiliste põhimõtete prooviauditiga;\n13. viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas oma 10. mai 2011. aasta resolutsioonile(6) ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.\n(5) ELT L 252, 25.9.2010, lk 124.


Shopping pikendab elu\nShopogolizm: haigus või kahjutu hobi? Vastus sellele küsimusele on teadlased teada. Selgub, et regulaarne shopping on võimalik suurendada eluiga. Teadlased leidsid, et shopaholics kes ostavad midagi ise iga päev, tavaliselt elavad kauem kui inimesed, kes eelistavad kulutada rohkem kui üks kord nädalas. See oli kirjutatud Tervis India viitega avamine University of Auckland. Uudised: Uuri, mis juhtub ajus.\nShopping pikendavad eluiga\nExpert Janine Vaylz lubas uurida kahe tuhande eakatele. Selgus, et inimesed, kes kasutasid shoppama minna, aktiivselt kontakti teistega. Vahepeal sotsiaalsed suhted on seotud kõrge heaolu vanemates vanusegruppides, mis on väga oluline, et pikaealisuse.\nJulian Mansvelt, Ülikooli teadur Massey usub iseenesest shopping trip on kasulik, olenemata sellest, kas inimesed ostavad midagi või mitte. Julian omal kogemus teab, et läheb shopping muutub üsna raske kehaline koormus, mis sobivad asendama aeroobsed harjutused. Aga kui arvestada, et Shopogolizm seotud surmahirmu osutus uuring.\nOn kasulik meestele\nSarnased tulemused saadi dr Yu-Hung Chan, kes töötab National Taiwan Research Institute of Health. Dr osutunud: sisseoste kasulikum meeste kui õiglasem sugu. Arvatakse, et kasv pool elu peetakse piisavaks, et korraldada kuus vähemalt üks päev jaemüügi ravi, ja teha seda regulaarselt.


