Hurraa, vaheaeg! | Kärla Põhikool\nHurraa, vaheaeg! 16. октября Laidi\nTäna oli see päev, mis lõpetas esimese osa sellest õppeaastast. Homme on juba vaheaeg!!! Esmaspäeval ei pea vara tõusma ja võib teha seda, mida just hing ihkab. Aga täna oli siiski veel koolipäev, kuigi päris tavaline see ei olnud. Täna oli ettelugemispäev. Lugeda on mõnus ja kuulata veel mõnusam. Esimese tunni alguses lugesid Annabel, Heti, Lisandra ja Gertrud algklassides Eesti rahvajutte. Miks siis just neid? Aga sellepärast aasta 2020 on Eesti rahvajutu aasta. Põhjus, miks see aasta on nimelt rahvajutu aasta on selles, et F. R. Kreutzwaldi „Eesti rahva ennemuistsed jutud“ anti esimest korda raamatuna välja 160 aastat tagasi ja rahvajuttude ja laulude mõistatuste raamat „Üle õue õunapuu“ esmailmumisest täitus 65 aastat. Vanematele klassidele lugesid rahvajutte klassijuhatajad ja 9.klassis Lisandra.\nHommikul toimus aga veel üks tore ettevõtmine. Nimelt korraldasid kolmanda klassi õpilased ettevõtlusõppe raames laada, kus müüsid omaküpsetatud imemaitsvaid muffineid, vahvleid, saiakesi ja palju muud head kraami. Läksin minagi heade lõhnade peale kohale ja täiesti võimatu oli mitte osta neid hõrgutisi, mida pakuti. Peale ostumõnu sain ka väga hea teeninduse osaliseks, sest leti taga seisjad oli kenad ja viisakad.\nEnne vaheaega on tavaliselt ka kogunemine. Oli ka täna. Parimad ketasgolfijad, Gregor Grahv ja Lisandra Roos said medali ja diplomi. Tublisid tegijaid on meil veel. Elisabet Kallas tegeleb sellise kauni spordialaga nagu iluvõimlemine ja Karoliine Vaher laulab, nii et laaned laksuvad. Siis ütlesime aitäh ettelugejatele ja siis soovis direktor kõigile toredat vaheaega.\nMagage uni täis, käige sõpradega koos õues ja ärge unustage järgmisel pühapäeval kella õigeks keerata!!!\nFotogalerii 3. kl müügipäevast\nПоследние изменения: 16.10.2020\n© 2018 Kärla Põhikool


10 VIISI, KUIDAS TAASÜHENDUDA SELLEGA, KES MINEMA PÄÄSES - ARMASTUS JA SEKS\n10 viisi, kuidas taasühenduda sellega, kes minema pääses\nPõhiline Armastus Ja Seks 10 viisi, kuidas taasühenduda sellega, kes minema pääses\nKas soovite ikka, et teil oleks kadunud armastusega teine võimalus? Siin on teie teekaart.\n01See, kes pääses, on tõeline\nAmeerika on liimitud Lamar Odomi hiljutise ja kahetsusväärse surmalähedase kogemuse juurde ning on käinud tohutuid arutelusid emotsionaalse toetuse üle, mida tema võõras naine Khloe Kardashian ja tema perekond on sellel raskel ajal talle pakkunud. Meie arvates on see tõeline tunnistus tema armastusest ja toest. Kas see katastroofiline sündmus võiks neid üksteisele lähemale tõmmata ja anda neile teise võimaluse? Võib olla. Mitu korda olete meenutanud asjade taaselustamist oma ammu kadunud armastusega? Soovime aidata teil minna tagasi ja leida oma mees! Siin on 10 sammu, mida soovitame teie jaoks ette valmistada suhe DUOver .\n02Koostage loetelu põhjustest, miks soovite suhet tagasi!\nVeenduge, et teie loend oleks kehtiv. Asjaolu, et ilma temata lihtsalt ei kujuta ette oma tulevikku, on selge märk sellest, et te pole temast üle saanud ja mõistate, et suhe polnud sugugi nii hull. Tegelikult olete alustanud oma plusside nimekirja ja see kaalub kindlasti miinuseid.\n03Oma panus ebaõnnestunud suhtesse.\nSamuti peate tegema tööd, et oma käitumist ja toiminguid korrigeerida. Pärast lahkuminekut osutame sageli näpuga teisele inimesele ja ei võta aega peeglisse vaatamiseks, et tuvastada meie süü selles, kus asjad on läks valesti. Soovitame teil asuda nende asjadega tegelema isikliku järelemõtlemise, nõustamise, juhendamise või vaimse ümberkujundamise kaudu.\n04Austa nende praegust suhtestaatust.\nSõltuvalt sellest, kui kaua teie lahkulöömisest on möödas, teadke, et võib olla võimalik, et ta on edasi liikunud ja hakanud teiste inimestega käima. Pidage lihtsalt meeles, et on okei anda talle teada, et teil on meelt muutunud, kuid tallate kergelt ja austage piire.\nSee võib olla üks olulisemaid vestlusi, mis teil elus on, kui palju teavet selle kohta, kuidas te seda teavet edastate. Veenduge, et teie toon (pehme ja siiras) ja kehakeel (avatud, kutsuv ja käed lahti) on õige ja olge valmis rohkem kuulama kui rääkima algselt, muutumata kaitsvaks.\n06Tehke lapse samme.\nAlustage telefonikõnega, et teha temperatuuri kontroll ja paluge siis näost näkku kohtumine kohas, kus saate vabalt ilma katkestusteta rääkida. Me ei soovita kumbagi teie kodust, sest me ei soovi emotsionaalse läheduse / seksi võimalust ega keskendu faktidele.\nMängija laadimine ...07Hakka uuesti kohtama.\nAlustage kuupäevadest, kus meeskonna loomist soovitatakse. Ehk kaljuronimine või kokandustund. See sunnib teie kahega suhtlema ja võimaldab teil taastada usaldus ja üksteisest uuesti sõltuda.\n08Töötage andestuse kallal.\nKui ütlete, et olete teineteisele mineviku andestanud, on tõesti oluline anda endast parim, et avada oma süda võimalusele, et seekord on asjad teisiti. See muutub tõeliselt keeruliseks, eriti kui tekivad erimeelsused ja pinged on suured, sest ta on lihtne tagasi pöörduda tema varasema väljatoomise juurde. Pange oma mõtetes paika, kuhu tõmbate joone ja hoiate asjad pardal, jäädes võimalikult palju olevikku ja tulevikku.\nPidage meeles, et see protsess pole maraton, mitte sprint ja see ei pruugi juhtuda nii kiiresti, kui lootsite. Lihtsalt sellepärast, et olete jõudnud punkti, kus saate andestada ja unustada, võib ta ikkagi tõsiselt haiget saada, eriti kui teie olite selle põhjus või see, kes suhte katkestas. Mõnikord tuleb kellegi ellu kiirelt tagasi, mul on kahju, et sellest ei piisa, nii et olge valmis investeerima aega, et näidata talle, et olete muutunud inimene.\n10Looge uus ja täiustatud versioon.\nKui te kahekesi otsustate uuesti kokku saada, laske teie eesmärk olla muuta asju paremaks, kui nad olid varem teie käsutuses olevate asjadega. Kui tema põhikaebus oli, et te ei tundunud tõsine, planeerige rohkem aega koosveetmiseks ja andke talle aeg-ajalt teada, kui oluline ta teile on. Pidage meeles, et te ei püüa tagasi minna senise olukorraga, vaid soovite uue ja täiustatud versiooni sellest, mida te mõlemad kunagi jagasite.\nüksteistOle valmis selleks, et ta oleks edasi liikunud.\nMis siis juhtub, kui mingil põhjusel pöördute tema poole ja ta on kas uuesti proovinud või pole sellest enam huvitatud? Jah, see võib olla haavav, kuid suur osa on see, et saate rahulikult edasi liikuda, teades, et proovisite, ja võite võtta kõik sellest suhtest õpitud õppetunnid ja muuta järgmine mees kõige õnnelikumaks meheks maa.\nmis juhtus tommy martinil\napostroof perekonnanime järel\nparim servakontrolligeel lõdvestunud juustele\nPalju õnne! Marsha Ambrosius on rase\n15 AKA Trailblazerit, kes tegid ajalugu