Arutelud - Neljapäev, 25. oktoober 2007 - Selgitused hääletuse kohta\nMenetlus : 2007/2131(INI)\nDokumendi valik : A6-0301/2007A6-0325/2007A6-0341/2007A6-0353/2007A6-0356/2007A6-0362/2007A6-0371/2007A6-0375/2007A6-0394/2007A6-0397/2007A6-0404/2007A6-0405/2007B6-0400/2007B6-0429/2007\nMenetlus : 2007/2126(INI)\nMenetlus : 2007/2125(INI)\nMenetlus : 2005/0032(COD)\nMenetlus : 2007/0807(CNS)\nMenetlus : 2005/0805(CNS)\nMenetlus : 2007/2026(INI)\nMenetlus : 2007/2002(INI)\nMenetlus : 2007/2019B(BUD)\nMenetlus : 2007/0170(CNS)\nMenetlus : 2007/0006(CNS)\nMenetlus : 2007/2641(RSP)\nJuhataja. − Järgmine päevakorrapunkt on selgitused hääletuse kohta.\n- 2008. eelarveaasta\nJens Holm, Kartika Tamara Liotard ja Eva-Britt Svensson (GUE/NGL), kirjalikult. − Me oleme ELi eelarvemahu kasvu vastu, see on juba praegugi liiga ulatuslik ning suur osa rahalistest vahenditest läheb valesse kohta. Praegu näivad liidu uued eesmärgid ja ELi rahastamise nõuded olevat pöördvõrdelises suhtes.\nSee tähendab uusi maksetaotlusi liikmesriikidelt, aga ka seda, et uusi vahendeid tuleb kanda süsteemi, mis on bürokraatlik, ebatõhus ja keeruline. Praegu on laialdaselt keskendutud ka tööstuslikult põllumajandusele, välispoliitikale ja sõjalistele projektidele, kuid ebapiisavalt keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele projektidele. Eelarve kaudu on siiski rahastatud paljusid soovitavaid algatusi ja olemasolevate vahendite mõistlikke muudatusi me toetame. Otsustasime toetada konkreetset muudatusettepanekut 945, kuna see muu hulgas hõlmab ka abi Palestiinale, isegi kui me ei kiida heaks muudatusettepaneku muid aspekte.\nCatherine Stihler (PSE), kirjalikult. − Ma olen täielikult selle vastu, et Euroopa vahendeid kasutatakse tubakakasvatuseks Euroopa Liidus. Igal aastal sureb pool miljonit ELi kodanikku tarbetult tubakasõltlastena. Me ei saa jätkata tubakakasvatuse subsideerimist ELis.\nLars Wohlin (PPE-DE), kirjalikult. − (SV) Olen otsustanud hääletada suurimal võimalikul määral nõukogu 2008. aasta eelarveprojekti poolt ning seetõttu kõigi kulutuste suurendamise vastu, milleks on ettepaneku teinud Euroopa Parlament. See on äärmiselt halb, et parlament soovib finantseerida Galileod ühenduse eelarvest. Kui selgub, et eraettevõtjatel tekib seeläbi tasuvusprobleeme, peaks EL vastutama tagajärgede eest ning projekti pooleli jätma või lubama huvitatud liikmesriikidel sellega ühineda, nagu juhtus Boeingiga. Ma olen juba kaasatud küsimusse tubakatootjate subsiidiumide ja veinitootmise toetamise tühistamisest ning võin ainult kahetsust tunda, et parlament ei ole ette valmistatud neid ettepanekuid toetama.\n– Virrankoski raport (A6-0397/2007)\nGyula Hegyi (PSE). - (HU) Tänan teid väga, härra juhataja. Muidugi pole ükski eelarve täiuslik, kuid me peame sellest hoolimata püüdma kulutada ühiseid vahendeid õiglasel ja tulevikku suunatud viisil. Kahjuks kulutatakse suurem osa Euroopa Liidu eelarvest mineviku tingimuste säilitamisele. Sellepärast ongi oluline tagada, et osa raha läheks tuleviku peale, uurimis- ja arendustegevuse ning teaduse peale. Endiselt vajab lahendamist Euroopa Tehnoloogiainstituudi rahastamise probleem, sest komisjon on teinud ettepaneku esialgseks lahenduseks maksimaalsummas 308 miljonit eurot. Budapest oleks Euroopa Tehnoloogiainstituudile ideaalne asukoht oma suurepäraste uurimistöö ja teadussaavutuste tulemuste poolest, mis on kogutud kliimamuutusega võitlemisel. See on teine põhjus, miks ma olen nii innukas rahastamisküsimuse lahenduse leidmisel. Meie, ungarlased, suudame pakkuda instituudile asjakohast asukohta, mis on suuruselt tagasihoidlik, majanduslikus mõttes kokkuhoidlik, kuid seda tugevam oma intellektuaalse baasi poolest.\nLaima Liucija Andrikienė (PPE-DE). – (LT) Täna oleme lõpetanud ELi 2008. aasta eelarve esimese lugemise ja peame selle üle hääletama. Vastavalt eelarvele eraldatakse 2008. aastal üle 129 miljardi euro kulukohustuste ja üle 124 miljardi euro maksete assigneeringuteks.\nEuroopa Komisjoni ettepanekuga võrreldes tahaksime suurendada maksete assigneeringuid 0,97 protsendilt Euroopa Liidu kogutoodangust 0,99 protsendile.\nTahaksin rõhutada, et selline suurendamine on täiesti õigustatud ning seotud tähtsate projektide arendamisega, nagu näiteks Galileo satelliitnavigatsiooni süsteem ja Tehnoloogiainstituudi projekt.\nMinu arvates on väga oluline eraldada täiendavaid vahendeid meie kohustuste täitmiseks Kosovos ja Palestiinas – see tähendab, rakendada neljandat kategooriat, „EL kui globaalne tegija”.\nBastiaan Belder (IND/DEM), kirjalikult. − (NL) Mõlemad ELi eelarve raportöörid, härra Virrankoski ja härra Itälä, on õigusega võtnud mõnevõrra kriitilise hoiaku seoses summade suurendamisega 2008. aastaks. Tahaksin sel puhul oma seisukohta väljendada.\nKahjuks soovib Euroopa Parlament praegu nii paljude puhul vahendeid suurendada. Sellepärast mul ongi probleeme härra Virrankoski raporti lõigetega 2 ja 4. Euroopa Liidus ei ole asjakohane keskenduda valdkondadele, mille põhieesmärgiks on kasusaamine.\nLõpetuseks on põhiprobleem, mis muudab veel raskemaks Virrankoski raporti heakskiitmise, sotsialistide fraktsiooni muudatusettepanek 2. Selle muudatusettepanekuga tehakse ettepanek, et seksuaalsed ja reproduktiivsed õigused tuleks lülitada parlamendi tööülesannetesse. See ei välista siiski abortus provocatus’e võimalust. Seega on väljend „seksuaal- ja reproduktiivõigused” vastuvõetamatu.\nGöran Färm ja Inger Segelström (PSE), kirjalikult. − (SV) Meie, Rootsi sotsiaaldemokraadid, hääletasime täna 2008. aasta ELi eelarve poolt.\nMe arvame, et vastuvõetud ettepanek oli hea kompromiss ning me toetame seda täielikult, kuigi oleme mõnes suhtes kaotanud.\nMe hääletasime põllumajanduse ekspordisubsiidiumide vähendamise poolt, kuid arvame, et pole mõistlik hääletada toetuse täieliku ja viivitamatu lõpetamise kasuks.\nMe hääletasime ka tubakatootjatele subsiidiumide maksmise jätkamise vastu ning Strasbourgis toimuvate parlamendi istungjärkude arvu vähendamise poolt.\nSeoses Daphnega (laste, naiste ja noorukite kaitsmine vägivalla eest) hääletasime me assigneeringute suurendamise poolt komisjoni ettepaneku tasemele. Olime siiski valmistunud hääletama jätkuva rahastamise poolt, kuid selleks polnud võimalust, sest muudatusettepanek ei tulnudki hääletusele.\nHärra Virrankoski otsuse (A6-0397/2007) puhul hääletasime meie, Rootsi sotsiaaldemokraadid muudatusettepaneku vastu, mis muuhulgas pöördus komisjoni poole tagamaks, et ükski põllumajandustootja ei saaks ELilt rohkem otsetoetust kui 50 000 eurot aastas. See arutelu jätkub, niisiis nõustume me ettepaneku vaimuga, kuid ei pea asjakohaseks täpse summa või konkreetsete tingimuste kindlaksmääramist kohe praegu.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Nagu oleme juba rõhutanud, et kuigi Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel heakskiidetud 2008. aasta üldine eelarveprojekt sisaldab aspekte, mis parandavad nõukogu ja komisjoni ettepanekut, ei ole see siiski vastavuses sellega, mis kiideti 2008. aasta kohta heaks mitmeaastases finantsraamistikus 2007–2013.\nSamas kui ELi eelarvele on pandud piirangud, määratletakse selle prioriteedid kui konkurentsipoliitika (mille näiteks on struktuuripoliitika järkjärguline moonutamine, mis paneb selle Lissaboni strateegia teenistusse) ning „sisemise julgeoleku ja immigratsiooni kontrolli” ühiskonnastamine ning ELi välispoliitika, mis soosib rahvusvahelistesse suhetesse sekkumist ja nende militariseerimist.\nSellest ka meie vastuhääl.\nTuleks siiski tuua välja meie esitatud ettepanekud, mis heakskiidu said, nagu näiteks ettepanek\n–\tsuurendada summasid, mida saavad struktuurifondid, POSEI (Assoorid ja Madeira) ning PROGRESS (meeste ja naiste võrdõiguslikkus);\n–\ttoetada koostööd põllumajandustootjate ühenduste vahel ja muid maapiirkondades toimuva tegevusega seotud meetmeid, samuti väikesi ja perekondlikke põllumajandusettevõtteid;\n–\tsuurendada 2 miljoni euro võrra programmi rahastamist, millega kompenseeritakse teatavate äärepoolseimatest piirkondadest pärit kalandustoodete turustamisel tekkinud lisakulusid, mis tähendab Madeira ja Assooride autonoomsetele piirkondadele suurendamist 570 000 euro võrra.\nMonica Maria Iacob-Ridzi (PPE-DE), kirjalikult. − (RO) Ma toetan Euroopa Liidu eelarvet selle praegusel kujul mitmel põhjusel. 553 miljoni suurune kärbe põllumajanduses, millega tegeles nõukogu, sai suuremalt osalt taastatud, ning komisjoni haldusvahendite arvelt loodud reserv on õigustatud sektoraalsete rakenduskavade ja maaelu arengukavade heakskiitmise edasilükkamise tõttu. Euroopa eelarve teisel lugemisel ei peaks Euroopa Liidu Nõukogu tegema täiendavaid vähendamisi põllumajandus- ega struktuurifondidesse.\nTäiskogule esitatud muudatusettepanek piirata põllumajandustootjate sissetulekut maksimaalselt 50 000 euroni aastas on õigustamata. Niisugune kunstlik barjäär võib takistada parimatel põllumajandusettevõtjatel nende töö kasumlikku arendamist. Peale selle annab niisugune piirang oma osa põllumajandusliku tegevuse katkestamisse ning Euroopa põllumajandusliku konkurentsivõime langemisse. Sel põhjusel hääletasin ma seda meedet sätestava muudatusettepaneku vastu.\n2008. aasta eelarve niisugusel kujul, nagu me täna vastu võtame, on eelarve, mis muudab Euroopa Liidu institutsioonid aruandekohustuslikeks. Ma toetan ettepanekut kanda üle 49 miljonit eurot komisjonile eraldatud vahenditest reservi, kuni komisjon esitab selge aruande oma inimressursside poliitika kohta, eriti mis puutub uute töötajate palkamisse hiljuti ühinenud riikidest – Rumeeniast ja Bulgaariast.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin 2008. aasta eelarve selle osa poolt, et toetada Ühendkuningriigi valitsuse seisukohta reas küsimustes.\nRobert Navarro (PSE), kirjalikult. – (FR)Ma hääletasin parlamendi 2008. aasta eelarveettepaneku poolt, sest see teeb kindlapiirilisi ettepanekuid nõukogu esitatud eelarveprojekti parandamiseks. 2008. aastaks on leitud rahastamises tasakaal ühelt poolt välispoliitika, näiteks Kosova ja Palestiina toetamise, ning teiselt poolt Galileo vahel, see on projekt, liikmesriike omavahel tihedamalt seob. Seega peegelduvad Euroopa sotsialistide prioriteedid väga hästi parlamendi seisukohas ELi 2008. aasta eelarve esimesel lugemisel.\nTahaksin siiski välja tuua, kui tagasihoidlik eelarve see on: praegu esindab see kõigest 0,99 % liidu SKTst. See on esimene kord, kui eelarve on langenud alla 1 % SKTst. Ent liit ei saa tegutseda oma kodanike heaks, kui tal pole selleks piisavalt vahendeid. On aeg, et liikmesriigid siin oma kohustustele õla alla paneks.\n– Itälä raport (A6-0394/2007)\nKathy Sinnott (IND/DEM). - Härra president, tahtsin lihtsalt öelda, et mul oli väga kahju, et oleme otsustanud jälle sõidukulusid mitte heaks kiita. Tahaksin parlamendile soovitada, et kui nad lahutaksid piletite maksumuse ja kilomeetrite arvu, oleks sellest tulevikus rohkem abi. Ma arvan, et kodanikud jälgivad seda hääletust ja peavad jälle pettuma.\nBrigitte Douay (PSE), kirjalikult. – (FR) Euroopa Parlament on 2008. aasta eelarve esimese lugemise staadiumis oma prioriteete hästi kaitsnud ning ma toetan seda, mis kaks raportööri on saavutanud, eriti ühtekuuluvuse ja jätkusuutliku kasvu osas. Ärgem siiski unustagem, et kuna aastate 2007–2013 finantsperspektiiv suruti liiga madalaks, tuleb sellest üks vilets aastaeelarve – mis esindab kõigest 0,99 protsenti rahvamajanduse kogutulust. Nagu mu fraktsioongi taunin ma seda olukorda, sest see ei luba meil täita kõigi parlamendikomisjonide ootusi ega võimaldada asjakohast rahastamist Euroopa Liidu suurtele tulevikku suunatud projektidele, nagu Galileo.\nOleme siiski nõustunud toetama info- ja sidepoliitika peamist tugisammast: seega saame keskenduda kohalikule meediale, mis mängib nii märkimisväärset osa informatsiooni edastamisel kõigi Euroopa elanikeni. See on eriti oluline Lissaboni lepingu ratifitseerimise viibimise ning 2009. aasta Euroopa hääletuse ettevalmistamise tõttu. Eelarvekomisjoni alalise raportöörina teabepoliitika kohta tervitan ma võimalusi, mida uus eelarve selles osas pakub.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Selle 2008. aasta eelarve paljudest aspektidest, millele võiks tähelepanu juhtida, tahaksime rõhutada kaht:\n–\tEsiteks, kui väga me kahetseme ebajärjekindlust selles parlamendis, mis kinnitab, et tunnistab ja säilitab Euroopa Parlamendi liikmete keelelist mitmekesisust, kuid samal ajal keeldub sisse võtmast selget viidet, et kõigil ELi ametlikel keeltel on kohustuslik selle koosolekute ajal kohal viibida, nagu oleme teinud ettepaneku juba mitu aastat. Järelikult lükkab eelarvekomisjon arusaamatult ja vastuvõetamatult tagasi meie ettepaneku, millega me püüdsime tagada näiteks seda, et portugali keel võiks olla üks töökeeltest ELi-AKV parlamentaarse assamblee kohtumistel, eriti pidades silmas, et komisjonis on esindatud parlamendiliikmed mitmetest riikidest, kus ametlik keel on portugali.\n–\tTeiseks, muretsemapanev ja kasvav tendents suurendada eraldisi „tugeva teabepoliitika” jaoks „reformilepingu (taas)käivitamise” ja Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste kontekstis. Mõistmaks, mis tegelikult toimub, piisab sellest, et jälgida põhiseaduskomisjonis toimuvat arutelu Euroopa fraktsioonide määruse läbivaatamise kohta.\nMonica Maria Iacob-Ridzi (PPE-DE), kirjalikult. − (RO) Praegune menetlussüsteem parlamendi täiskogu istungjärkude jaoks Strasbourgis ja komisjonide või töörühmade istungiteks Brüsselis on ebatõhus ja pillav. Eeldatavasti võiks aastas säästa üle 200 miljoni euro maksumaksjate raha, kui otsustatakse rajada parlamendi peakorter Brüsselisse, ning mitte ainult kaasnevate kulude vähendamise, vaid ka institutsioonidevahelise töö hõlbustamise arvelt. Samal ajal on kodanikuühiskonna rühmad juhtinud tähelepanu rasketele keskkonnatagajärgedele, mis tulenevad Euroopa Parlamendi liikmete ja avalike teenistujate pidevast transpordist ühest linnast teise Euroopa õigusliku tegevuse menetlusteks.\nNeil põhjustel arvan ma, et mõte jätta kaks aastast täiskogu istungjärku Strasbourgi peakorterisse on õigustamata. See võiks raskendada halduskulude olukorda, kuna nende istungjärkude ettevalmistamiseks tehakse kogu aasta vältel makseid seoses nii tööruumide kui ka personaliga.\nArvukad kodanikualgatused, millest vähemalt üks on kogunud üle miljoni allkirja enamikust liikmesriikidest, nõuavad Euroopa Parlamendi peakorterite duaalsuse likvideerimist. On aeg, et parlamendi ja nõukogu juhtkond seda olukorda arutaks, et kehtestada meie institutsioonile vaid üks peakorter.\nNiels Busk (ALDE), Anne E. Jensen (ALDE) ja Dan Jørgensen (PSE), kirjalikult. − (DA) Meie, Taani liberaalpartei (Venstre) esindajad Euroopa Parlamendis, oleme hääletanud Fraktsiooni Iseseisvus ja Demokraatia liikmete härra Schlyteri ja Jens-Peter Bonde muudatusettepaneku 8 tagasilükkamise poolt. Venstre toetab reisikulude hüvitamise reformi, et kõik mõistlikud ja vajalikud reisikulud tagasi makstaks. See on siiski juba otsustatud uue liikmete statuudiga, mida hakatakse rakendama 2009. aastal.\nHärra Bonde ettepanek polnud läbi mõeldud ning rikub praegust statuuti.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin 2008. aasta eelarve nende jaotiste poolt.\n– Itälä raport (A6-0394/2007) ja Virrankoski raport (A6-0397/2007)\nBrian Simpson (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin 2008. aasta eelarveprojekti käsitlevate raportite poolt, kuid tegin seda väga raske südamega, kuna paistab, et see kulukas tsirkus – meie pidevad käigud Strasbourgi – endiselt jätkub.\nOn eriti liigutav, et hääletame Strasbourgi istungjärkude jätkamise poolt just samal päeval, mil Air France on otsustanud jätta mõned meie liikmetest plindrisse või vähemalt ebamugavasse olukorda mõnede oma töötajate streigi tõttu.\nMartin Luther King ütles kord: „Mul on üks unistus”. Ka minul on unistus; ja see unistus on, et ühel päeval on sellel parlamendil ainult üks peakorter, kus tegutseda, ning Strasbourgi tsirkus lõppeb ära.\n– Estevese raport (A6-0356/2007)\nCarlos Coelho (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Tuleb teha ühiseid jõupingutusi, et püüda parandada õigusemõistmise kvaliteedistandardeid ja mõjusust.\nSee on siiski väga tundlik ja mitmekülgne valdkond, mis tõstab esile vajadust usalduse tugevdamiseks, et võimaldada lõplike kohtuotsuste vastastikust tunnustamist, andes sellega oma panuse Euroopa kohtukultuuri järkjärgulisse arendamisse.\nMa toetan proua Estevese suurepärast raportit, mille eesmärk seoses otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte tugevdamisega on suurendada karistuse saanud isikute väljavaateid uuesti ühiskonda integreeruda, otsides samal ajal võimalusi parandada ohvrite kaitset ja hoida ära retsidivismi.\nSelle raamotsusega püütakse sätestada eeskirju, mille kohaselt liikmesriik peab oma pädevuse piires jälgima ja järelevalvet teostama vabadusekaotuseta meetmete üle (täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja lisakaristuste täideviimisega seotud otsused), mis on määratud teistes liikmesriikides tehtud kohtuotsustega.\nMa loodan, et Portugali eesistumise ajal saab see esilekerkinud küsimus lahendatud ning aasta lõpuks võib saavutada üldise kokkuleppe.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle raporti poolt, milles sätestatakse viisid süüdimõistetud isikute taasintegreerimiseks ühiskonda, pakutakse paremat kaitset ohvritele ning abi asjakohaste karistuste jõustamiseks, kui õigusrikkuja ei ole alaline elanik.\n– Varvitsiotise raport (A6-0362/2007)\nBruno Gollnisch (ITS), kirjalikult. – (FR) Kui üldse leidub mingit tundlikku teemat, siis kindlasti on see kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. On fakt, et praegune Euroopa kriminaalõigus ei ole standardne – tegelikult on see sellest kaugel. Eri riikides pole mitte ainult erinevad õiguslikud traditsioonid, vaid ka erinevad kriminaalseadused. Liikmesriikide kriminaalõigus-süsteemid peegeldavad nende vastavat identiteeti.\nKriminaalõiguse erinevuse kohta riigi tasemel on palju mitmekesiseid näiteid. Näiteks sõnavabaduse kaitse ja määratlus, mida sõnavabaduse rikkumine tegelikult tähendab, on eri riikides märkimisväärselt erinev. Seepärast oleks väga ohtlik nõuda, et ühes riigis kasutatavat karistust tuleb automaatselt rakendada ka teises: ohtlik mitte ainult neile, kes seaduse eest vastust kannavad, vaid õigusnormidele üldiselt.\nSeega peame siin muidugi väga ettevaatlikult käituma, sest praegu on võimatu tagada teatavate ühiste põhistandardite kohaldamist kriminaalmenetluse seaduses. Ma pean eelkõige silmas, et austataks ne bis in idem põhimõtet, õigust ka tegelikule, mitte ainult formaalsele kaitsele ning muidugi ohvrite õigusi.\nOn kaks kõige põhilisemat põhimõtet, mida tuleb alati täita ja järgida – vastasel korral lakkavad õigusnormid eksisteerimast. Need põhimõtted on õiguspärasus ja õiguskindlus.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Nagu raportis sedastatakse, kiitis 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu heaks vastastikuse tunnustamise põhimõtte kui „õigusalase koostöö nurgakivi nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades Euroopa Liidus”.\nAasta hiljem kiitis Euroopa Ülemkogu heaks meetmeprogrammi, mis keskendus sellele põhimõttele, see tähendab vastu võtta lõplike karistuste vastastikuse tunnustamise mehhanismid ning laiendada liikmesriigi elanike suhtes põhimõtte kohaldamist seoses süüdimõistetud isikute üleandmisega.\nSeejärel seadis Haagi programm uued eesmärgid, eriti seoses „terrorismivastase võitlusega”, et edasi arendada selle liikmesriikide suveräänsuse keskse valdkonna ühiskonnastamist.\nKõnealust ettepanekut silmas pidades ja nagu meie fraktsioon on rõhutanud, teeb muret see, et raportis sätestatakse, et „olenemata vajadusest süüdimõistetud isikule asjakohast kaitset pakkuda, ei tohiks tema kaasamine menetlusse olla kauem peamiselt kõigil juhtudel tema nõusoleku taotlemine kohtumõistmise üleviimiseks teise liikmesriiki tema identifitseerimise ja langetatud kohtuotsuse jõustamise eesmärgil”, eriti kui meil ei õnnestu näha, mismoodi see põhimõte on kooskõlas raamotsuse eesmärgiga: aidata süüdimõistetud isiku rehabiliteerimisel.\n– Sudre raport (A6-0405/2007)\nGöran Färm ja Inger Segelström (PSE), kirjalikult. − (SV) Meie, Rootsi sotsiaaldemokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis, hääletasime selle raporti poolt. See leping on samm õiges suunas. Kalavarusid ja kohalike elanike elamistingimusi käsitleva lepingu tagajärgede järelevalvele esitatakse kõrgemaid nõudmisi. Nüüd on oluline lepingu mõju nõuetekohaselt jälgida.\nHääletasime siiski muudatusettepaneku 7 vastu. Me toetame täielikult kavatsust anda panus kalanduse jätkusuutlikku arengusse, mis on ka uue kalanduslepingu eesmärk. Leping ei tohi kaasa tuua kahjulikke tagajärgi kalandusele ega ka Madagaskari elanikkonnale. Teisest küljest ei saa me toetada lepingut, mis viivitamata kehtetuks tunnistatakse, kui see toob kaasa kahjulikke tagajärgi. Me arvame, et ühiskomitee, mis moodustatakse lepingu ülevaatamiseks, on parem lahendus tagamaks, et lepingut täidetaks ning mis oleks kasulik nii mõlemale lepinguosalisele kui ka keskkonnale. Leping arutatakse uuesti läbi, kui saab ilmseks, et see toob kaasa kahjulikke tagajärgi.\nMe oleme selle fakti poolt, et suuremat osa kuludest finantseeritakse Euroopa vahenditest, mida toetatakse lepinguga. Arvame siiski, et eesmärgiks peab olema, et kogu leping oleks isemajandav.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Sellele partnerluslepingule kirjutati alla kuue aasta pikkuseks pikendatavaks ajavahemikuks alates 1. jaanuarist 2007, kusjuures Portugal saab seitse püügivõimalust triivõngejadaga kalapüügilaevadele, mis on ühe püügilitsentsi võrra rohkem kui eelmise lepinguga.\nMuuhulgas on lepingus sätestatud, et vähemalt 20 % iga aluse meeskonnast peab koosnema AKV riikide (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide) kodanikest. Selles sätestatakse ka eeskirjade kohaldamine, mis sisalduvad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööpõhimõtete ja -õiguste deklaratsioonis, millega nähakse kohustuslikult ette ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhus tunnustamine, samuti diskrimineerimise likvideerimine seoses töö saamise ja kutsealale pääsemisega. Lepinguga on ka ette nähtud, et meremeeste palgad tuleb kindlaks määrata läbirääkimisega laevaomanike ja kalurite või nende esindajate vahel, ning tunnustatakse „päritoluriigi põhimõtet”, mis toob sisse sügava ja ebaõiglase võrdsusetuse aspekti.\nSee protokoll suurendab laevaomanike panust 40 % võrra, tõstes selle 25 eurolt tonni kala kohta 35 eurole, vähendades seega ühenduse rahalist toetust, mis ei ole meie arvates vastuvõetav.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle raporti poolt, millega kiidetakse heaks EÜ ja Madagaskari vaheline partnerlusleping kalandussektoris. See on tuunipüügileping, millega vastavalt aluste kolmele kategooriale antakse kalapüügivõimalused Hispaaniale, Prantsusmaale, Itaaliale, Portugalile ja Ühendkuningriigile. See pakub ELi alustele kalapüügiressursse, võimaldades samas Madagaskaril saada sissetulekut kalavarude eest, mille kasutamiseks tal endal puudub tehniline võimsus.\n– Fernandese raport (A6-0404/2007)\nLuis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca ja Manuel António dos Santos (PSE), kirjalikult. − (PT) Me hääletasime raporti vastu, protesteerides viisi vastu, mismoodi komisjon teeb selle lepingu alusel ettepaneku kalapüügivõimaluste jagamiseks liikmesriikide vahel.\nVastupidiselt sellele, mis on alati toimunud seda tüüpi lepingutega, teeb komisjon ettepaneku rikkuda üldpõhimõtet, mis on alati olnud peamine vahend õigluse ja liikmesriikide vahelise võrdsuse tagamiseks, ning praktikas ka nendevaheline vaikiv kokkulepe.\nMe oleme arvamusel, et selle põhimõtte järgimata jätmine praegusel juhul on arusaamatu ja vastuvõetamatu.\nHääletasime siiski muudatusettepaneku 8 vastu. Me toetame täielikult kavatsust anda panus kalanduse jätkusuutlikku arengusse, mis on ka uue kalanduslepingu eesmärk. Leping ei tohi kaasa tuua kahjulikke tagajärgi kalandusele ega ka Mosambiigi elanikkonnale. Teisest küljest ei saa me toetada lepingut, mis viivitamata kehtetuks tunnistatakse, kui see toob kaasa kahjulikke tagajärgi. Me arvame, et ühiskomitee, mis moodustatakse lepingu ülevaatamiseks, on parem lahendus tagamaks, et lepingut täidetaks ning mis oleks kasulik nii mõlemale lepinguosalisele kui ka keskkonnale. Leping arutatakse uuesti läbi, kui saab ilmseks, et see toob kaasa kahjulikke tagajärgi.\nMe oleme selle fakti poolt, et suuremat osa kuludest finantseeritaks Euroopa vahenditest, mida toetatakse lepinguga. Arvame siiski, et eesmärgiks peab olema, et kogu leping oleks isemajandav.\nEmanuel Jardim Fernandes (PSE), kirjalikult. − (PT) Hoidusin oma raporti hääletamisest, sest kuigi ma tunnistan lepingu sõlmimise pakilisust ja pean seda ettepanekut positiivseks osas, mis puudutab kalapüügilubade jaotamist, ning võttes arvesse, et pole võimalik seda muuta, mis on nõukogu ja komisjoni vastutusel, ei ole ma mingil juhul nõus, et jäetakse täitmata suhtelise stabiilsuse põhimõte, mis eelmistes lepingutes on alati prevaleerinud.\nSamuti on mul kahju, et võimalike juriidiliste kaalutluste tõttu ei ole võimalik esitada mitmesuguseid õiguslikke muudatusettepanekuid lepingu sätetesse, millega püüda ühest küljest tugevdada Mosambiigi kodanikuühiskonda ning võimaldada kalurite aktiivset osavõttu tuleviku lepingute ettevalmistamisest ning teisest küljest optimeerida asjaomaseid kutsekategooriaid käsitlevaid rahvusvahelisi eeskirju, nimelt seoses AKV riikide meremeeste miinimumpalga eeskirjade kindlaksmääramisega.\nMa tundsin, et selles valdkonnas olid Euroopa Parlamendi poliitilised volitused piiratud, ning esitasin seetõttu teistsugused muudatusettepanekud – mida pidasin seadustele vastavaiks – püüdes parandada parlamendile edastatud teavet ning nõudes parlamendilt ja nõukogult raporti esitamist lepingu kohaldamise kohta protokolli kehtimise viimasel aastal ja enne, kui selle uuendamisel on uus leping sõlmitud.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Me ei saa selle kalastuslepingu poolt hääletada, sest me arvame, et sellega kehtestatud kalapüügivõimaluste jaotus eri liikmesriikide vahel on ebaproportsionaalne ja ebavõrdne, kuna ei kaitse Portugali õigustatud huve.\nPartnerlusleping EÜ ja Mosambiigi vahel jõustus 1. jaanuaril 2007 viieks aastaks ning suurendab eelmise lepinguga võrreldes 2000 tonni võrra ühenduse kvooti tuuni ja selle lähedaste liikide püüdmiseks.\nEelmise lepingu puhul oli ulatus, millega Portugal kasutas oma kalapüügiõigusi (viis), üsna kõrge, mispärast Portugal taotleski üheksat litsentsi triivõngejadaga kalapüügilaevadele pluss jätkuvaid võimalusi külmutustraaleritele süvamerekrevettide põhjalähedaseks püügiks. Anti aga ainult seitse tuunipüügilitsentsi.\nLitsentside endist jaotust ja suhtelise stabiilsuse põhimõtte (mitte)austamist silmas pidades ning kalapüügivõimaluste suurenemist arvesse võttes, toob see uus leping kaasa silmatorkava tasakaalustamatuse: Portugal saab juurde ainult kaks litsentsi, samas kui muud liikmesriigid saavad 16 (Prantsusmaa) ja 13 (Hispaania).\nKui nõukogu otsused vajaksid ühehäälsust, ei oleks seda juhtunud.\nSellepärast me hääletame vastu.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle ühemõttelise raporti poolt, mis toetab määruse ettepanekut ühenduse ja Mosambiigi vahelise uue partnerluslepingu sõlmimiseks kalandussektoris. Lepingule on alla kirjutatud viie aasta pikkuseks perioodiks jõustumisest alates (see on uuendatav) ning see annab kalapüügivõimaluse Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugali ja Ühendkuningriigi alustele.\n– Hans-Peter Martini raport (A6-0353/2007)\nIlda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Ettevõtlusregistrite määruse (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93), millega koostatakse statistika Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtete kohta, nimelt andmed nende arvu, tüübi, suuruse, struktuuri ja teiste näitajate kohta, eesmärk oli ELi poliitikategijatele usaldusväärseid statistilisi andmeid pakkuda.\n1. juunil 2006 toetas Euroopa Parlament oma esimesel lugemisel komisjoni ettepaneku põhisisu, tehes 22 muudatusettepanekut, mis keskendusid halduskoormuse teemale, konfidentsiaalsete andmete edastamise tingimuste selgitamisele ning sisaldasid lõpuks rea tehnilist ja keelelist laadi muudatusi. Oma 21. mai 2007. aasta ühises seisukohas kinnitas nõukogu kõik parlamendi 22 muudatusettepanekut.\nNüüd on bürokraatlik venitamine tekitanud siiski protsessis lisaraskusi, mis venivad siiamaani, tuues kaasa suuri kulusid, mida raportöör on õigusega hukka mõistnud.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle raporti poolt, sest see aitab parendada ELi statistilise süsteemi neid osi, mis hõlmavad teaberegistreid liidus tegutsevate ettevõtete kohta.\n– Resolutsiooni ettepanekud: (B6-0400/2007)\nOle Christensen, Dan Jørgensen, Poul Nyrup Rasmussen, Christel Schaldemose ja Britta Thomsen (PSE), kirjalikult. − (DA) Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni Taani liikmed on hääletanud sööda ja toidu hindade tõstmist käsitleva parlamendi resolutsiooni poolt.\nDelegatsioon arvab, et on tarvis keskenduda sööda ja toidu hinnatõusule. Delegatsioon ei jaga siiski arvamust, nagu oleks hea, et ELi põllumajandusministrid otsustasid hiljuti peatada maa kasutusest kõrvaldamise kohustuse 2008. aastaks.\nGöran Färm ja Inger Segelström (PSE), kirjalikult. − (SV) Meie, Rootsi sotsiaaldemokraadid, oleme otsustanud hääletamisest hoiduda alates resolutsioonist RC B6-400/2007 kuni suulise vastamise küsimuseni B6-0321/2007 sööda ja toidu hindade tõstmise kohta, kuna me arvame, et resolutsioon tekitab kahtlusi seoses ELi põllumajandusettevõtjate majandusliku olukorraga.\nTeravilja- ja toiduhindade tõstmine on põllumajandusettevõtjatele soodne ning võib pakkuda parema võimaluse ELi põllumajandussektori ümberkujundamiseks.\nLisaks peab põllumajandus, nagu muudki sektorid, tegelema teatavate muutustega nõudluses.\nTeisest küljest jagame me resolutsioonis võetud seisukohti biokütuste kohta, suure toiduhindade tõusu kohta turustussektoris ning toiduainetega kindlustamatuse kohta maailmas.\nIlda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Toiduainete hiljutine hinnatõusu põhjuseks on peamiselt järjestikused reformid ühises põllumajanduspoliitikas, sellega poliitikaga soodustatud tootmise lõpetamine ning selle tulemusena paljude väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete kadumine. Mittearvestamine liikmesriikide konkreetse tegevusega, kes pööravad rohkem tähelepanu suurte põllumajandusettevõtete ja rahvusvaheliste toiduainete turustajate huvidele ning läbirääkimistele kaubanduse liberaliseerimise üle WTO sees, on aidanud muuta põllumajandustegevuse aluseid, viies languseni valmistoodangus.\nPõllumajandustoodete kasutamine muuks otstarbeks kui toiduks, eriti biokütuste tootmiseks, mida püütakse prioriteediks muuta, ei aita samas põllumajandustegevust arendada, vaid otse vastupidi, võib toiduainete tootmise asendada, avaldades seega negatiivset mõju toidumajanduse sõltumatuse kaitsele.\nSeetõttu arvame, et on oluline ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid ümber hinnata, et suurendada toiduainete valmistoodangut, toetada väikesi ja keskmise suurusega põllumajandus- ja loomakasvatusettevõtteid ning muuta mõõdukamaks tarbijahinnad, tugevdades sekkumismehhanisme ja tagades asjakohased sekkumishinnad.\nMairead McGuinness (PPE-DE), kirjalikult. − Ma toetasin resolutsiooni ühisettepanekut sööda ja toidu hinnatõusu kohta, mis käsitleb märkimisväärset nihet toorainehindades ELis ja ülemaailmselt.\nHääletasin ka muudatusettepanekute 1, 2, 3, 4 ja 5 poolt, mis tegelevad söödalisandite GM küsimusega. Need muudatusettepanekud valgustavad turu tegelikku olukorda ning rõhutavad üksnes fakti, et märkimisväärsed kogused maisi ja soja, mida on ELis sööda tootmiseks juba kasutatud, on GM päritolu.\nNeed muudatusettepanekud käsitlevad ka raskusi seoses loomasööda GM komponentide lubamisega. Selline olukord mõjutab ELi karjakasvatajate konkurentsivõimet ning viib paradoksaalse olukorrani, kus ELi tarbijad ostavad liha ja loomakasvatussaadusi kolmandatest riikidest, mis kasutavad GM sööta.\nNeed muudatused on vajalikud, et rõhutada ELi vastuolulist suhtumist GMisse ning vajadust avalikuma arutelu järele selles küsimuses.\n– Kacini raport (A6-0325/2007)\nRoberta Alma Anastase (PPE-DE), kirjalikult. − (RO) Hääletasin selle raporti poolt lootuses, et sel on otsustav mõju Serbia otsusele jätkata demokraatlikke reforme ja Euroopa standardite järgimist, eelkõige vähemuste õiguste austamise valdkonnas.\nKuigi raportis tervitatakse olukorra suhtelist paranemist, ei paku see ikka veel vajalikke tingimusi tõeliseks rahvustevaheliseks kooseluks ja vastastikuseks austuseks ning vähemuste õiguste ilmselge rikkumise juhtumid on endiselt arvukad ja tõsised. Praegu viitan ma konkreetsele näitele – see tähendab rumeenia kogukonna ja rumeenia keele kõnelejate õiguste ignoreerimisele Serbias, eriti Valea Timoculuis ja Vojvodinas. Praegu võin ma vaid kahetsusega märkida, et neile on keeldutud andmast keelelisi õigusi või neid õigusi on ignoreeritud, kui rääkida rumeeniakeelsest haridusest või usulisest praktikast.\nSelles osas tuleks Serbiale saata selge sõnum: tõeliselt euroopalikuks saab pidada ainult tegelikult paljurahvuselist Serbiat, mis tagab kogukondade vahelise mõistmise ja vastastikuse austuse.\n– Martensi raport (A6-0375/2007)\nFrank Vanhecke (ITS). – (NL) Härra juhataja, ma hääletasin Martensi raporti vastu. Pean tunnistama, et selles raportis on hulk mõistlikke punkte, kuid minu meelest ei puuduta see Aafrika peamisi probleeme ega saada ka õigeid signaale tulevikuprobleemide, tuleviku väljakutsete kohta, milleks on immigrantide vool.\nMiks ei ole Euroopa Parlamendi raportis võimalik isegi vihjata vaesuse, nälja, turvatunde puudumise ning Aafrika ühiskondlike ja majanduslike probleemide peamisele põhjusele? Peamine põhjus on kontinendi halb valitsemine. Need on korrumpeerunud valitsejad, kes ei hooli usaldusväärsest haldusjuhtimisest, demokraatiast ega inimõigustest, kuid kes oma riikides kulutavad relvadele igal aastal palju rohkem oma kodanikelt varastatud raha, kui nad saavad arenguabist. See on skandaal.\nKa immigratsiooni märguanne on täiesti küündimatu. Esiteks ei saa Euroopa rohkem immigrante vastu võtta ning teiseks on kõrgharidusega inimeste vaestest riikidest Euroopasse immigreerumine tragöödia nende päritolumaadele.\nGöran Färm ja Inger Segelström (PSE), kirjalikult. (SV) − Meie, Rootsi sotsiaaldemokraadid, toetasime seda head raportit. Tuleviku väljakutsetele vastamiseks on tarvis ELi ja Aafrika vahelist partnerlust. Me hääletasime lõike 61 poolt, sest toetame vabakaubandust. Soovime siiski rõhutada, et me ei suuda tekitada kasvu vabakaubanduse kaudu, kui ei investeeri samal ajal haridusse, tervishoidu ja teistesse pikaajalistesse kapitalimahutustesse, mis samuti ilmneb raporti muudest osadest.\nHélène Goudin ja Nils Lundgren (IND/DEM), kirjalikult. − (SV) On selge, et seksuaal- ja reproduktiivtervis on äärmiselt oluline teema. Seetõttu ei tohiks Euroopa Parlament ära kasutada naiste ja laste heaolu katsetes laiendada oma autoriteeti, nagu on näha raporti lõikes 77. Pealegi töötab nende küsimustega praegu ÜRO pädev õiguspärane asutus.\nVõttes arvesse käesolevas istungisaalis olevaid ebameeldivaid suundumusi, kui paljud parlamendiliikmed aktiivselt vastustavad seksuaal- ja reproduktiivtervist nii liidu siseselt kui ka mujal, oleks suur tragöödia, kui Euroopa Parlamendile selles suhtes rohkem võimu antaks.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kuigi see raport hõlmab aspekte, mida me peame positiivseks, ei õnnestu tal tungida ELi-Aafrika suhete tõelise olemuseni, jättes välja või hiilides mööda nende peamistest ülesannetest ja strateegilistest eesmärkidest.\nKõige rabavam näide on vast vaikimine NATO/USA/ELi algatuste teemal seoses Aafrikaga, näiteks sõjaväeliste eriüksuste loomine (USA/AFRICOM), sõjaväeliste manöövrite korraldamine (NATO) või peamiste ELi jõudude kasvav sõjaväeline kohalviibimine („rahukaitsemehhanismis”, sõjaväelised missioonid).\nRaport sisaldab ka aspekte, mis avavad uksi sekkumisele – maskeeritud „humanitaarseks”, „konfliktide ohjamiseks” või „heaks valitsemistavaks” – ega vaidle vastu „julgeolekustrateegiate” arengupoliitika kasvavale subordinatsioonile, mis soodustab sõdurite pakutavat „arenguabi” või selle fondide kasutamist eesmärkideks, millel pole niisuguse abiga midagi tegemist, eraldades seda vastavalt peamiste jõudude strateegilistele eesmärkidele, nimelt Aafrika tohutute loodusvarade, sealhulgas nafta kontrollimiseks.\nLõpuks, kirjeldades piirangute väärtust, mida ta „majanduskoostöö lepingute” eest kaitseb, kinnitab raport taas, et kaubanduse liberaliseerimise „dogma” on arengu alus.\nELi/Aafrika tippkohtumise toetuseks keeldume me sellisest poliitikast.\nBogusław Liberadzki (PSE), kirjalikult. − (PL) Proua Martens märkis õigusega, et Aafrika ja Euroopa vahelise koostöö arengu aluseks peaks olema arenev demokraatia ja vastastikusel austusel põhinev partnerlus. Oli õige rõhutada ka seda, et partnerid on võrdsed oma õigustelt ja kohustustelt, kuid mitte selles osas, mis on seotud nende integratsioonitasemega või juurdepääsuga sellele, ning finants-, tehniliste ja inimressursside arengutasemega.\nMa nõustun sellega, et meie ühine vastutus ning ELi ja Aafrika vahelise koostöö esmaeesmärk oli vaesuse likvideerimine, ning et rahu on keskse tähtsusega tegur kui esimene samm arengu suunas.\nMa usun, et selle raporti vaimu valguses on oluline võtta arvesse Aafrika rahva tegelikke vajadusi: tagada väikestele põllumajandusettevõtjatele korralik töötasu, suurendada kohalikku tootmist, tagada toidu ohutus ja elatusvahendite ohutus ning asutada kohalikud ja piirkondlikud turud.\nKarin Scheele (PSE), kirjalikult. − (DE) Peale oluliste arutelude ebaausa kaubanduspoliitika üle tegeleb ELi ja Aafrika vahelise suhete seisukorra raport ka konfliktide ärahoidmise ja lahendamisega. Seda arvesse võttes tahaksin ma viidata viimasele kolooniale maailmas, viimasele kolooniale Aafrikas, nimelt Lääne-Saharale, mida Maroko on okupeerinud üle 30 aasta. See okupatsioon rikub rahvusvahelist seadust ning sellega kaasnevad ilmselged inimõiguste rikkumised. Kui me võitleme Saharawi rahva inimõiguste ja nende enesemääramisõiguse kaitsmise eest, siis kuuleme tihti, et oleme asunud Saharawit pooldavale seisukohale. See on kohutav suhtumine, sest meie ainus eesmärk on toetada inimõigusi ja rahvusvahelist seadust. Kõik Euroopa institutsioonid peaksid olema sellele asjale pühendunud, mitte ainult järgima liikmesriikide majandushuvisid. Euroopal on tarvis omaks võtta usaldusväärne diktatuurivastane hoiak. Hukkamõistvad sõrmeviibutused mõnede väheste valitud diktatuuride suunas kahjustavad liidu usaldusväärsust rahusobitajana ning tulevad kahjuks ka neile, kes kannatavad rõhumise all ning taluvad iga päev oma inimõiguste eiramist.\nAndrzej Jan Szejna (PSE), kirjalikult. − (PL) Tahaksin hääletada proua Martensi ELi-Aafrika suhteid käsitleva raporti poolt.\nTuleks arendada Euroopa Liidu ja Aafrika riikide vahelise koostöö ühisstrateegiat, mis peaks põhinema vastastikusel austusel ning ühistel, selgelt määratletud põhimõtetel ja väärtustel. Peame võtma Aafrika poole seisukoha kaalumisele ning keskenduma eelkõige arenguteemale, samuti millenniumi arengueesmärkide saavutamisele, nagu näiteks ühtlane kasv ja areng, vaesuse likvideerimine ning toetus hariduse ja tervisekaitse vahenditele juurdepääsu võimaldamisele.\n– Resolutsiooni ettepanek: (B6-0429/2007)\nGöran Färm ja Inger Segelström (PSE), kirjalikult. (SV) − Meie, Rootsi sotsiaaldemokraadid, toetasime raportit, mis on hea. Me hääletasime siiski muudatuse 1 vastu, millega lubatakse kassettlahingumoona kasutamine kahel kindlal juhul. Me otsustasime selle vastu hääletada, sest mõistame hukka kassettlahingumoona kasutamise igal juhul, mitte ainult erijuhtumitel.\nHélène Goudin ja Nils Lundgren (IND/DEM), kirjalikult. − (SV) Pole mingit kahtlust, et kassettlahingumoon on väga julm relvastussüsteem, mis põhjustab tsiviilelanikkonnale suuri kannatusi. Seetõttu on väga masendav, et Euroopa Parlament kasutab ära nii olulist küsimust oma huvides, et kiirendada Euroopa Ühendriikide loomist.\nKeeld seda tüüpi relvadele tuleb kehtestada ülemaailmselt ÜRO kaudu ja rahvusriikide algatusel, mitte Euroopa Parlamendi poolt.\nSellepärast hääletasime me täna hääletusele pandud resolutsiooni vastu.\nPedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Eelmise aasta 17. septembril kutsus ÜRO oma liikmesriike üles võtma viivitamatult kassettlahingumoona kasutamise kohutavat mõju käsitlevaid meetmeid, mis lõppkokkuvõttes viiksid rahvusvahelise humanitaarõiguse õiguslikult siduva dokumendi sõlmimiseni, mis keelaks sellise laskemoona kasutamise, väljatöötamise, tootmise, ladustamise ja ümberpaigutamise.\nÜRO nõuab sellise laskemoona praeguste varude hävitamist, palub ohu vähendamist ja ohvriabi tegevusi ning kutsub liikmesriike üles sellise laskemoona kasutamise ja ümberpaigutamise peatamisele, kuni vastav õigusakt on vastu võetud.\nNagu see resolutsioon sedastab, on dokumenteeritud, et 98 % kõnealuste pommide ohvritest on tsiviilelanikkond, mis põhjustab õnnetusjuhtumite ja vigastuste kõrge ja julma taseme, eriti laste hulgas.\nSiiski hääletas Euroopa Parlamendi enamus selle vastu, et lubada kassettlahingumoona kasutamist nõndanimetatud koalitsioonivägede vastu Afganistanis ja Iraagis ning Iisraeli vägede poolt Liibanonis.\nRelvastumisvõidujooks tuleb äärmiselt kiiresti peatada. Massihävitusrelvad, kassettlahingumoon, vähendatud uraanisisaldusega relvad ja fosformürsud tuleb otsekohe keelustada.\nSeepärast me toetame seda resolutsiooni.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle resolutsiooni poolt, mis kinnitab rahvusvahelise humanitaarõiguse (IHL) tugevdamise vajadust, kuna seda kohaldatakse kassettlahingumoona suhtes ning selle kasutamise, tootmise, üleviimise ja ladustamise üldise keelu kiirendatud korras vastuvõtmisele rahvusvahelisel tasandil. Üldkogu on ka teatanud, et toetab kindlalt 2007. aastal käivitatud Oslo protsessi.\n– Cappato raport (A6-0341/2007)\nRyszard Czarnecki (UEN). - (PL) Härra juhataja, tahaksin seletada oma hääletamist härra Cappato raporti kohta ning ühtlasi selgitada, miks fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest hääletamisest hoidus. Mina hääletasin vastu, kuna ma arvan, et see on väga vastuoluline mõte. Narkootikumid on Afganistani põhiline tegevusala ning püüd kontrolli all hoida isegi mingit osa meditsiiniliseks otstarbeks ettenähtud tootmisest on enam kui küsitav. Sel põhjusel hääletasin ma ettepaneku vastu.\nCarlo Fatuzzo (PPE-DE). - (IT) Härra president, daamid ja härrad, see, mille kohta härra Cappato on ettepaneku teinud ja mida oma raportiga saavutanud, töötab eksperimentide kasuks muuta kriminaalse kasutusega oopiumi tootmine Afganistanis meditsiinilise kasutusega oopiumi tootmiseks, mida kasutatakse patsientide raviks.\nPean ütlema, et hääletasin vastu, kuna põllul töökalt kasvatatavad magunad on tõeline alguspunkt surmadele ja kuritegudele, mida sooritavad need, kes teadlikult või ebateadlikult on langenud sellesse inimkonna kohutava nuhtluse võrku.\nMinu arvates petavad need, kes selle raporti poolt hääletasid, ennast mõttega, et midagi, mida praegu tehakse ebaseaduslikult, see tähendab oopiumi kasvatamist Afganistanis, saab kaotada seda lihtsalt lubades ja selle kasutamist heaks kiites kasulikuks otstarbeks.\nRichard Howitt (PSE), kirjalikult. − Euroopa Parlamendi leiboristlik fraktsioon ei saa seda resolutsiooni toetada, kuna selle olemuseks on ettepanek edendada oopiumikasvatust Afganistanis. See käib otse vastu Afganistani valitsuse poolt rahvusvahelise kogukonna toetusel võetud jõupingutustele, samuti käib see vastu 80 % Afganistani rahva soovile – oopiumitööstus toidab Talibani ülestõusnuid. Me tahame tähelepanu juhtida sellele, et Afganistani oopiumivabade provintside arv on selle aasta jooksul kahekordistunud.\nMe hääletasime lõigete 1a ja 1b originaaltekstide vastu, kuna meil on tugev tunne, et Euroopa Parlamendil pole mingit osa nende projektide edendamises, mis julgustavad oopiumi tootmist Afganistanis.\nMe hääletasime selle raporti vastu eespool nimetatud põhjustel ning ühtlasi sellepärast, et see ettepanek põhineb faktiliselt ebakorrektsel eeldusel, et meditsiinilise kasutuse oopiumipreparaatidest on ülemaailmne puudus. Rahvusvaheline Narkootikumide Kontrollinõukogu (INCB) on sedastanud, et lubatud oopiumipreparaatide ületootmine alates 2000. aastast on viinud selleni, et tootvate riikide laovarud “võivad katta kahe aasta nõudluse”.\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle raporti vastu. Maailmas ei ole puudust meditsiiniliseks otstarbeks kasutatava oopiumi järele ning Afganistani julgeolekuolukord ei tundu olevat väga soodus meditsiiniliseks otstarbeks kasutatava oopiumi turvaliseks tootmiseks ja kogumiseks.\n– Lechneri raport (A6-0371/2007)\nDavid Martin (PSE), kirjalikult. − Ma hääletasin selle raporti poolt. Selle lisa on toiming, mille kaudu võlausaldaja saab pöörduda kohtu poole, et külmutada pangaarve, vältimaks taotletava summa omandamist kellegi teise poolt. See mõjutab tasakaalu võlausaldajate võlgade tagasisaamise õiguste ning võlgnike asjakohase kaitse sätete vahel. See ei lähe vastuollu riiklike seadustega ning võiks moodustada asjakohase menetluse, mis on kättesaadav kogu ELis.\n– Sbarbati raport (A6-0301/2007)\nIlda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Tegevusregistri andmed näitavad, et 2006. aastal sai ombudsman 3830 kaebust. Ombudsman tundis siiski, et nendest juhtumitest kuuluvad tema tegevusvaldkonda ainult 21,5 %, millest 258 kohta algatas ta uurimise. 2006. aastal viis ombudsman läbi kokku 582 uurimist, millest 315 olid käimas juba 2005. aastal ja üheksa alustatud ombudsmani omal algatusel.\nHuvitaval kombel oli eelmistel aastatel institutsiooniliseks asutuseks just komisjon, kellega seoses tehti 66 % järelepärimiste koguarvust (387). Sellele tulemusele järgnes Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) 13 %-ga ning seejärel Euroopa Parlament 8 %-ga.\nKõige levinum kaebus oli läbipaistvuse puudumine, sealhulgas informatsiooni andmisest keeldumine (25 %), millele järgnes ebaõiglus või võimu kuritarvitamine ning haldusomavoli muud juhtumid. Siiski on ka ombudsman ise märkinud, et paljudel juhtudel pole ta kriitilised märkused selget mõju avaldanud, kuid on kahtlemata siiski olnud hoiatuseks, et probleem on olemas, ning et parlament peaks seetõttu sellele asjakohast tähelepanu pöörama.