KKK: Kas Piibli imed tõesti sündisid?\nAvaleht >> KKK >> Kas Piibli imed tõesti sündisid?\nKas Piibli imed tõesti sündisid?\nK: „Kuidas on imedega? Kindlasti te ei usu, et imed, mis on Piiblis kirjas, ka tegelikult juhtusid.”\nMeie V: Kui Jumal on olemas, on ka imed võimalikud. Kui on olemas Jumal, kes tahab saada meie tähelepanu, on ka imed loogilised.\nKui paned tähele, siis imed Piiblis on toimunud selleks, et kedagi teenida: Punane meri lõhenes, et iisraellased saaksid minna mööda kuiva maad; pime inimene saab tagasi nägemise; tormi vaigistamine, et kasvatada jüngrite usku jne. Jumal ei tee imesid lihtsalt eputamiseks; pigem on see osa Tema kaastundlikust teenistusest inimeste suhtes. Märgid, mis on Pühakirjas, teenivad ka Jeesuse õpetuslikku eesmärki: vee muutmine veiniks, pimedad saavad nägijaks, leivaga toitmine, vee peal kõndimine jne.\nJeesus nõudis, et imeteod, mis ta tegi, arvataks Tema sõnade kinnituseks. Ja läbi oma sõnade ütles Ta, et Tema ongi Jumal.\nMe ei tohiks olla üllatunud, kui loeme Piiblist hämmastavaid lugusid. Koos Jumalaga on kõik asjad võimalikud. Ta on kõige Looja ja võib luua mitte millestki. Ta võib äratada elule elutu. Ta võib teha nii, et 90-aastane naine sünnitab või noor neitsi jääb lapseootele. Mitte miski pole igavesele Jumalale liiga raske.\n„Kas peaks JUMALAL midagi olema võimatu?” (1. Moosese 18:14)\nAga meie Jumal on taevas, Ta teeb kõik, mis Temale meeldib. (Laulud 115:3)\n„... sest mina olen Jumal ja kedagi teist ei ole, mina olen Jumal ja ükski ei ole minu sarnane, kes algusest alates kuulutab lõppu ja aegsasti ette, mida veel ei ole tehtud, kes ütleb: Minu nõu läheb korda ja ma teen kõik, mis ma tahan!” (Jesaja 46:9 – 10)\n„... Jumalal on kõik võimalik.” (Matteuse 19:26)\n„Sest Jumalal ei ole ükski asi võimatu.” (Luuka 1:37)


Petuunia graanulid - kuidas õigesti istutada? - Teraviljad 2021\nTänavalill - armastab rõdusid, aiaruumi ja päikest. Tunnistan - kapriisne, aga kasvab hästi ja õitseb kaua. Petuunia on tõeline ahnits, armastab mõõdukalt niiskust.\nJuhtub, et annate taime hooldamiseks palju energiat, kuid kõik on kasutu - see ei kasva. Ära lase käest lahti! Selleks, et need lilled õitseksid ja lõhnaksid, andke Petuuniale väärikas lapsepõlv: istutage õigesti, istutage ümber, söödake ja väetage õigesti. Ja kõik saab korda. Õpime, kuidas võluvat Petuniat korralikult toita, nii et teie töö tulemus on teie aias lillede ere šokk.\nVeel 1793. aastal avastati lill Uruguayst ja sai nimeks "petun" - tubakas. Need kaks taime, aga ka tomat ja kartul, kuuluvad samasse perekonda..\nSelliste väetiste eeliseks on see, et neid antakse hooaja alguses üks kord..\nAbiväetised tuleks mullale kandmiseks ette valmistada siis, kui istutatud taim on küpsenud ja vabastanud neljanda ja viienda lehe. Pika toimeajaga väetistest sobivad kõige paremini pulgakujulised väetised, mille eluiga on kolm kuud. Seetõttu tagatakse taimede kasutamine juuni alguses kvaliteetselt kogu suve jooksul..\nPeate valima need pulgad, mis on mõeldud spetsiaalselt lillede helde õitsemise jaoks.\nSee väetis lahustub järk-järgult jootmisest kastmiseni. Seega varustatakse taim kõigi vajalike mikroelementidega. Selle pealekandmine pole keeruline: pistke pulk mulda ja unustage, et lilled vajavad täiendavat hoolt.\nAmpelous petuunia kasvab lõunapoolsetes riikides, armastab olla enda suhtes tähelepanelik, seetõttu peaksite lille kasvatamisel arvestama:\nPinnase koostis. Parim petuuniate pinnas on liivane või savine, sisaldades komposti, huumust.\nValgusrežiim. Sa pead istutama lilli hästi valgustatud kohtadesse, kuhu tungib palju päikesevalgust. Seemneid külvates tuleb neile tagada ka pidev valgusallikas..\nKastmisrežiim. Niisutage mulda kuivades, kastke taimi juurte meetodil.\nSelleks, et kultuur tunneks end hästi ja suurepäraselt õitseks, tuleb petuuniat toita õigeaegselt. Kui te ei paku petuuniatele korralikku hooldust, ilmuvad vartele kollased lehed, lill närbub ja sureb.\nPetuunia seemikute paremaks tärkamiseks peate enne nende istutamist seemet päevaks merevaikhappes leotama. Vedelik lahjendatakse eelnevalt veega kontsentratsioonini 0,002%. Teine võimalus on veerand tabletist 500 ml veega.\nKülvake petuunia seemned seemikute jaoks märtsi teises pooles.\nKui kunstlikult tagatakse piisav valgustus, saab külvata veebruari lõpus.\nSeemned on eelnevalt liivaga segatud. Saadud kompositsioon kastetakse hästi kaevatud ja niisutatud pinnasesse. Külvikoht kaetakse kilede või klaasiga, kuni ilmuvad esimesed võrsed. Optimaalne õhutemperatuur seemnete idanemiseks on +20 ° С.\nNoorte idude jootmiseks soovitatakse vesi järk-järgult asendada nõrga kaaliumpermanganaadi lahusega. Neile pihustatakse ka rohelist massi.\nTähtis! Petuunia kompleksväetiste kasutamisel ei tohiks muld olla vettinud, et mitte kahjustada noori juuri.\nLoe lähemalt artiklist: Kuidas kasvatada petuunia seemikuid kodus seemnetest\nPõõsa rikkalikuks õitsemiseks ei piisa ainult vajalike mikroelementide andmisest. Õige hooldus on sama oluline.\nSage kastmine. Suvekuumuses võid lilli kasta isegi kaks korda päevas, varahommikul ja hilisõhtul. Ja sügisel, kui õhtud on külmad, vastupidi, kastke lille päeval, kui see on soe, nii et juured on õhtuks kogu vee imenud. On hea, kui te ei kaitse niisutamiseks mõeldud vett lihtsalt, vaid hapestate seda näiteks sidrunimahlaga.\nPalju valgust. Istutage petuuniad põhjapoolsele aknalauale ja hoolimata sellest, mida te neid kastate, ei õitse nad eriti. Sellist dekoratiivkultuuri saab ohutult hoida saidi lõunaküljel või kodus..\nAvar pott ja palju maad. Lille juurestik on võimas ja vajab teatud ulatust. Nii et ärge istutage petuuniaid liiga paksuks. Lillepeenras peaks põõsaste vahel olema umbes 60 cm (kui see on minisort, siis vähemalt 30 cm). Rõdukastides peaks üks põõsas minema 5 liitrist mulda.\nJa muidugi ärge unustage pleekinud pungasid maha lõigata. Pärast õitsemise lõppu moodustavad petuuniad neis seemneid. See võtab palju energiat ja toitaineid, mis muudab õitsemise veelgi halvemaks..\nOrgaanilised ja muud söötmisvõimalused\nSeda saavad kasutada mitte ainult külaelanikud. Vastupidi - kui teil on ainult oma linde, peate väljaheiteid kasutama äärmiselt ettevaatlikult. Kuna esiteks ei saa seda puhtal kujul kasutada, ja teiseks tuleb selline pealmine kaste käärima jätta (1 kg väljaheiteid + 1 liiter vett + väike vasksulfaat lõhna kõrvaldamiseks) ja seejärel ka lahjendada suhtega 1: 10, muidu põletate lillejuuri.\nTaimede toitmiseks võite kasutada mis tahes kodulindude (kanad, pardid, haned, kalkunid, pärlkanad, vutid, isegi tuvid) väljaheiteid.\nKuid kõige parem on kasutada kaubanduslikult saadaval olevat teralist kurpometit. See ei lõhna üldse, isegi kui lisate vett. Kuidas seda õigesti aretada, on pakendil kirjas.\nSelliseid lahuseid kasutatakse niisutamiseks ja lehestikuks kandmiseks (kuid sel juhul muutub kontsentratsioon nõrgemaks).\nElusa pärmi tinktuuri retsept: 10 g pärmi, 60 g suhkrut (3 supilusikatäit väikese viiluga), 10 liitrit sooja vett. Laske sellel mitu tundi tõmmata. Saate kontsentraadi, mis tuleb lahjendada veega vahekorras 1: 5 või 1: 6. Kümnest liitrist saadud lahusest piisab 1 ruutmeetri lillepeenra jaoks.\nÜlejäänud lahust saab kasutada teiste lillede kastmiseks. Toataimedest pärlile reageerivad pelargooniumid kõige paremini. Lisaks rõõmustavad sellised kastmised köögiviljad nagu tomatid, kurgid..\nTähtis: selle lahenduse veelgi paremaks muutmiseks lisavad mõned kasvatajad sellele komposti, kurpometit või sõnnikut. Seda ei saa teha - pärm "töötleb" neid aineid ja selle tulemusena pole lilledest enam kasu..\nSeda ravimit ei saa nimetada sajaprotsendiliselt ülemiseks riietuseks. See on energiline, see tähendab, et selle kasutuselevõtt ei tühista muid sidemeid.\nHapet ostan lillepoest (apteekides on see ka saadaval, tablettidena, kuid seal ei sobi abiained lilledele päris hästi). Aine lahustub vees. Nad peavad taimi pihustama (kuid kastmine pole samuti keelatud).\nKuna merevaikhappe lahust pole võimalik pihustuspudeli laadimisega säilitada, töötlen kõike, mis korteris kasvab - mitte ainult petuuniaid, vaid ka naiste õnne ja dieffenbachiat. Saintpauliad (mitte õitsevad) reageerivad sellisele pihustamisele eriti hästi..\noffline 10 kuud\nKvaliteetne kastmine on petuuniate rikkaliku õitsemise esimene tegur\nRikkalikult õitsev petuunia\nEsialgsel etapil on eriti oluline mitte jootmisega üle pingutada, seeläbi petuunia idusid üleujutamata, kuna seemikute juurekaela, nn "musta jala" mädanemise oht on üsna suur. Täiskasvanud taimed eelistavad suurt kogust vett ja samal ajal taluvad nad hõlpsasti mullast lühiajalist kuivamist..\nVõttes aluseks 5 liitrit mulda idu kohta, leiame, et 10-liitristesse pottidesse saab istutada kuni 2 petuuniat ja meetripikkusse rõdukasti saab istutada kuni 3 petuuniat. Kui istutate rohkem kui ettenähtud kogus, suruvad tugevamad taimed nõrgad maha.\nKülvan petuunia varajase õitsemise jaoks veebruaris, kasutades drenaažiavadega kausse. Ma puistan väikesed seemned otse tasandatud ja niisutatud, eelnevalt töödeldud pinnase pinnale. Petuunias on seemned heleda sarnased (nad vajavad idanemiseks valgust), te ei saa neid puista, vaid vajutage neid ainult plaadiga, et paremini kokku puutuda maaga.\nPetuunia seemnete idanemiseks on vaja üsna kõrget temperatuuri + 24... + 26 kraadi. Katan kaussi petuunia põllukultuuridega lausriidest ja panen valgusküllasesse sooja kohta. Usun, et lausmaterjali kaitse all on petuunia seemnete idanemiseks mikrokliima soodsam kui kile või klaasi all. Sest nii säilib vajalik niiskus ja taimed suudavad värsket õhku hingata..\nKui seemikud kasvavad, eemaldan lausriidest materjali. Sellisel juhul kohanevad petuunia seemikud kiiresti sisetingimustega ega kuku kunagi alla (nagu juhtub sageli, kui õrnalt põllukultuurilt eemaldatakse kile või klaas).\nPetuunia on keeruline, kuid samal ajal aktsepteerib see suurepäraselt enamikku väetistest, mida pakutakse põllumajanduskauplustes. Kui märkate sellest hoolimata, et lill kasvab pikka aega halvasti, on ainulaadne stimulatsioonivõimalus: vitamiin B 12.\nVõi nagu tiamiini nimetatakse ka. Lahus valmistatakse 5 minutiga: 1 ampull + 200 ml sooja vett. Kasutusmeetod: pihustamine.\nSellise sissejuhatuse tõhusus on märgatav sõna otseses mõttes kohe pärast rakendamist. Kuid peamine eelis: on võimatu üle toita, vitamiini imendumine toimub lühikese aja jooksul.\nPetuuniad vajavad kogu hooaja jooksul väetisi, mis on jagatud kahte kategooriasse:\nPõhiline, mida nimetatakse ka kohustuslikuks söötmiseks, sisaldab:\nLämmastikuained. Lehtede paremaks moodustamiseks on vaja lämmastikku. See tuleb sisse viia taimede moodustumise ja võrsete kasvu alguses.\nFosforit sisaldavad ained. Ilma fosforita on juursüsteemi ülesehitamine ja lillede moodustamine võimatu, seetõttu kasutatakse selliseid väetisi hiljem kui lämmastik.\nKaaliumilisandid. Ilma kaaliumita ei toimu taimede lopsakat õitsemist.\nLisakastmed hõlmavad neid, mis suurendavad seemnete idanemist, kaitsevad seenhaiguste eest ja parandavad tänu vitamiinipreparaatidele petuuniate seisundit.\nTähtis! Petuuniate kasvatamisel rõdul anumas, kasutades lämmastiku-, kaaliumi- ja fosforirikast mulda, võib eriväetised ära jätta. Võimalik, et taimedel on nende mullasisaldus piisavalt..\nÕitsvate petuuniate peamine kahjur on lehetäide. Põõsas elavad lehetäide kolooniad söövad lehti ja võivad põhjustada kogu taime surma. Nende olemasolu saate kindlaks teha, kui:\nnoored pungad närtsivad;\nlehtedel on nähtav valge õitsemine - need on lehetäide naha jäänused;\nnähtavad on tilgad läikivat siirupitaolist kastet.\nAitab vabaneda kahjurputukamürkidest - "Aktara", "Confidor" - või rahvapärastest ravimitest - vedelseep, kartulipealsete infusioon. Lillepeenras piisab tubaka istutamisest õitsva petuunia kõrvale. Ei meeldi lehetäide lõhna sibul, küüslauk, apteegitill ja piparmünt.\nKodus asetage petuunia kõrvale potid pelargoonidega ja ükski lehetäide ei karda lilli.\nEnne ruumidest tänavale viimist on soovitatav järk-järgult hakata petuuniaid kõvastuma. Kasvanud petuunia seemikute aeda viimise aeg sõltub kohalikust kliimast. Lumi sulab umbes aprilli keskpaigas või veidi hiljem, aiamuld kuivab veidi. Siis viin oma petuunia istikud aeda. Ma panin taimedega potid raami kasvuhoonesse, mis on kaetud lausmaterjaliga (tihedus 60 mikronit) kahes kihis.\nMai keskel istutan kasvanud ja kõvastunud petuunia seemikud püsikonteineritesse, alati põhjas drenaažiavadega. Ma täidan mulla nende täitmiseks aiamullast, lisades turvast ja liiva vahekorras (4: 2: 1).