VÕRKPALLISTUUDIO | Kaotus Lätile ja kurvad teated tervise vallast. Kas Eesti peaks tegema julge vangerduse? - Delfi Sport\nVÕRKPALLISTUUDIO | Kaotus Lätile ja kurvad teated tervise vallast. Kas Eesti peaks tegema julge vangerduse?\nAllik audis, Täht küsimärgi all, Tammearul randmepõrutus\nKarli Allik lahkust platsilt kanderaamil.\nMeeleolud Saku suurhallis EM-finaalturniiri avamängu järel Lätiga olid Eesti leeris sama mustad kui meie saate logo. Milliseid järeldusi peaksime 1:3 allajäämisest lõunanaabritele tegema ja kuidas sellest olukorrast juba laupäeval auga välja tulla?\nParaku pole sõnumid koondise seest positiivsemad ka mõne mehe tervislikku seisundit silmas pidades. Põlve vigastanud Karli Alliku turniir näib olevat lõppenud ning kahtlane on ka Robert Tähe tulevik. Mida sellises seisus teha? Kas Oliver Venno tuleks Slovakkia vastu nurgaründajaks liigutada, mis lubaks platsile tuua ka Renee Teppani?\nPärast saate lindistuse lõppu saime kinnituse, et raskelt põlve vigastanud Allik niipea platsile ei tule. "Robi puhul vaatame päev korraga, nagu oli ka enne Läti mängu. Temaga on seis samasugune, nagu viimasel ajal on olnud," kommenteeris koondise füsioterapeut Siret Kalbus. Lisaks tegi endale kukkudes häda nurgaründaja Märt Tammearu. "Märdil on randmepõrutus. Luud on terved," sõnas Kalbus.\nKiidunurgas võtame mütsi maha Eesti Võrkpalli Liidu ja suurhalli kogunenud publiku ees ning kutsume ühtlasi kõiki, kel võimalik, laupäevaks sammud saali seadma.\nMilliseid märke Avo Keel enne turniiri silmas pidas ja kuidas oma ennustust pärast mängu tagantjärele põhjendas?\nSaatejuhid on Märt Roosna ja Gunnar Leheste, eksperdi rollis Martti Juhkami.\nSaated saab kuulata ka Google'i ja Apple'i podcasti rakendustest, Spotifyst, iTunesist ja mujalt!