\nIstikute arv ühes anumas sõltub konteineri suurusest ja taimede tulevasest suurusest. Suuremad sordid nõuavad seetõttu taimede täieliku potentsiaali saavutamiseks suuri potte. Näiteks istutan 10-liitrisesse anumasse kaks "Fortunia" seeria petuuniat ja seeria "Typhoon" petuuniad - igaüks ühe seemiku vähemalt 10-15-liitrises mahutis..\nHästi valitud sordid ja hästi paigutatud lillemahutid loovad suurejoonelise liikuva aia.\nKuumal suvel kastan petuuniaid igal õhtul otse voolikust, et taimed purju saaksid. Igas suures mahutis kulub vähemalt 2 liitrit vett.\nMinu petuuniad on sellise hoolduse eest tänulikud ja rõõmustavad terve hooaja oma lopsaka õitsemisega.\nOlga Stepanovna (Tula) Gardenia.ru "Lillekasvatus: rõõm ja kasu"\nKõik petuunia kohta\nTelli ja võta vastu!\n(ühe klõpsuga loobuge tellimusest)\nPetuuniate rikkalikku ja pikka õitsemist ei saa saavutada ainult sidemete abil. Kastmine on edu võti. Tema jaoks on parim aeg varahommik või hiline õhtu. Sobivaim vesi on sulavett või vihmavesi või vähemalt settinud.\nTähtis! Kasta petuunia hapendatud veega. Või istuta ta happelisse mulda.\nVesi ei tohiks olla jäine, kuid ka liiga soe ei toimi. Parim on see, kui see on mullast veidi soojem. Ei ole soovitav, et veejugad ei kukuks lilledele, proovige kasta juure all.\nKastke petuuniat kuumadel suvepäevadel hommikul ja õhtul. Ta talub kergesti rikkalikku jootmist, kuid võib seisva vee tõttu surra. Püüdke hoida mulda taime all niiskena, mitte kuivana. Kuigi petuunia on põuakindel lill, ei pea saatusele kiusatama: kui võimalik, kasta regulaarselt, kuid vähehaaval.\n“Olen mitu aastat petuuniaid kasvatanud. Alguses kasutasin mineraalväetisi: superfosfaate, nitroammophoska, kuid siis mõistsin, et see on keeruline, pidin kogu aeg proportsioone muutma ja lilled ei olnud alati reageerivad. Nüüd olen üle läinud keerukatele toidulisanditele, mulle meeldib Agricola, seda on lihtne lahjendada ja selle koostis on juba tasakaalus. Kasutan seda rangelt vastavalt juhistele, selle tulemusel kulgeb õitsemine kiiresti, pungad on lopsakad ja väga eredad ".\n“Kompleksväetistest soovitan proovida Kemira Luxi, mõju on hämmastav. Tavalistest lisaainetest meeldivad karbamiid, magneesium, kaaliumsulfaat, tänu neile õitsevad petuuniad pikka aega ja pungade arv on suur. Enne istutamist pöörake suurt tähelepanu mullale, lillede seisund sõltub selle toiteväärtusest ".\nÕitsemisperioodil peaksid ülekaalus olema kaalium ja fosfor. Kuid palju lämmastikku pole vaja, et petuuniad rohelisi ei tabaks. Seemikute staadiumis ei toitnud ma kunagi midagi muud kui HB101. Suviseks riietumiseks sobib igasugune õitsemiseks mõeldud väetis, milles on ülekaalus kaalium ja fosfor. Parem on vahetada väetisi, samuti leht- ja juurekaste. Juurekate õitsemise ajal tehti kaaliummonofosfaadiga. Lehestik, tegin õitsemiseks kompleksväetisi, näiteks Bud.\nEelmisel aastal toitsin kõiki seemikuid Fertika-Luxiga (seemikute ja lillede jaoks). Selle väetise jätan selle aasta esimeseks väetamiseks. Järgmiseks söötmiseks kasutasin kõigepealt kaaliumnitraati (vedel koostis), seejärel huumusväetisi, nagu ka teisi õisi (Sahhalini humaadid: kaaliumhumaat ja naatriumhumaat). Sel aastal ostsin Buna FORTE väetise petuuniate ja rõdulillede jaoks (kontsentreeritud väetis magneesiumi ja merevaikhappega). Väetisel on kaks seeriat: # 1 Ilu dekoratiivse efekti suurendamiseks; Nr 2 Tervis mulla taastamiseks, et suurendada taime immuunsust.\nPetunkid reageerivad igale kompleksväetisele. Meil on vähe valikuid, nii et söödan neid kõigega, mis ette tuleb. "Uniflor Bud" on suurepärane väetis, nad peavad toitma juba õitsevaid petunkke. Kui peate massi kiiresti suurendama (see tähendab põõsa mahtu, ripsmete pikkust), siis võite seda toita tavalise karbamiidiga (karbamiid). Üldiselt tuleb petunkyt toita vähemalt kord nädalas. Hea on vaheldumisi väetisi, üks kord lämmastiku ülekaalus, teine suurema kaaliumisisaldusega. Maas olev Petunki reageerib imehästi mulleini ja tuha infusiooniga toitmisele.\nSee on kõige sobivam lill akende ja rõdude välistingimustes kaunistamiseks. Seal on kaks peamist sorti - mitmeõieline ja suureõieline. Neid on umbes 25 tüüpi.\nTüve tüüp sõltub taime tüübist: hargnenud, püstine, rippuv või hiiliv. Punga värv on kõige mitmekesisem: puhas valge, erinevad kollase ja roosa toonid, erepunane, lilla, sinine, on isegi lillakaid mustreid.\nKas sa teadsid? Esimesed perekonna petuuniate liigid leiti ja neid kirjeldati Montevideo (Uruguay) ümbruses 1793. aastal. Selle omistas Lamarck perekonnale Tabakov ja sai nime Nicotiana axillaris.\nOlenemata sordist on taim fotofiilne. Armastab niiskust, kuid mitte selle üleliigset. Kui kasvatatakse seemnetega, siis õitsemine toimub 70–90-ndal päeval pärast istutamist, see sõltub ka valitud sordist.\nTabel: teatavate toitainete puudumise tunnused\nAine nimetus Puuduse tunnused\nRaud Petuunia lehed muutuvad kollakaks, samas kui nende veenid jäävad roheliseks\nMangaan Taimlehed muutuvad kahvaturoheliseks\nPetuuniate seemikute kasvatamisel on oluline tagada õige temperatuuri ja valgustingimused..\nPetuunia võrsed ilmuvad tavaliselt kahe nädala jooksul pärast külvi. Niipea, kui idud ilmuvad, tuleb taime hooldustemperatuuri vähendada (päeval + 18... + 20 ja öösel + 14... + 16 kraadi).\nTalvel petuuniate ja muude lillede külvamisel on loomulikult vaja väikeste seemikute täiendavat valgustamist, et need kasvaksid hästi ja ei ulatuks välja. Taimede kunstlikuks valgustamiseks kasutan Fluora lampe..\nPärast paari päris lehe ilmumist korjan petuunia seemikud ühekordsetesse tassidesse.\nPetuunia seemikute edukas kasvatamine on ilma hoolika kastmiseta võimatu. Peame õppima petuunia seemikuid õigel ajal ja mõõdukalt kastma. Vastasel juhul võib mullast välja kuivamine hävitada väikesed taimed. Ja substraadi kastmine provotseerib "musta jala" haiguse ilmnemist, mille tõttu seemikud mädanevad altpoolt ja langevad.\n4-5 nädala jooksul pärast idanemist arenevad petuunia seemikud aeglaselt, suurendades juurtesüsteemi. Alates pooleteise kuu vanusest hakkavad petuuniate seemikud aktiivselt kasvama. Kui läbipaistvas ühekordselt kasutatavas topsis olev muld on juurtega tihedalt läbi põimunud, siirdan kasvanud petuuniad potidesse. 1,5-2-l mahutites arenevad petuunia seemikud enne püsikonteineritesse istutamist.