Selline näeb Mass Effect Andromeda välja 4K-s. Vist. - Level1\nEelmisel nädalal toimunud PlayStationi pressikonverentsil näidati muuseas ka esmakordselt Mass Effect: Andromeda mängupilti täies hiilguses. See tähendab, et enam ei pidanud paarisekundilisi mänguklippe pikkade „siin teevad arendajad tööd“ dokumentaaljuppide vahelt otsima.\nVideoklipp peaks näitama PlayStation 4 Pro 4K võimekust. Ma arvan. Video alguses öeldakse, et kui ma ei vaata seda 4K ekraanil, siis peaksin ma ühe leidma ja alles siis edasi vaatama. Mul vastav ekraan puudub, aga kui kellegil teist on, siis vaadake video ära ja öelge mulle ka, mis seal toimub.\nHalvad naljad kõrvale jättes võin öelda, et esmapilgul meenutas ülalolev klipp oma visuaalse küljega väga palju Destiny’t, eriti just selle kurikuulsa raskusega Raid‘e. Kindlasti ei ole antud video piisav, et mingisuguseid põhjapanevaid ennustusi või otsustusi teha. Küll aga võib pead kratsima panna EA kinnitus, et Andromeda ei suuda PlayStation 4 Pro-st paremat kaadrisagedust välja võluda – mõlemad Sony konsoolid jooksutavad mängu lukustatud 30 kaadril sekundis.\nUue kosmoserollika puhul näeme, kuidas Bioware liigub eemale üksiku kangelase struktuurist, sest Andromeda peategelaseks ei ole mitte mängija poolt vabalt ülesehitatav Shepard, vaid õde ja vend, kel perekonnanimeks Ryder. Mängija valib uut seiklust alustades kumba ta juhtida soovib, teine aga ei kao kuhugi, vaid on universumis omadel rännakutel. Seda teades on ülimalt tõenäoline, et õe ja venna teed mängus ühel hetkel ka ristuvad.\nMass Effect: Andromeda jõuab kõikide PC, PlayStation 4 ja Xbox One’i omanikeni järgmisel aastal.


Proovi järele! Nipp, mis aitab pimedatel hommikutel voodist välja saada - Anne ja Stiil\nSaa teada, kuidas ka kõige külmemal talvehommikul voodist energilise ja positiivsusest pakatavana püsti hüpata.\nEnamasti ei ole varahommikutel voodist tõusmine just kõige kergem. Seda eriti, kui õues on pime ja külm talv. Sel ajal tundub voodist duši alla kõndimine kui jäine vastupidavustest. Kui juurde lisada ka rahutu ööuni, on eesootav päev juba eos kombinatsioon pingetest ja kurnatusest.\nMida sa aga arvaksid sellest, kui annaksime teada, et energiat täis varahommikud on väga lihtsasti saavutatavad? Saladus peitub oma loomuliku unerütmi tundmaõppimises. Meil kõigil on see olemas ning see kipub kestma umbes 90 minutit. Seejärel see justkui kerib end algusesse ja algab otsast peale. Võti peitub vaid õiges ajastuses. Kui ärkad unetsükli esimese faasi ajal, siis suudadki voodist heast tujust pakatavana püsti hüpata ning sinust on ühtäkki saanud hommikuinimene.\nMida unetsükkel endast kujutab?\nSee koosneb viiest etapist. Esimene tähendab kerget und, mille ajal justkui hõljume une ja ärkveloleku piiril ning võime kergesti üles ärgata. Teise faasi ajal lõpeb silmade liikumine ning ajutöö aeglustub. Kolmanda ja neljanda faasi ajal töötab aju justkui aegluubis ning viies faas on REM-uni ehk aktiivne uni. Selle ajal suureneb südametöö, tõuseb vererõhk ning lihased on ajutiselt justkui halvatud.\nEkspertide sõnul on just viimane faas halvim aeg kellegi ülesse äratamiseks. Inimestel, kes REM-une ajal ärkavad, võtab kauem aega ümbruskonnaga kohanemine ja nad tunnevad end kauem uimasena. See selgitab, miks vahel ka pärast kaheksat või üheksat unetundi tunneme ärgates nagu me poleks minutitki maganud.\n6 põhjust, miks sa keset ööd äkki üles ärkad 08.11.2017\nKas unetsüklit saab kontrollida?\nParimat unerütmi saab saavutada, kuid selleks on vaja endale tekitada head harjumused. Loo näiteks reegel, et oled igal õhtul voodis kella üheteistkümneks. Ole aga seejuures realistlik, järgides näiteks 85:15 reeglit ehk mine 85 % ajast voodisse täpselt samal ajal ning jäta ülejäänud 15 % kordadeks, mil lähed magama hiljem või varem. Sellise süsteemi juures saad endale juba hea unetsükli luua.\nKa raamatu „The Tiredness Cure“ autor Sohère Roked kinnitab soovitust minna magama õhtul kell 23. „Keha loob enamiku unehormoonist melatoniin kella 22 ja 2 vahel. Seega, kui oled vähemalt voodis pikali kell 23, saavutad hea koguse unehormooni ning sügavama une ja sinu keha suudab end paremini taastada.“\nVõti peitub ka järjepidevuses. Kui lähed alati enam-vähem samal ajal magama, annab see sinu kehale märku, et nüüd on aeg uinuda. Ekspertide sõnul võtab kehal aega 24 kuni 36 tundi, et halvast ööunest toibuda. Seega on loogiline, miks ka päev pärast nõrka und end kurnatuna tunned. Kui see on aga juhtunud, siis tee kindlaks, et jooksid palju vett ja toituksid täisväärtuslikult, piiraksid kofeiini tarbimist ning looksid endale kindla päevakava.\nUnetsükli juures mängivad suurt rolli ka valgus ja pimedus. Tekita koheselt pärast silmade avamist tuppa võimalikult palju valgust, kuid uinudes tee kindlaks, et sinu magamistuba oleks kottpime. Tuletame sulle ka meelde, et võiksid enne uinumist oma telefonist eemale hoida.\nLoe veel: Kuidas telefoniekraanilt kiirgav sinine valgus silmadele liiga teha võib ja kuidas seda leevendada\nMissuguses unetsükli etapis oleks parim üles ärgata?\nIdeaalis peaksid ärkama unetsükli algusfaasides ehk enne, kui keha on täielikult välja lülitunud. Mida teadlikum sa oma unetsüklist oled, seda lihtsam on kehal loomulik rütm tekitada. Eksperdid soovitavad parima unetsükli saavutamiseks kasutada ka spetsiaalseid une jälgimisele suunatud mobiilirakendusi ja nutikellasid, et oma unemustritel silma peal hoida ja võimalikult tervislikud harjumused luua.\nMissugust rolli mängib elustiil?\nStress, kohv, alkohol, hiline söömine, hormoonide kõikumised, hilised õhtud tehnikavidinate ees – need kõik mõjutavad une kvaliteeti. Mitmed uneuurijad on tõdenud, et inimesed annavad endale üha vähem puhkeaega ning igavuse tekkimine on pigem harv nähtus. Kuna aju saab pidevalt stimulatsiooni, mõjub see ajapikku negatiivselt meie toitumisharjumustele ning levinud on kiired ja lihtsad hommikusöögivalikud, kuid kalorirohked õhtusöögid. Sellistel valikutel on otsene mõju unele.\nSoovitatav on veeta võimalikult palju aega värskes õhus, anda endale aega erinevatest ekraanidest puhata ning (ideaalses maailmas) telefoni kasutamine magamistoas täielikult keelata.