Sisalikuna Tolkuse rabas – Pärnu Vanalinna Põhikool\nSisalikuna Tolkuse rabas\n28. mai 2015 Uudised by admin\nKeskkonnaharidusliku projekti “Keskkond ja mina IV” raames said kõik Pärnu Vanalinna põhikooli 2. kooliastme õpilased osaleda sisalikuretkedel.\n5.a klass võttis suuna Luitemaa looduskaitsealale, teejuhiks keskkonnaameti spetsialist Merike Palginõmm, et uurida Tolkuse raba õpperajal taimestikku, putukaid ja linde. Retkelistele avanes vaade metsale, luitealadele, laukasilmadele, märjale maastikule. (Maastik oma loodusega meeldis Kristjanile, Hannale.)\nEt ilm oli vihmane, ei tulnud sisalikud laudteele külalisi uudistama ega ilmunud maod jt roomajad end õhu kätte soojendama. Saime aga kõhuli maas olles vaadata maastikku enda ümber sisaliku tasandilt, katsuda sammalt laudtee kõrval, et tunnetada, milline on rabaelaniku jalge ja kõhualune – see oli vetruv ja pisut kare –, ja vaadata linnuna tornist alla liivale, kust sisalik ülevalt ohtu tajuda ei saa, aga kullilise pilk tabab nii hiire kui ka sisaliku liikumise. (Tornis ronimine ja tipust üle metsa vaatamine meeldisid Gettlinile, Annale ja Randelynile, keda üllatas, et üleval ei või kõvasti rääkida: jutt kostvat väga kaugele.)\nOtsisime rabaelaniku sobivat puhkekohta, sest katse näitas, et veetemperatuur (16 °C) oli kõrgem kui õhutemperatuur (15 °C), maa sees oli aga hoopis külm (8 °C), mistõttu sisalik lähebki kõrgemale kuivale samblasele pinnasele. (Matthiasele meeldisid katsed, Janetet üllatas, et vesi nii soe oli.) Erko abiga demonstreeris Merike Palginõmm meile sisaliku liikumistehnikat (Fred leidiski, et sai palju uut teada sisalikest).\nKasulik on sellel roomajal kaitsevärvi olla küll, sest punaselg-õgija võib ta lihtsalt kinni püüda ja puuoksa otsa kuivama torgata. (Gerthrud valis just selle teadmise enda jaoks põnevaimaks). Sisalikurajad vaatetorni juures liival jäid meil siiski nägemata, sest sellise märja ilmaga olid roomajad peidus.\nLaukajärv pakkus paljudele põnevust. Sealt leidsime kiili tühja kesta, millest vastne äsja koorunud oli ja mida peopesal uurida sai. Pärast nägime elusuuruses kiili, kes oli maandumisplatsiks valinud ühe noormehe püksisääre. Caylen, Taavi, Hanna olid üllatunud laukavee kollasest värvist. Samal ajal esitas roheliste konnade koor oma etteastet.\nOmamoodi lilleklumbi moodustasid laukajärve veesilmas ubalehed, mis ahvatlevad põtru. Võib aga juhtuda, et see jääbki suurele loomale viimseks maiustamiseks, kui ta enam laukast välja ei suuda ronida.\nIgaüks leidis midagi, mille üle rõõmustada ja mis oli uudne. Oli meeldiv retk.\nÕppereisi rahastas keskkonnainvesteeringute keskus.\nMare Hallop, Vanalinna põhikooli õpetaja\nTutvusime Manija saarega


Kapo kinnitas raha küsimist\n21. detsember 2010 kell 21:00\nSellise info edastas kaitsepolitsei eile istungit pidanud valitsuse julgeolekukomisjonile. Samuti kinnitas kapo, et küsitud 3 miljonit eurot ei olnud mõeldud Tallinna õigeusukiriku rajamise toetuseks. Lisaks 3 miljonile eurole küsis Savisaar 1,5 miljonit eurot kiriku rajamiseks.\nVõimalik, et raha pidi erakonnale liikuma mõne Euroopa riigi kaudu, kuid ei jõudnud Keskerakonnani, sest kapo tõkestas varjatud rahastamise katse. Samuti tegi kapo kindlaks, et raha küsiti Keskerakonna toetuseks, mitte näiteks Edgar Savisaarele isiklikult.\nEile toimunud julgeolekukomisjoni istungil kuulas komisjon ära kapo info välisriigist lähtuvast luure- ja mõjutustegevusest, millest ilmnesidki seosed Edgar Savisaare rahaküsimisega Venemaalt Keskerakonnale.\nJulgeolekukomisjoni liikmed veendusid, et Savisaar on lisaks kiriku ehitamise toetamisele küsinud konspireeritud viisil täiendavalt raha erakonnale, seisab eile edastatud pressiteates.\nJulgeolekukomisjoni kuuluvad peaminister Andrus Ansip, kaitseminister Jaak Aaviksoo, siseminister Marko Pomerants, välisminister Urmas Paet, justiitsminister Rein Lang ja rahandusminister Jürgen Ligi.\nEdgar Savisaar kutsus eile päeval kokku pressikonverentsi, millel süüdistas peaminister Ansipit jõulueelses infosõjas. Savisaar kasutas oma avalduses väljendit "kirikuskandaal", püüdes sellega suunata süüdistuste teravikku Venemaalt raha küsimise teemalt Lasnamäele vene kiriku ehitamise väidetavale takistamisele.\n16. ja 17. detsembril kirjutas Postimees, et kapo hinnangul võib Edgar Savisaar olla Venemaa poolt mõjutatav, sest on küsinud Venemaa peaministri Vladimir Putini usaldusaluselt, endiselt KGB töötajalt Vladimir Jakuninilt raha Keskerakonna toetuseks. Savisaar väitis esialgu, et küsis toetust kiriku ehituseks ning seda üritatakse kasutada sisepoliitiliselt tema vastu.\nPärast julgeolekukomisjoni avaldatud infot, et Savisaar on üritanud varjatult saada Venemaalt rahalist toetust ka Keskerakonnale, tegi Savisaar avalduse, milles süüdistas enda vastases rünnakus Venemaa eriteenistust.\n"Postimees kirjutas oma 17. detsembri loos, et Edgar Savisaare kohtumisi Vladimir Jakuniniga peetakse ohtlikuks seepärast, et neid on lindistanud Vene eriteenistused. Kui see Postimehes ilmunud väide vastab tõele, siis on meil täna tegemist ju olukorraga, kus Vene eriteenistuse salvestus on lastud käiku Eesti sisepoliitilises lavastuses. See, et Venemaa tahab likvideerida Eesti asja ajavat Savisaart, pole Eesti lähiajalooga kursis olevatele inimestele uudis. Et nad kasutavad selleks Eesti eriteenistuse abi, on aga vähemalt sama suur skandaal kui ühe kiriku ehituse ründamine jõulude eel," kirjutas Savisaar pressile saadetud avalduses. Savisaar ähvardas ka juhtunut kajastavat meediat kohtuga.\nErinevad allikad on väitnud, et rahastamisskandaali käivitas riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Ain Seppik, kellelt sai esialgse info Postimehe ajakirjanik, samuti ka mitmed poliitikud. Kuna rahaküsimist võisid lindistada Venemaa eriteenistused, siis võis Seppik üritada toimunut osaliselt avalikustades vältida tulevikus võimalust, et Keskerakond või Savisaar oleksid Venemaa poolt mõjutatavad.\nTeine info lekitamise põhjus võis olla kartus, et selle teema lekitavad vahetult enne kevadisi valimisi meediasse oponendid. Keskerakond otsustas valida halvimatest variantidest parima ja ise osaliselt juhtunut avalikustades skandaali mõju valimistulemustele vähendada.\nDelfile antud intervjuus väitis Seppik, et tema pole info lekitaja.\nTäna toimub sotsiaaldemokraatide erakorraline juhatuse koosolek, et arutada koostöö võimalikkust Tallinna koalitsioonis Keskerakonnaga.\nEile andis Edgar Savisaar Venemaalt rahaküsimise teemal taas pressikonverentsi, kuhu ta tuli koos advokaadibüroo Lextal juristi Oliver Nääsi ja Keskerakonna aseesimehe Kadri Simsoniga.\nOsa pressikonverentsil esitatud küsimusi-vastuseid.\nKoit Brinkmann: Kas Te võite erakonna esimehena, käsi südamel, kinnitada, et Teie ei ole küsinud erakonnale Venemaalt raha?\nEdgar Savisaar: Ma ei ole kellegi… mis agent see oli… (pöördub kõrvalistuva advokaadibüroo Lextal juristi Oliver Nääsi poole, kes vastab "mõju" - toim) mõjuagent, ma ei ole erakonnale raha küsinud ja ma ei ole mingit raha ka saanud. Kõik see, mis on kokku lepitud Andrei Pervozvannõi fondiga, on tulnud õigeusu kiriku ehituseks. Nii nagu oli kokku lepitud.\nKoit Brinkmann: Küsin kommentaari üha tugevamalt liikuvate juttude kohta, et kogu info on lekitatud teie erakonnakaaslase Ain Seppiku poolt.\nEdgar Savisaar: Ma arvan, et meil on teiega väga erinevad allikad, sest mina kuulen seda praegu esimest korda, et Ain Seppik selliste asjadega tegeleb. Mul ei ole mingit põhjust seda juttu uskuda. See, mis teie Hellas Hundis õlleklaasi taga välja haute, ei pruugi iga kord tõsi olla.\nTiina Jaakson, Aktuaalne Kaamera: Te ütlesite, et peaministrile kuulub väide, et Te küsisite Jakuninilt 3 miljonit eurot. Peaminister peab õigusriigis seda tõestama, kas Te lähete kohtusse?\nEdgar Savisaar: Ma lugesin Juske samalaadset küsimust ja saatsin talle ka vastuse. Vastuse sisu oli selline, et üldiselt on tark oodata kümme päeva pärast seda, kui president on välja kuulutanud uue allikakaitseseaduse. Minu teada peaks, kui ma nüüd õigesti arvutan, täna see kümme päeva ka täis saama.\nTiina Jaakson: Kas Te lähete siis kohtusse?\nEdgar Savisaar: No midagi ei ole teha, kuulake mu vastust tähelepanelikult, saate aru.\nTeedefirma Trev-2 kasvatas aastaga käivet pea kümnendiku võrra, suurenes ka kasum.