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maaelu võrgustikutöö osakond | Maamajanduse analüüsi osakond » Maaeluvõrgustik » Uudised, artiklid (ARHIIV) » 2009 aprill » 22.04.2009\nEST Maaelu võrgustikutöö osakond | Maamajanduse analüüsi osakond Maaeluvõrgustik Uudised, artiklid (ARHIIV) 2009 aprill 22.04.2009\nLEADER jagab esimesi miljoneid\nLEADER-programmi esimese vooru projektitaotlused ületavad käsutada oleva summa kaks ja pool korda.\nÜldse laekus kevadvooru nelja meetmesse 68 taotlust kogusummas ligi 13 miljonit krooni. Käsutada olevat raha on üle viie miljoni krooni.\nMTÜ Kodukant Läänemaa tegevjuht Ene Sarapuu oli esimese taotlusvooruga rahul. ,,Taotlusi ei saa kunagi olla liiga palju ja praegu on neid piisavalt, et oleks, mille hulgast valida," märkis ta.\nEnim, 44, esitati investeeringutaotlusi. ,,Kõik tahavad ehitada, mis on ka kallis tegevus," märkis MTÜ Kodukant Läänemaa juhiabi Indrek Tammoja. Investeeringuiks võib taotleda kuni pool miljonit krooni ja seda ka tehti. Kokku küsiti investeeringuiks 10,5 miljonit krooni toetust. Muudeks tegevusteks ja koolitusteks laekus 24 taotlust kogusummas ligi 2,5 miljonit krooni.\nKõige aktiivsemad taotlejad olid Kullamaa ja Risti vald, kumbki esitas 11 taotlust. Järgnesid Lihula kümne ja Hanila üheksa taotlusega. Tammoja sõnul moodustasid need vallad tubli esineliku. Ridala esitas kuus taotlust, teised vähem.\n,,Kohaliku tähtsusega taotlusi oli 40, maakondlikke 28," märkis Tammoja, kes ei tahtnud enne rahastamisotsuse langetamist esile tõsta ühtegi projekti.\nTaotlejad saavad rahastamisotsuse teada hiljemalt 18. maiks. Edasi tuleb positiivne otsus esitada PRIAle, kes võib 60 päeva jooksul teha oma korrektiivid. ,,Juuli lõpuks või augusti alguseks peaks olema teada lõplik otsus," ütles Tammoja.\nKevadvoorus võeti taotlusi vastu nelja meetmesse: korrastatud ja turvaline elukeskkond; huvitegevus, vabaharidus ja elukestev õpe; paikkonna kultuuritraditsioonid; noored ja tulevik.\n30. aprillist 15. maini saab esitada taotlusi kolme meetmesse LEADER-programmi teise vooru (inimene ja ettevõtluskeskkond; looduskeskkonna ja kohalike loodusvarade parem kasutamine; merega seotud tegevus). Teise vooru toetusraha on üle nelja miljoni krooni.


Parlament kehtestas krediidikulukusele maksimummäära - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nParlament kehtestas krediidikulukusele maksimummäära\nRiigikogu kehtestas kolmapäeval 74 poolthäälega maksimaalse krediidikulukuse määra, milleks hakkab olema kolmekordne keskpanga viimati avaldatud keskmine krediidikulukuse määr.\nKui tarbijakrediidi kulukuse määr ületab Eesti Panga viimati avaldatud viimase kuue kuu keskmist krediidiasutuste poolt eraisikutele antud tarbimislaenude kulukuse määra enam kui kolm korda, on uue seaduse alusel krediidileping tühine.\nSeaduse kohaselt muutub tarbijakrediidileping tühiseks juba pelgalt liiga kõrge krediidi kulukuse määra näitamisega. Eesmärk on tagada, et tarbija ei peaks tarbijakrediidilepingu alusel kandma ebaproportsionaalselt kõrgeid kulusid, näiteks intresse, lepingutasusid ja muud sarnast.\nSeadus näeb ette ka seda, et kiirlaenu puudutavaid vaidlusi ei tohi lahendada vahekohtus ja annab selle õiguse üksnes riiklikele kohtutele. See tagab nõrgema poole õiguste kaitse, välistades olukorrad, kus laenuandja ja vahekohus võiksid omavahel seotud olla.\n"Hinnanguliselt on peaaegu iga kümnes eestimaalane võtnud kiirlaenu ning laenude kogusumma ulatub kümnetesse miljonitesse eurodesse. See näitab, et probleem ühiskonnas on suur, võlglased vajuvad üha sügavamasse laenulõksu ning nende vaesusrisk süveneb," ütles justiitsminister Andres Anvelt möödunud aastal.\n"Riigi kohus on oma inimesi kaitsta, mistõttu töötasime välja ka kiirlaenuturgu ohjeldava eelnõu. See on esimene valitsusest riigikogusse jõudnud eelnõu laenuturu probleemide lahendamise tervikpaketist," lisas ta toona.\nKrediidi kulukuse määra arvutamise aluseks on krediidi kogukulu tarbijale. See hõlmab kõiki kulusid, kaasa arvatud intressi, lepingutasusid, makse ja muid tasusid, mida tarbija on kohustatud seoses laenulepinguga maksma.\n"Kolmekordne määr võeti aluseks, kuna väiksema määra korral ei annaks laenuandjad enam tõenäoliselt väiksemaid laene ja võimalikud laenusummad algaksid näiteks 1000 eurost, mis aga suurendaks inimeste võlakoormat veelgi," rääkis minister.\nEbameeldiv üllatus peale kinnisvara ostu ehk varjatud puudus\nRiigikogu sätestas ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise\nKinnisvara müük majanduslanguse ajal


Kasemahlaga maailma vallutama - Põllumajandusuudised\nSaaremaa perefirma Öselstuff OÜ, kes kaubamärgi Öselbirch all kasemahlajooke toodab, laieneb jõudsalt maailma eri paigus ja seda nii toetuste, kui ühisrahastuse abil. Tänavu on plaan siseneda oma toodetega Saksamaa turule, lisaks ootab USA, Singapur ja Lõuna-Aafrika.\nÖselstuff OÜ üks asutajatest, turundusjuht Anne-Liis Theisen rääkis, et idee kasemahlast jooke teha tulenes ettevõtjate enda harjumisest suviti hapendatud kasemahla heinateo ajal juua. „Vanaema meil Saaremaal alati kogus seda ning kui suveks tema juurde n-ö kolisime, siis võttis ta heinamaale alati oma hapendatud kasemahla kaasa ja pani kadakate alla varju, et siis jahedalt puhkepausidel juua saaks. Nüüd juba vanem olles, tekkis küsimus et miks kasemahla poest osta ei saa? Kuna mina ning mu õde Mirjam, ei ela enam Eestis vaid hoopis vastavalt Saksamaal ja Suurbritannias, siis seda teravam oli see küsimus meie jaoks - siit seda ju ei saa,“ rääkis Theisen ja lisas, et viimaste aastate jooksul on tulnud turule erinevaid pakkujaid kes küll valmistavad jooke värske mahla baasil, aga hapendatud kasemahl on nii Saksa kui Suurbritannia turul täiesti tundmatu. „Otsus lõpuks ettevõte alustada ning kasemahlajooke pakkuda tuli lõpuks erinevate kokkusattumiste tõttu.“\nÖselBirch pakub madala suhkrusisaldusega naturaalselt hapendatud kasemahla ÖselBirch HÄPU ning teisi värskendavaid karastusjooke nii värske kui ka hapendatud kasemahla baasil - mojito ja rabarberi maitsega, värsket mahla väikese supervilja - astelpaju, aroonia või ingveri ja pohla - lisandiga. ÖselBirchi toodang on:\nVähese suhkrusisaldusega ning sobib ka lastele;\nNaturaalne, puhas ja kohalikust toorainest;\nVegan, taimetoit, gluteenivaba, paleo;\nMahl, mida hapendatakse, ostetakse Eesti kasemahlakogujatelt sisse. „Tänapäeval kogutakse seda vooliksüsteemiga, mitte enam nii, nagu meil vanaema seda jätkuvalt isetehtud puidust tilaga kogub. Mahl tuleb küll Eestist kuid täna kahjuks mitte Saaremaalt. Kuigi see oli meie esialgne idee, siis ei ole me veel suutnud leida kogujat Saaremaalt, kellel oleks nii vooliksüsteem kui ka mahesertifikaat,“ selgitas Theisen. „Mahtudega oleme sel aastal veel tagasihoidlikud, kuna me ei ole suutelised liiga suuri riske võtma. Kuigi Saksa turul on kindlasti potentsiaali, siis on siiski liiga keeruline terveks aastaks ette ennustada, palju me mahla koguma peame.“\nPane oma toode lugu rääkima\nHea turundusega saavutab paljugi, abiks toetused ja ühisrahastus. Öselstuffil endal tootmist täna veel ei ole, mahlade tegu ostetakse teenusena sisse, seda eelkõige seepärast, et enda riske vähendada. „Seni oleme investeerinud tootearendusse, mille puhul saime ka EASilt innovatsiooniosaku toetust. Muud investeeringud on läinud toote valmistamisse endasse, digiturundusse ning jooksvate kulude katteks,“ sõnas kasemahla turundaja. „Turunduse juures avastasime väga kiiresti, Kickstarteri raames, et välismaailmale peab kasemahla olemust kõigepealt selgitama: kust see mahl tuleb; kuidas ta tuleb; kuidas seda võtta; millal seda võtta; mis omadused mahlal on? See on selline tavaline küsimuste rida, kui toodet välismaalastele tutvustada. Kuigi müügiargumente on mitmeid, kasemahla enda tervislikkusest kuni meie jookide vähese suhkrusisalduse ja keskkonnasõbraliku hoiakuni, siis lõpuks jääb alati peale meie pere ja vanaema traditsioon. Paljudele tuleb seejuures silme ette klišeelik pilt blondidest, valgetes kleitides neiudest, kes lauldes üle heinamaa tantslevad. Nii mõnelegi olen siis naljaviluks “Saaremaa valssi” hakanud laulma. Tootevaliku poolest erineme me konkurentidest sellega, et pakume ainsana hapendatud kasemahla, mis ei ole kuumtöödeldud, on ilma lisatud suhkruteta ning ei sisalda säilitusaineid - elus loodus pudelis.“\nÖselBirchi toodang on säilitusainevaba mahetoodang\nKickstarter aitab kunstnikele, muusikutele, filmitegijatele, disaineritele ja teistele loojatele leida vahendeid ja toetust, mida nad vajavad oma ideede realiseerimiseks. Alates käivitamisest, 28. aprillil 2009, on projekti toetanud 15 miljonit inimest, kes on investeerinud 3,7 miljardit dollarit, mille läbi on 143 107 projekti edukalt rahastatud.\nAnne-Liis Theiseni sõnul on oluline oma tooteid erialamessidel promoda. Infot messide kohta, kus tasub osaleda, saab erinevatest kohtadest – Ettevõtluse Arendamise sihtasutus (EAS) on üks neist, kes head teavet jagab. „Pariisi messi, millel plaanime osaleda aasta lõpul, avastasime ühe EASi ekspordi seminari/töötoa raames. Andsime sealsetele kõnelejatele oma jooke proovida, nad maitsesid neid ning uurisid täpsemalt millega tegu ning nägid selles potentsiaali. Konkreetne mess millel osaleme toob aktiivselt kokku sisseostjad ning pakkujad ning seetõttu otsivad messi korraldajad teadlikult uusi ja põnevaid tooteid, et sisseostjate soovidele vastu tulla,“ sõnas ta.\nVäikeettevõtjat aitab ühisrahastus ja toetused\nNüüd on Öselstuffil plaanis Saksamaa turule minna, lisaks ootab USA, Singapur ja Lõuna-Aafrika. „Plaan ongi suuresti sellest ajendatud, et mina elan juba kaheksandat aastat siin Saksamaal, oskan keelt ning saan siin kohapeal ise aktiivne olla. Lisaks sellele otsib klient siinsel turul ka järjest rohkem alternatiive kõrge suhkruga karastusjookidele ning väärtustab seejuures mahetoodangut ning lisaväärtust ehk joogi funktsionaalsust,“ rääkis plaanist Theisen.\nTa täiendas, et Kickstarteri ühisrahastuse projekti saadi ka just seetõttu teha, et Theisen Saksamaal elab, kuna Eesti ei ole nende platvormi poolt veel toetatud. „Nägime seda kui võimalust koguda esimese tootmise jaoks raha ning samas ka kui toodete positiivset turundust üle maailma. Kuna pakkusime auhinnaks ka eksklusiivseid õigusi konkreetse turu edasimüügiks, siis nii saime huvitatud edasimüüjaid kolme riiki: USA, Singapur ja Lõuna-Aafrika. Küll aga lootsime sinisilmselt, et eksport nendesse riikidesse juba see aasta toimida võiks, mis on siiski väga ebatõenäoline. Liigume aga vaikselt edasi ning vaatame kuidas iga turg vastavalt areneb. Kohustusi me sellega endale palju peale ei pannud, kuna lepingujärgselt kaob nende eksklusiivsusõigus, kui esimese aasta jooksu teatud koguses tellimust ei tee. Huvi näitas üles ka Lõuna-Korea esindaja, kuid nendega katkes juba päris alguses suhe, kuna nende turu jaoks on vaja teha teste, mida me ei suutnud Eestis sel hetkel teha. Kõige suurem kohustus Kickstarteriga seoses oligi see, et nüüd enam tagasiteed ei olnud. Lubadused tuli täita, tootma hakata ning toetajatele ka kohale saata. Umbes 1/3 kogu Kickstarteri toetusest oli Eestist, ülejäänud jagunes välisturgude vahel,“ selgitas Theisen ühisrahastuse võimalusi.\nEASi starditoetuse raames saadud toetusest on ettevõttel märkimisväärselt abi uue visuaali ning turundusvisuaalide väljatöötamisel ning sellega kaetakse ka messil osalemise kulud. „Küll aga jääb meil veel enda kanda suur osa tootmise finantseerimiseks ning turundusmaterjalide valmistamiseks Saksamaa turule. Kuna need summad on samuti kümnetes tuhandetes eurodes, siis otsin kohapeal aktiivselt investoreid, kes oleksid ka strateegilised partnerid Saksamaa turu avamiseks, kes aitaksid turule sisenemisel. Omal jõul oleme juba alustanud vaikselt kohvikutega, mis asuvad Kölni alternatiivsetes linnaosades, kuid suurtesse kettidesse sisse saamiseks on meil kindlasti vaja tuge ning kontakte,“ ütles Theisen.