Maantee -vana – EJL\nMaantee sõit on Olümpia programmis olnud juba 1896. aastast. Esimene ametlik võistlus peeti 31. mail 1868. aastal Pariisis. Maanteevõistluste populaarsuse kasv algas 19. Sajandi lõpul ja ei ole siiani raugenud. Suuremad sõidud meelitavad ligi kümneid miljoneid pealtvaatajaid ja neid jälgitakse televahendusel üle kogu maailma.\nMaanteevõistlustel on kolme tüüpi alasid: grupisõidud, eraldistart ja meeskonnasõit.\nMaanteesõit jaguneb kõige üldisemalt eraldistardist ja ühisstardist sõitudeks ning mitmest stardist koosnevateks mitmepäevasõitudeks ehk velotuurideks. Maanteesõitu iseloomustavad suured variatsioonid distantsi pikkuses, reljeefis, teekattes, ümbritsevas keskkonnas ja klimaatilistes tingimustes, mistõttu on antud distsipliinis võimalik edu saavutada väga erinevate eelduste ja treenitusega sportlastel.\nL 21.05.2022 EMV kriteeriumis / MAXILLA 64. Elva tänavasõit info\nN-L 26-28.05.2022 Tour of Estonia, Tallinn-Tartu info\nL 28.05.2022 Ladies Tour of Estonia, UCI Tartu info\nL-P 18-19.06.2022 EMV grupisõidus (MU, M/NJ), Kuldiga, Läti info\nK 22.06.2022 EMV eraldistardis, Jõgeva vald info\nL-P 25-26.06.2022 EMV grupisõidus (M/N16, eliit, seeniorid), Kuldiga, Läti info\nL-P 30-31.07.2022 21. Tartu Velo Tuur / EMV mitmepäevasõidus seenioridele, Otepää info\nN-P 19-21.08.2022 Baltic Chain Tour, Eesti-Läti-Leedu info\n*EMV – Eesti meistrivõistlused\nRatturid alustavad koos ühises grupis. Võistlustrassid võivad olla erinevate pikkustega. Ühisstartidel on erinevad võistlusformaadid: ühepäeva sõidud ühest punktist teise või ühisstart ringi peal. Kolmas formaat on tuuri etapisõidud.\nEraldistarti sõidetakse 40-50km distantsidel (meeste eliidile UCI Maailma Meistrivõistlustel ja Olümpiamängudel). Ratturid lähevad rajale ükshaaval korrapäraste intervallide kaupa. Kõige kiiremini raja läbinud rattur on võitja.\nMeeskonnasõitu sõidetakse samal põhimõttel kui individuaalset eraldistarti. Distants läbitakse 2-10 ratturilises meeskonnas. Meeskondlik eraldistart on UCI Maailma Mesitrivõistluste programmis alates 2012. aastast (meeskonnad on 5-6 liikmelised). Kõik UCI meeskonnad saavad võistelda (UCI ProTeams, UCI Professional Continental Teams, UCI Continental Teams, UCI Women’s Teams).\nJune 25, 2022MaanteeÜhisstartUudised\nJune 24, 2022EraldistartMaanteeÜhisstartUudised\nJune 22, 2022EraldistartMaanteeUudised\nJune 22, 2022emvEraldistartMaanteeMeie profidUudised\nColumbia-Kivi Eesti Meistrivõistlused grupisõidus (M/N16, M/NJ, eliit, seeniorid) (Tulemused)\nValga Puu Eesti Meistrivõistlused XCO/XCC


esitatud 5. aprillil 2016(1)\nIntellektuaalomandi õigused – Direktiiv 2004/48/EÜ – Artikkel 14 – Menetluskulud – Advokaadi‑ ja eksperdikulude hüvitamine – Advokaaditasude ülemmäär\n1. Küsimused, mille esitab selles eelotsusetaotluses Hof Van Beroep te Antwerpen (Antwerpeni apellatsioonikohus), on näiliselt väikese ulatusega, kuid tõstatavad tegelikult delikaatsed õiguslikud probleemid. Kuigi need puudutavad põhimõtteliselt ainult seda, kas teatavad siseriiklikud (sel juhul Belgia) õigusnormid, mis käsitlevad kohtuvaidluse kaotanud poole teatavate menetluskulude hüvitamist, on liidu õigusega kooskõlas, annavad need põhjust ulatuslikumaks aruteluks teemal, mis mõju on liidu õigusaktidel liikmesriikide tsiviilkohtumenetluse seadustele.\n2. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu kahtlused tekivad Belgia süsteemi (seaduse ja kassatsioonikohtu praktika) kohaldamisel advokaaditasu‑ ja eksperdikuluartiklitele intellektuaalomandi õiguste kaitse kohtumenetluses. Kuna menetluskulude kohta on olemas erinorm direktiivis 2004/48/EÜ(2), peab iga liikmesriigi menetluse regulatsioon põhimõtteliselt vastama sellele erinormile. Probleem on selles, kuidas kooskõlastada – kui see on üldse võimalik – Belgia tsiviilkohtumenetluse seadustikku ja kassatsioonikohtu praktikat, mis on mõlemad kohaldatavad igat tüüpi menetlustele üldiselt, liidu õiguse nn valdkondliku normiga, mis käsitleb spetsiaalselt kohtuvaidlusi intellektuaalomandi asjus.\n3. Mõnes direktiivis – sealhulgas nimetatud direktiivis, s.o õigusaktis, mis legitimeerib Euroopa Kohtu alluvuse kohtuasjas, mis muidu kuuluks liikmesriikide ainupädevusse – on tajutav eesmärk nende teatavad menetlusnormid ühtlustada. Nende direktiivide kohaldamisala piirdub loogiliselt ühe või mitme üksiku sektoriga (muu hulgas intellektuaalomand, konkurentsikaitse, keskkond, tarbijakaitse). Nende nn valdkondlike, omavahel mitte just alati sidusate menetlusnormide paljusus, mis tuleb integreerida liikmesriikide õiguskordadesse, võib põhjustada soovimatu tagajärjena menetlusõiguse killustumise nendes riikides, kus on pärast aastatepikkust ja kiiduväärt kodifitseerimistööd suudetud välja kuulutada üldised kohtumenetlusseadused, et asendada just need arvukad varasemad menetlused ja taandada need üheks ühiseks menetluseks.\n4. Põhikohtuasjas tuleb kõigepealt kindlaks määrata summad, mille peab kohtuvaidluse kaotaja maksma kohtuvaidluse võitnud poole advokaaditasudena Belgia õigusnormi seisukohast, milles on selle kohta ette nähtud ülemmäär. Teiseks, eksperdikulude suhtes ei seisne raskus mitte niivõrd nende summa kindlaksmääramises kui just selle maksekohustuse tekkimises endas, arvestades Belgia kassatsioonikohtu sellealast praktikat. Küsimus on, kas selle piirmäära kindlaksmääramine ja kohtupraktika kriteerium on kooskõlas direktiivi artikliga 14.\n5. Eelotsusetaotlus võimaldab välja selgitada, kas liikmesriikidel on teatav normatiivne kaalutlusruum kaotaja kanda jäävate menetluskulude hüvitamise süsteemi kindlaksmääramisel, milles on nende kulude piiramiseks kas kehtestatud piir‑ või ülemmäär või siis on nende kajastamine välistatud, kuigi mõlemal juhul on tegu direktiivi mõjualasse kuuluvate kohtuvaidlustega.\n6. Põhjendustes 4, 5, 10 ja 26 on ette nähtud:\n„(4) Rahvusvahelisel tasandil seob kõiki liikmesriike ja ühendust ennast nende pädevusse kuuluvate küsimustega intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS-leping), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 94/800/EÜ […] osana Uruguay vooru mitmepoolsetest kaubandusläbirääkimistest ning sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistikus.\n(5) TRIPS-leping sisaldab eraldi sätteid intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta, mis on ühtsete standarditena kohaldatavad rahvusvahelisel tasandil ning on rakendatud kõigis liikmesriikides. Direktiiv ei mõjuta liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, kaasa arvatud TRIPS-lepinguga seonduvaid kohustusi.“\n„(10) Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide seadustikke, et tagada siseturul kõrge, võrdväärne ning ühetaoline kaitsetase.