Chalépa pakt – Vikipeedia\nChalépa pakt oli 1878. aastal Osmanite riigi (mida sel ajal valitses sultan Abdülhamit II) ja mitme Euroopa riigi esindajate vahel sõlmitud kokkulepe. Pakt allkirjastati Chalépas (mis tänapäeval on Chaniá linna osa), kus asusid välisriikide konsulaadid.\nPaktiga sai Kreetast Osmanite riigi osaks olev pooleldi iseseisev parlamentaarne riik, mille kuberner pidi samuti tulema Osmanite riigist, kuid pidi usutunnistuselt olema kristlane. Kristlikud pašad valitsesid saart kuni 1880. aastate lõpuni, juhatades parlamenti, kus liberaalid ja konservatiivid võimu pärast võitlesid. Mitmed Kreetat 1890. aastatel pärast lepingu tühistamist valitsenud kubernerid olid samuti kristlased.\nPaktiga lepiti ka kokku, et tulevikus valvavad Kreetal avalikku korda Kreetal sündinud isikud, nii kristlased kui ka moslemid; moodustatama pidi ka uus sandarmeeriaorganisatsioon (vaata Kreeta Sandarmeeria), kuhu värvatakse ainult kreetalasi.\nKuigi vastusena 1889. aastal toimunud mässule tunnistas paša Ahmed Cevad pakti samal aastal kehtetuks, kehtisid mõned selle sätted siiski ka veel hiljem. 1890. aastatel toimus Kreetal veel üks mäss ning seejärel võttis Kreeka saare oma kontrolli alla. Pärast seda kui Osmanite riigi väed vastusena Kreekasse tungisid, suudeti suurriikide vahendusel vaenutegevus peatada ning sõlmitud Konstantinoopoli lepinguga kohustus Osmanite riik taas pakti rakendama asuda.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Chalépa_pakt&oldid=4420636"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:19, 11. mai 2016.


Inglismaal korraldatakse jalgratturite e-spordi meistrivõistlused – EJL\nInglismaal korraldatakse jalgratturite e-spordi meistrivõistlused\nDecember 7, 20182min655\nInglismaa Jalgratturite Liit hakkab järgmisest aastast korraldama e-spordi meistrivõistluseid jalgratturitele, kus Zwifti virtuaalses keskkonnas üksteisega võidu kihutatakse.\nZwift on programm, mille abil jalgratturid treenivad sügis-talvisel perioodil sisetingimustes. Virtuaalses keskkonnas on võimalik võidu kihutada erinevatel radadel, mis imiteerivad päris võidusõite. Kuigi tegemist on e-spordiga, siis peavad jalgratturid siiski pingutama päris jalgrataste seljas.\nNii naiste profiklubi Canyon-SRAM, kui ka meeste WorldTouri meeskond Dimension Data on Zwifti e-spordi keskkonda kasutanud talentide otsimiseks. Näiteks 2016. aastal sõlmis maineka naiste klubiga lepingu porgrammi võitnud Leah Thorvilson ja aasta hiljem Tanja Erath. Dimension Data alla 23-aastaste ratturite meeskonnaga liitus Ollie Jones. Inglismaa Jalgratturite Liit korraldab sisetingimustes rattasõidu meistrivõistluseid samuti talentide leidmiseks.\n“E-spordi turg laieneb rattaspordis jõudsalt ning paljud inimesed on avastanud läbi selle meie spordiala võlud,” rääkis Inglismaa Jalgratturite Liidu turundusjuht Jonathan Rigby. “Me oleme põnevil, et saame olla selle uue valdkonna avastamisel teerajajad.”\nMeistrivõistlused toimuvad veebruarist märtsini ning on osa võivad võtta kõik ratturid, kes on läbinud kvalifikatsioonivoorud. Võitja pälvib sarnaselt teistele rattaspordialadele meistrisärgi. Finaali pääsemiseks peab sportlane kuuluma Inglismaa Jalgratturite Liidu liikmeskonda.\nRahvusvahelise Jalgratturite Liidu (UCI) president David Lappartient ütles septembris portaalile Cyclingnews, et tulevikus võivad uuel sisealal toimuda ka maailmameistrivõistlused. “Rattasport e-spordina on erinev teistest spordialadest, sest see ei ole päris virtuaalne tegevus. Sa nõuab sarnaselt teistele rattaspordialadele tugevat füüsilist pingutust. Võib juhtuda, et näeme tulevikus ka kolmekordset endist maailmameistrit Peter Saganit e-spordis võistlemas. See aitaks ala populaarsusele kindlasti kõvasti kaasa.”\npreviousThomas eelistab Touri Girole\nnextMartin Loo kirjutas alla profilepingule


Vooremaa Elu võimalikkusest maal\nElu võimalikkusest maal\nMe saame aru, et kui lumetorm kõik teed umbe tuiskab, on väikesed kohaliku tähtsusega teed viimased, mis lahti aetakse. Sest suured magistraalid peavad elutähtsate ülesannete täitmiseks lahti olema. Ja on iga kolkas elava maainimese oma asi, kuidas ta liikuma pääseb. Nagu sada ja kakssada aastat tagasigi.\nViimased sammud aga, mida meie riik on astunud, näitavad väga selgelt, et üsna varsti pole elu maal kahjuks enam üldse võimalik.\nMeil on suletud ja suletakse tulevikus veelgi mitmeid koole. Kinni on pandud või pankrotti läinud mitmeid kauplusi. Suletud on palju postkontoreid ja neid suletakse veel. Me ei räägi õhukesest ega paksust riigist, me ei näe maal kahjuks enam riiki. Sest asutusi, mis inimestele igapäevaeluks vajalikke teenuseid pakuksid, suletakse järjest. Kõikvõimalikud elutähtsad ülesanded püütakse veeretada kohalike omavalitsuste kaela, andmata selleks sentigi raha.\nKui riik investeerib kutseõppeasutusse 150-160 miljonit, siis ta peab seda kooli perspektiivikaks. Kuidas saab seesama riik väita, et mõne teise asutuse töö samas asulas on absoluutselt perspektiivitu? Selles kutseõppeasutuses õpib 400 õpilast, neist 250 päevases õppes, lisaks korraldatakse seal aastas koolitust 700 inimesele.\nKas riik saab kõikide oma elutähtsate funktsioonide täitmise suruda sama õppeasutuse ülesandeks? Kas kutseõppeasutuse juht saab tõesti varsti öelda: riik — see olen mina. Absurd? Ei, reaalsus praeguses Eestis.\n4. detsember 2008


Pindade ja instrumentide desinfektsioon | Apotheka Netiapteek\nMõõtmisvahendid ja tarvikud: Pindade ja instrumentide desinfektsioon\nHome Mõõtmisvahendid ja tarvikud Pindade ja instrumentide desinfektsioon\nCHEMIPHARM DES NEW PUHASTUSVAHEND 500ML PUHASTUSVAHEND (500ML)\nLisa ostukorvi Tootetutvustus, kasutusviis Üldpesuvahend seenhaiguste profülaktikaks. Efektiivne vahend jalaseene hävitamiseks ja profülaktikaks. Toode on laia fungitsiidse ja bakteritsiidse toimega, hävitab Gram-positiivseid ja Gram-negatiivseid baktereid, inaktiveerib viirusi (HBV, HIV). Väga efektiivne dermatofüütide, pä...\nCHEMIPHARM DES NEW PUHASTUSVAHEND 1L PUHASTUSVAHEND (1L)\nCHEMIPHARM DES INSURANCE 5L VEDELIK (5L)\nLisa ostukorvi Tootetutvustus, otstarve DES INSURANCE on efektiivne puhastus- ja desinfektsioonivahend meditsiiniinstrumentide kuum- või keemilise sterilisatsioonieelseks pesemiseks ja desinfitseerimiseks. Sobib kõikide veepesu taluvate instrumentide pesemiseks. Toode on materjalisõbralik. Eemaldab meditsiinilistelt in...\nCHEMIPHARM CHEMIHYD DES 1L VEDELIK (1L)\nLisa ostukorvi Tootetutvustus, otstarve CHEMIHYD DES - vahend meditsiinilise instrumentaariumi kõrgastme desinfektsiooniks ja keemiliseks sterilisatsiooniks. CHEMIHYD DES on valmis töölahus kasutamiseks meditsiiniasutustes instrumentaariumi kõrgastme desinfektsiooniks ja keemiliseks sterilisatsiooniks. Sobib kõikide veepes...\nCHEMIPHARM BACTICID 1L VEDELIK (1L)\nLisa ostukorvi Tootetutvustus, otstarve Meditsiiniseadmete pindade kiirdesinfektant. Valmislahus alkoholi taluvate meditsiiniseadmete pindade kiirdesinfektsiooniks. Toode on laia fungitsiidse ja bakteritsiidse toimega, hävitab Gram-negatiivseid ja Gram-positiivseid baktereid (sh Mycobacterium terrae) ja seeni, desaktiv...\nCHEMIPHARM BACTICID DESOVAHEND 500ML (PIHUSTUSPUDELIS) VEDELIK (500ML)\nCHEMIPHARM SMELL NET 5L VEDELIK (5L)\nLisa ostukorvi Tootetutvustus, kasutusviis SMELL NET on vedel kontsentraat pindade pesemiseks, desinfitseerimiseks ja uriini lõhna eemaldamiseks haiglates, sanatooriumites, hooldekodudes, lasteasutustes, saunades, basseini- ja veeprotseduuriruumides, veterinaarkliinikutes ja kõikjal mujal, kus on vajalik pesemine, desinfits...\nCHEMIPHARM BACTICID 5L VEDELIK (5L)\nCHEMIPHARM SMELL NET 1L VEDELIK (1L)\nCHEMIPHARM BOZO 1L VEDELIK (1L)\nLisa ostukorvi Tootetutvustus, kasutusviis BOZO on viskoosne sanitaarportselani-, WC pottide, vannide, kraanikausside, kahhelplaatide ja vuugivahede puhastus- ja desinfektsioonivahend. Eemaldab efektiivselt mustuse, rooste ja ladestunud soolad, samuti nende tekitatud lõhnad. Sobib ka vask-, messing-, pronks- ja roostevabast...


Infotunnis käsitleti kohalike omavalitsustega seotud küsimusi - Riigikogu\nInfotunnis käsitleti kohalike omavalitsustega seotud küsimusi\nRiigikogu infotunnis vastas peaminister Andrus Ansip Rannar Vassiljevi esitatud küsimusele kohalike omavalitsuste tuleviku kohta.\nAnsipi sõnul tuleb maamaksu kaotamisest kohalikele omavalitsustele mittelaekuv tulu kompenseerida tasandusfondi kaudu, kuna maamaksu laekumine ja tasandusfondist makstavate vahendite suurus on üldjuhul väga tugevas korrelatsioonis. Kõik kohalikud omavalitsused, kaasa arvatud ka need, kes enne seda kui Riigikogu maamaksu kaotas langetasid otsuse konkreetses omavalitsuses maamaksust loobumise ka nemad võivad arvestada tasandusfondist laekuvate vahendite suurenemisega.\nKõneldes kohaliku omavalitsuse rollist, märkis Ansip, et tema jaoks ei ole kohalik omavalitsus pelk teenindusasutus. Ta rõhutas, et kohaliku omavalitsuse kõige olulisem ülesanne demokraatlikus riigikorralduses seisneb tema keskvõimu tasakaalustavas tegevuses. Kohalik omavalitsus, tuginedes tugevale kohalikule identiteedile, peab tasakaalustama keskvõimu ja selline on olnud kohaliku omavalitsuse definitsioon juba vähemalt viimased 150 aastat.\nAnsipi sõnul eristati käesoleva aasta riigieelarves selgelt kohaliku omavalitsuse funktsioonid ja keskvalitsuse funktsioonid. Ansip selgitas, et paljude funktsioonide puhul on diskuteeritav, kas funktsioon kuulub keskvalitsuse või kohaliku omavalitsuse ülesannete hulka. Kindlasti on keskvalitsuse ülesanne sündide ja surmade registreerimine. Seda ülesannet täidab praegu kohalik omavalitsus ja selle ülesande täitmiseks on riigieelarvest ka raha eraldatud. Täpselt samamoodi on talitatud teiste riiklike funktsioonidega: mitte ühtegi riiklikku funktsiooni pole pandud kohalikule omavalitsusele ilma, et selle ülesande täitmiseks oleks antud vahendeid, märkis Ansip.\nPeaminister vastas veel Priit Toobali esitatud küsimusele Eesti Rahvusringhäälingu tuleviku kohta.\nSotsiaalminister Hanno Pevkur vastas Helmen Küti esitatud küsimusele erivajadustega inimeste hambaravi korralduse ja Marika Tuus-Lauli esitatud küsimusele sotsiaalse turvalisuse kohta.\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder vastas Ester Tuiksoo esitatud küsimusele investeeringutoetuste kohta.