“\n„(26) Tekitatud kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud õiguste rikkuja, kes teadis või kes põhjendatult pidi teadma, et tema tegevus tekitab õiguste valdajale sellise kahju, tuleb kahjusummas arvesse võtta kõik asjakohased aspektid, sealhulgas õiguste valdajale osaks langenud kahjum sissetulekute vähenemise näol või rikkuja poolt teenitud ebaõiglane tulu ja kus sobiv, õiguste valdajale põhjustatud mis tahes moraalne kahju. […] Eesmärk ei ole kehtestada kahju hüvitamise kohustus karistuseks, vaid määrata objektiivsetel kriteeriumidel põhinev kompensatsioon, võttes ühtlasi arvesse õiguste valdajale tekkinud kulusid, sealhulgas kulutusi identifitseerimisele ning uurimisele.“\n7. Artiklis 1 on sätestatud:\n8. Artiklis 3 on liikmesriikide „üldise kohustuse“ kohta seoses II peatükis reguleeritud „meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahenditega“ sätestatud:\n9. II peatüki 6. jaos, mis käsitleb „kahjutasu“ ja „kohtukulusid“, on artiklid 13 ja 14 järgmises redaktsioonis:\na) võtavad arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, nagu näiteks negatiivsed majanduslikud tagajärjed, sealhulgas kannatanud osapoole kaotatud tulu, rikkuja poolt teenitud mis tahes ebaõiglane tulu ja sobivatel juhtudel muud tingimused kui majanduslikud tegurid, nagu näiteks rikkuja poolt õiguste valdajale tekitatud moraalne kahju või\n10. Belgia 10. oktoobri 1967. aasta kohtumenetluse seadustiku (Gerechtelijk Wetboek) artikli 827 lõike 1 alusel kaasneb hagist loobumisega hagist loobunud poolele kohtukulude hüvitamise kohustus.\n11. Selle seadustiku artikli 1017 kohaselt mõistetakse lõplikus kohtuotsuses kulud välja poolelt, kelle nõuded on jäetud rahuldamata, välja arvatud juhul, kui erinormis on sätestatud teisiti, ja ilma et see piiraks vajaduse korral kohtuotsusega otsustatud pooltevahelise kokkuleppe kohaldamist.\n12. Sama seadustiku artikli 1018 lõigetes 4 ja 6 on sätestatud, et kulud hõlmavad:\n– kõikide eeluurimismeetmete kulusid, eelkõige tunnistajate ja ekspertide kulusid;\n– kohtumenetluse seadustiku artiklis 1022 ette nähtud menetluskulude hüvitamist.\n13. Vastavalt nimetatud seadustiku artiklile 1022 on menetluskulude hüvitis kohtuvaidluse võitnud poole kulude ja advokaaditasude hüvitamiseks ette nähtud kindlamääraline summa.\n– kohtuvaidluse kaotanud poole rahalisi vahendeid, pidades silmas hüvitise summa vähendamist;\n– kohtuasja keerukust;\n– kohtuvaidluse võitnud poole suhtes kokkulepitud lepingulisi hüvitisi ja\n– nõuete ilmselget põhjendamatust.\n14. 26. oktoobri 2007. aasta kuningliku määrusega (edaspidi „kuninglik määrus“) määrati kindlaks kohtumenetluse seadustiku artiklis 1022 ette nähtud menetluskulude hüvitamise alam‑ ja ülemmäär.\nKuningliku määruse artikli 2 kohaselt hüvitatakse juhul, kui tegu ei ole selle määruse artiklis 4 nimetatud küsimustega, menetluskulud varalise nõudega asjades järgmiselt:\n250,01 kuni 750,00\n750,01 kuni 2500,00\n2500,01 kuni 5000,00\n5000,01 kuni 10 000,00\n10 000,01 kuni 20 000,00\n20 000,01 kuni 40 000,00\n40 000,01 kuni 60 000,00\n60 000,01 kuni 100 000, 00\n100 000,01 kuni 250 000, 00\n250 000,01 kuni 500 000,00\n500 000,01 kuni 1 000 000,00\nKuningliku määruse artikli 3 kohaselt on mittevaralise nõudega asjades menetluskulude hüvitise kindlaksmääramise põhisumma 1200 eurot, miinimumsumma 75 eurot ja maksimumsumma 10 000 eurot.\n15. Äriühingule United Video Properties, Inc. (edaspidi „UVP“) kuulus Euroopa patent EP 1327209, mis oli talle antud 27. märtsil 2008 andmete tellimusel salvestamiseks sidevahenditesüsteemi serverites. Kuna UVP leidis, et Telenet NV (edaspidi „Telenet“) oli rikkunud tema sellest patendist tulenevaid õigusi, esitas ta 7. juunil 2011 selle äriühingu vastu hagi. Tema nõude ese oli kokkuvõttes tuvastada, et Telenet oli rikkunud tema patendist tulenevat õigust, ja kohustada viimast lõpetama sellest patendist tulenevate õiguste otsesed ja kaudsed rikkumised. Ta nõudis ühtlasi, et kohtukulud mõistetaks välja Telenetilt.\n16. Rechtbank van Koophandel te Antwerpen’i (Antwerpeni kaubanduskohus) asepresidendi 3. aprilli 2012. aasta määrusega, mis tehti pärast Teleneti vastuhagi, tühistati Euroopa patendi EP 1327209 Belgia osa, kuna see ei vastanud uudsuse nõudele, ja mõisteti UVP-lt välja kohtukulud kokku summas 11 000 eurot. Selle kohtumääruse vastu esitas UVP 27. augustil 2012 apellatsioonkaebuse Hof Van Beroep te Antwerpen’ile (Antwerpeni apellatsioonikohus).\n17. Samal ajal oli UVP algatanud menetluse (põhikohtuasjas mitte osalenud) ettevõtja Virgin Media vastu sama patendi Inglismaal kehtiva osa suhtes. Londoni High Court (kõrge kohus) tunnistas 14. juulil 2014 patendi tühiseks leiutustegevuse puudumise tõttu. Arvestades Londoni High Court’i (kõrge kohus) ja Rechtbank van Koophandel te Antwerpen’i (Antwerpeni kaubanduskohus) presidendi kohtumääruseid, otsustas UVP 14. augusti 2014. aasta kirjaga, mida ta kinnitas üle sama aasta 24. oktoobri kirjaga, oma apellatsioonkaebusest loobuda.\n18. Arvestades UVP loobumist, palus Telenet Hof Van Beroep te Antwerpen’il (Antwerpen’i apellatsioonikohus) see taotlus rahuldada ja tuvastada:\n– et 21. aprilli 2007. aasta seadus advokaaditasude ja ‑kulude hüvitamise kohta ja kuninglik määrus menetluskulude hüvitamise määra kindlaksmääramise kohta on vastuolus direktiivi artikliga 14;\n– et Hof van Cassatie (kassatsioonikohus) kohtupraktika, mille kohaselt saab tehnilise eksperdi abiga seotud tasude ja kulude hüvitamist kohtuvaidluse kaotanud poolelt nõuda ainult tema süü korral, on samuti vastuolus direktiivi artikliga 14.\n– Lõpuks nõudis ta, et äriühingult UVP mõistetaks välja Telenetile advokaaditasud summas 185 462,55 eurot ja eksperdi tehnilise abi, patendiadvokaadi tasud summas 44 400 eurot.\n19. Teleneti argumentide kohaselt talle tasumisele kuuluvate menetluskulude kohta – mis on ainus põhikohtuasjas menetlemisele jäänud küsimus – on Belgia õiguses reegliks, et need maksab kohtuvaidluse kaotanud pool. Kuninglikus määruses on kohtuvaidluse kaotajalt väljamõistetavate advokaadikulude kindlaksmääramiseks märgitud siiski maksimumsummad, mida ei ole võimalik vähendada, mistõttu tekib – Teleneti arvates – vastuolu direktiivi artikliga 14.\n20. Lisaks on tehnilise eksperdiabi kulude kohta, mis ei kuulu 21. aprilli 2007. aasta seaduse ja kuningliku dekreedi kohaldamisalasse, Hof van Cassatie (kassatsioonikohus) kohtupraktikas Teleneti sõnul sedastatud, et neid kulusid saab kohtuvaidluse kaotanud poolelt välja mõista vaid tema süü korral, mis ei ole samuti kooskõlas direktiivi artikliga 14.\n21. Nendel asjaoludel esitab Hof Van Beroep te Antwerpen (Antwerpen’i apellatsioonikohus) 26. jaanuari 2015. aasta kohtumäärusega järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas direktiivi 2004/48 intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta artiklis 14 sisalduva väljendiga „mõistlikud ja proportsionaalsed kohtukulud ja muud kulud“ on vastuolus Belgia õigusnormid, mis annavad kohtutele võimaluse võtta arvesse kohtuasja täpselt kindlaksmääratud eripärasid ja näevad advokaadikulude hüvitamise osas ette mitmesuguste kindlamääraliste hüvitiste süsteemi?