Tartu üliõpilasteater Jelgavas\nTartu üliõpilasteater osaleb 26. - 28.maini Lätis, Jelgavas rahvusvahelisel üliõpilasteatrite festivalil. Osalevad veel Batumi S.Rusthaveli nimelise ülikooli teater, Vilniuse ülikooli teater, Riia ülikooli teater ja festivali korraldaja Jelgava üliõpilasteater. Viimane mängib K. Kudu lavastust „Pariisis lendasin ma õhupalliga” (Tšehhovi „Kirsiaia” teemadel), mis on valitud ka Lätit esindama Jurmalas sügisel Baltimaade harrastusteatrite festivalil „Balti ramp”. TÜT mängib pühapäeval , 28.mail kl. 15.00 Jelgava kultuurikeskuses oma kõige uuemat lavastust „Põhjanaela paine” (lavastaja E. Niinemägi), mida Tartu publik näeb veel selle aasta sügisel. Jelgava üliõpilasteater ja Tartu üliõpilasteater alustasid oma sõprusidemeid 2016.a. Suvel korraldavad kaks teatrit ühiselt suvekooli Lätis, kus erinevaid koolitusi juhendavad Läti ja Eesti õpetajad. Jelgava teater on sügisel kutsutud Tartusse, üliõpilasteatri korraldatavale teatrifestivalile, A-festivalile.\nTartu üliõpilasteater osaleb 26. - 28.maini Lätis, Jelgavas rahvusvahelisel üliõpilasteatrite festivalil. Osalevad veel Batumi S.Rusthaveli nimelise ülikooli teater, Vilniuse ülikooli teater, Riia ülikooli teater ja festivali korraldaja Jelgava üliõpilasteater. Viimane mängib K. Kudu lavastust „Pariisis lendasin ma õhupalliga” (Tšehhovi „Kirsiaia” teemadel), mis on valitud ka Lätit esindama Jurmalas sügisel Baltimaade harrastusteatrite festivalil „Balti ramp”. TÜT mängib pühapäeval , 28.mail kl. 15.00 Jelgava kultuurikeskuses oma kõige uuemat lavastust „Põhjanaela paine” (lavastaja E. Niinemägi), mida Tartu publik näeb veel selle aasta sügisel. Jelgava üliõpilasteater ja Tartu üliõpilasteater alustasid oma sõprusidemeid 2016.a. Suvel korraldavad kaks teatrit ühiselt suvekooli Lätis, kus erinevaid koolitusi juhendavad Läti ja Eesti õpetajad. Jelgava teater on sügisel kutsutud Tartusse, üliõpilasteatri korraldatavale teatrifestivalile, A-festivalile. There are definitely many top UK web host company are all similar, WordPress, Joomla and Drupal installation top UK hosting and blog setup wizard\nTartu üliõpilasteater osaleb 26. - 28.maini Lätis, Jelgavas rahvusvahelisel üliõpilasteatrite festivalil. Osalevad veel Batumi S.Rusthaveli nimelise ülikooli teater, Vilniuse ülikooli teater, Riia ülikooli teater ja festivali korraldaja Jelgava üliõpilasteater. Viimane mängib K. Kudu lavastust „Pariisis lendasin ma õhupalliga” (Tšehhovi „Kirsiaia” teemadel), mis on valitud ka Lätit esindama Jurmalas sügisel Baltimaade harrastusteatrite festivalil „Balti ramp”.\nTÜT mängib pühapäeval , 28.mail kl. 15.00 Jelgava kultuurikeskuses oma kõige uuemat lavastust „Põhjanaela paine” (lavastaja E. Niinemägi), mida Tartu publik näeb veel selle aasta sügisel.\nJelgava üliõpilasteater ja Tartu üliõpilasteater alustasid oma sõprusidemeid 2016.a. Suvel korraldavad kaks teatrit ühiselt suvekooli Lätis, kus erinevaid koolitusi juhendavad Läti ja Eesti õpetajad. Jelgava teater on sügisel kutsutud Tartusse, üliõpilasteatri korraldatavale teatrifestivalile, A-festivalile.\nAvaleht > Uudised > Tartu üliõpilasteater Jelgavas


ENLi Teated 272 - Eesti Noorteühenduste Liit\nENLi Teated 272\nENLi Teated nr 272\n# Varivalimised on hoo sisse saanud!\nSuure hooga on alanud varivalimisdebatid üle Eesti, kus käsitletakse just noori puudutavaid teemasid. Debatid toimuvad üle Eesti nii koolides kui noortekeskustes. Koostöös Tartu Noortevolikoguga korraldame 18. veebruaril ka avaliku haridusministrite debati Tartus, mille fookuseks loomulikult haridus, aga ka noorte aktiivsus laiemalt. 22. veebruaril toimub avalik debatt ka Tallinnas, kuhu kutsutakse noored Riigikogu kandidaadid.\nJälgi varivalimiste ajakava: http://www.varivalimised.ee/valimised2010/?div=18-0, osale ise ja levita infot ka sõpradele!\nVaata ka"Terevisiooni" intervjuud varivalimiste kohta: http://bit.ly/hnkKJn. Liitu ka varivalimiste sõpradega Facebookis! Noorte hääl üle Eesti kõlama! :)\n# Ameerika beatboxer Napoleon Maddox viib läbi avatud töötoa\nAmeerika beatboxer Napoleon Maddox viib 17. veebruaril Tallinn 2011 Infokeskuses läbi avatud töötoa.\nEuroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 suurprojekt Trumm-It alustab koostöös Tallinna Spordi- ja Noorsooameti projektiga "Kingi Oma Aega" loengute ja töötubade sarja Talk_Trumm-It. Sarja avab tunnustatud Ameerika beatboxer Napoleon Maddox, kes viibib Eestis kultuuripealinna projekti "Tummfilmid tõstavad häält" raames. Registreerumine kohustuslik! Üritus on tasuta.\n# OSALE: Tallinna Spordi- ja Noorsooamet (TSNA) kuulutab välja konkursi vabatahtlike meeskonna kokkupanemiseks. Vabatahtlike meeskonda "VABAKAS" valitakse aktiivsed noored, kellel on huvi kaasa aidata erinevate kohalike ning rahvusvaheliste suurprojektide läbiviimisel ning kes soovivad tulevikuks koguda häid kontakte ja kordumatuid kogemusi! Kandideerimiseks tuleb saata CV ja motivatsioonikiri hiljemalt 28. veebruariks Tallinna Spordi- ja Noorsooametisse aadressil Vabaduse väljak 10 b, 10146 Tallinn või aadressile robert.lang@tallinnlv.ee. Lisainfo: http://bit.ly/hJ5kZ6\n# OSALE: Eesti Üliõpilaskondade Liit kutsub 15. veebruaril kell 12:00 toimuvale debatile Tallinna Tehnikakõrgkooli aulas (Pärnu mnt 62). Debatti juhib ajakirjanik Ainar Ruussaar ja oselvad: Marek Strandberg (erakond Eestimaa Rohelised), Mart Laar (Isamaa ja Res Publica liit), Sven Mikser(Sotsiaaldemokraatlik erakond), Keit Pentus (Reformierakond) ja Mailis Reps (Keskerakond). Debati kuulajad osalevad loosimises, mille peaauhinnaks on Vaio sülearvuti Sony Centeri poolt (lisaks veel mitmeid muid huvitavaid ja harivaid üllatusi). Debattidele saab ennast registreerida: http://www.eyl.ee/regvorm\n# OSALE: Võõrusta Mudel Euroopa Parlamendi sessioonil osalevaid noori! 3.-10. aprillil toimub Tallinnas rahvusvaheline Model European Parliament (MEP) 34. sessioon, mille korraldajad kutsuvad eestlasi üles võõrustama MEPil osalevaid noori. MEP kuulub kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi ja on\nnoorte osalust edendav projekt 15-19aastastele ühiskonnaelust huvitatud õpilastele. Selleks, et noorte kogemus korraldajamaa ühiskonnast ning kultuurist ületaks tavalise turismi- või konverentsireisi taseme, on MEP korraldamisel saanud traditsiooniks noorte majutamine kohalike perede juurde. Korraldaja kutsub üles MEPil osalevaid noori võõrustama ning infot oma võrgustikus levitama. Lisainfo: http://www.oef.org.ee/noortefond\n# OSALE: Meelib sulle õmmelda, joonistada ja disainida? Siis on\naeg panna kokku oma kollekstioon ja oselda vabariiklikul õmblemis- ja disainikonkurssil Noor Mood 2011. Neljandat aastat toimuv moeüritus ootab osalejaid ka kõige väiksematest Eesti paikadest. Osaleda tohivad 14.-19aastased keskharidust omadavad koolinoored. Eelvooru tähtaeg, kuhu tuleb saata oma kavandid ja lühike kollektsiooni tutvustus, on 12. märts ja finaal toimub Port Artur 2s 25.-26. märtsil. Lisainfo: http://on.fb.me/ePyh8x\nprojektid, mis on\nuuenduslikud nii sisult, kui vormilt. Lisainfo: http://kysk.ee/?s=514\n# RAHASTAMINE: Mittetulundusühingute ja sihtasutuste tegevusvõimekuse programmi raames avab Kodanikuühiskonna Sihtkapital kaks taotlusvooru! Vabaühenduste piirkondlike kodanikuhariduse koostööprojektide toetamiseks rahalise mahuga kuni 220 000 eurot. Projektide esitamisetähtaeg on 15. märts 2011. Vabaühenduste kaasava planeerimise projektide toetamiseks rahalise mahuga 127 823,30 eurot. Projektide esitamise tähtaeg on 10. märts 2011. Lisainfo: http://kysk.ee/?s=514\n7. veebruar - Foorumi "Ütlen ja osalen" ettevalmistuskoosolekul Eesti Lastekaitse Liidus osales ENLi noortepoliitika spetsialist Martti Martinson.\n7. veebruar - Noorsootöötaja kutsekomisjoni liikmena Kutsekojas koolitusel "Kompetentsipõhine hindamine" osales ENLi tegevjuht Anni Kuller.\n10. veebruar - Kärdla Ühisgümnaasiumi 10ndate klasside õpilastega noorte kaasamine ja varivalimiste teemal kohtub ENLi noortepoliitika spetsialist Martti Martinson.\n10. veebruar - Kärdlas toimuval Hiiumaa Noortefoorumil Ankur 2011: "Noored ja riik" osalevad ENLi noortepoliitika spetsialist Martti Martinson ja noorte osaluskogude koordinaator Kristo Notton.\n11. veebruar - Eesti Rahvusraamatukogus toimuval arutelul "Pensionireformi perspektiivid Eestis lähiaastatel" osalevad ENLi esimees Ott Heidmets, avalike suhete spetsialist Meelika Jürisaar ja tegevjuht Anni Kuller.\n12. veebruar - Eesti Lastekaitse Liidu foorumil "Ütlen ja osalen" Tallinnas Clarion Hotell Euroopas modereerib üritust ENLi noortepoliitika spetsialist Martti Martinson ja tutvustab varivalimisi varivalimiste projektijuht Mailis Ostra.\n2. veebruar - Eesti Kurtide Noorte Organisatsiooniga toimunud kohtumisel osales ENLi noortepoliitika spetsialist Martti Martinson.\n3. veebruar - ENLi juhatuse koosolek ENLi kontoris (Estonia pst 5a).\n4. veebruar - Euroopa Sotsiaalfondi vahehindamise aasta loeng-lõunal Tööandjate Keskliidu majas osales ENLi noortepoliitika spetsialist Martti Martinson.


Selgitati välja Eesti parima teenindusega pangad - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 9. veebruar 2021\nSelgitati välja Eesti parima teenindusega pangad\nUuringufirma Dive viis Balti riikides kolmandat aastat järjest läbi pankade valdkonnauuringu. Eesti parima teenindustasemega pangaks oli LHV (98,0%), teisele kohale tuli SEB (95,5%) ja kolmandale kohale tuli Citadele (89,1%).\nLHV Groupi täna avaldatud kvartalitulemused valmistavad investoritele pigem rõõmu, kuid toovad esile ka mitu murekohta. LHV Groupi puhaskasum oli lõppenud kvartalis 6,73 miljonit eurot, kasvades kvartaliga 0,6 miljoni euro võrra. Müügitulu kasvas kvartaliga 16,46 miljonilt eurolt 16,6 miljonile eurole.\nTeeninduskvaliteedi uuring viidi läbi mystery shopping ehk testostude meetodit kasutades. Aastal 2020 teostati pankade valdkonnauuring telefonikõnede teel. Igasse panka sooritati kokku 10 telefonikõnet, kus testkliendid pöördusid panga poole sooviga avada arvelduskonto. Kokku tehti LHV, SEB, Citadele, Coop, Swedbank ja Luminori panka 60 kõnet.