\n2. Kas direktiivi 2004/48 intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta artiklis 14 sisalduva väljendiga „mõistlikud ja proportsionaalsed kohtukulud ja muud kulud“ on vastuolus kohtupraktika, mille kohaselt saab tehnilise nõustajaga seotud kulusid hüvitada ainult (lepingulise või lepinguvälise) rikkumise korral?“\n22. UVP eelotsuse küsimuse suhtes seisukohta ei võta, olles eelnevalt kinnitanud, et tegu on komisjoni ja Belgia valitsuse vahelise kohtuvaidlusega direktiivi õigesti ülevõtmise asjus.\n23. Telenet väidab, et kuna tema on direktiivi kohaldamisalas toimunud kohtuvaidluse võitnud, on kohaldatav selle direktiivi artikkel 14, millest tulenevalt saab temast põhikohtuasjas tekitatud mõistlike ja proportsionaalsete menetluskulude võlausaldaja ja need kulud peab tervikuna kandma kaotaja pool.\n24. Ta leiab, et mõisted „mõistlikud ja proportsionaalsed kohtukulud ja muud kulud“ ja „õiglus“ on liidu õiguse autonoomsed mõisted, mida tuleb tõlgendada kogu liidu territooriumil ühetaoliselt. Vastupidine oleks kohtuotsuses Realchemie Nederland(3) sedastatud kohtupraktika kohaselt vastuolus direktiivi eesmärgiga.\n25. Ta leiab, et direktiivi peamine eesmärk ei ole täidetud, kui kohtud – nagu Belgia kohus, kus kohtuvaidluse võitnud pool saab kaotajalt tagasi vaid väikese osa advokaaditasudest – ei kaitse intellektuaalomandi õiguste valdajaid piisavalt.\n26. Oma väitele, et juhtudel, kus direktiivis ei ole piirmäära kehtestatud, ei ole seda kehtestada lubatud, püüab ta leida analoogia alusel põhjendust Euroopa Kohtu praktikast, millest ta nimetab kohtuasjas McDonagh tehtud otsust(4). Tema arvates on võimatu, et piirmäär, milleks on kehtestatud 11 000 eurot, hõlmaks olemuselt suhtelisi mõisteid „mõistlikkus, proportsionaalsus ja õiglus“. Seega ei ole direktiivi artikliga 14 lubatud, et summal, mida võitja pool võib tagasi nõuda, oleks ülemmäär.\n27. Selle väite põhjenduseks, et Euroopa Kohtu praktikaga on vastuolus absoluutses või põhimõttelises sõnastuses redigeeritud siseriiklikud õigusaktid, mis ei luba kaaluda konkreetse juhtumi asjaolusid, kui direktiivid ei ole sama jäigad, osundab ta kohtuotsuseid, mis on tehtud kohtuasjades Marshall ja VTB-VAB ja Galatea(5).\n28. Komisjoni hinnangul on direktiivi artikkel 14 sõnastatud väga üldiselt. See mitte ainult ei ole iseenesest eriti üksikasjalik, vaid selles on ka kehtestatud reegel, millega on õigluse kriteeriumide põhjal lubatud erandid, mis näitab, et liikmesriikidel on selle oma siseõigusesse üle võtmiseks ulatuslik kaalutlusruum.\n29. Tema arvates tuleb artiklit 14 vaadelda, pidades silmas direktiivi üldeesmärki (põhjendus 10) ja kohtuotsust Realchemie Nederland(6), püüdes tagada, et intellektuaalomandi kaitse oleks tõhus(7). Lisaks tuleb arvesse võtta järgmist:\n– direktiivi artikli 14 erieesmärk on vältida, et kannatanud pool võiks olla sunnitud loobuma oma intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks kohtumenetluse algatamisest;(8)\n– niisuguste menetlustega seotud kulud võivad praktikas olla oluliseks takistuseks menetluse algatamisele ja et erinevused liikmesriikide menetluse regulatsioonide vahel on märkimisväärsed, mitte ainult enne direktiivi siseõigusesse üle võtmist, vaid ka pärast;(9)\n– seoses direktiivi artikliga 14 võib rõhutada, et selle artiklis 3 on sätestatud, et direktiivis ette nähtud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid ei oleks asjatult keerulised või kulukad ning need peaksid ka olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.\n30. Komisjoni arvates ei ole direktiivi artikliga 14 vastuolus niisugune advokaadikulude kindla määra kehtestamise süsteem nagu Belgia oma. Selle kehtestamise võimalus tuleneb liikmesriikide kaalutlusruumist, sest miski direktiivi selles ega üheski teises artiklis seda õigust ei välista. See süsteem annab tema arvates eelised nõuetekohase õigusemõistmise ning eelkõige õiguskindluse ja ootuspärasuse jaoks. Ebakindlus kulude osas, mis tuleb menetluses tasuda või tagasi nõuda, võib pärssida hagi esitamist. Hoiatav mõju võib kahjustada ka intellektuaalomandi õiguste valdajaid. Kui reegel oleks kulude täielik hüvitamine, siis võiksid pooltele kohtuvaidluse kaotamisel kaasneda väga rasked rahalised tagajärjed. See võimalus võiks neid ka heidutada menetlust algatamast.\n31. Belgia valitsus esitas kõigepealt direktiivi eesmärgid vastavalt selle põhjendustele 10 ja 11 ning seejärel märkis, et selle peamine eesmärk on hõlbustada õiguskaitse kättesaadavust, et intellektuaalomandi õigust paremini jõustada. Sama taotletakse ka 21. aprilli 2007. aasta seadusega advokaaditasude ja ‑kulude hüvitamise kohta(10) vastavalt selle seletuskirjale. Õigusemõistmisele juurdepääsu õigus tuleneb lisaks otseselt inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklist 6.\n32. Ta märgib, et Belgia seadusandja kehtestatud segasüsteem annab eelise tagada teatav ootuspärasus finantsriskide suhtes kohtuvaidluse kaotamise korral, mis lisaks sellele, et see soodustab õiguskaitse kättesaadavust, ka kaitseb ühte poolt, kui vastaspool on teinud kulutusi, mis ei ole mõistlikud ega proportsionaalsed. Lisaks võeti see siseriiklik õigusakt vastu pärast eelnevat konsulteerimist Belgia advokatuuriga, mis tunneb kõige paremini kohtuvaidluste, sealhulgas intellektuaalomandi vaidluste keskmiseid advokaaditasusid, ja tema pooldavat arvamust.\n33. Madalmaade valitsus, kes tugines sellele, et komisjoni algses ettepanekus(11) oli sõnaselgelt nimetatud advokaaditasusid ja lõplikus redaktsioonis ei olnud, leiab, et direktiiv jätab liikmesriikidele vabalt otsustada, kas advokaadikulud kuuluvad nende kulude hulka, mis tuleb kohtuvaidluse kaotanud poolel hüvitada. Selle seisukoha põhjenduseks osundab ta ka direktiivi aluseks oleva TRIPS-lepingu artikli 45 lõiget 2(12).\n34. Madalmaade valitsus viitab sellele, et hüvitatavate menetluskulude kindlaksmääramise meetod valitakse vabalt ja väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on liikmesriikidel täpsustustuste puudumisel suur kaalutlusruum valida vahendid, mis tagavad õigusnormi täieliku õigusmõju.\n35. Ta juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et see suur kaalutlusruum ei ole juhuslik ja et see on direktiiviga antud tahtlikult. Seda väidet kinnitab kõigepealt artikli 14 üldsõnaline ja paindlik redaktsioon ja teiseks direktiivi eelnõus(13) kasutatud väljendite vastandlikkus lõpliku redaktsiooniga, eriti termini „üldiselt“ lisamine ja sõnaselge väljendi „advokaaditasud“ väljajätmine. Ta argumenteerib edasi, et need muudatused tehti, võttes arvesse suuri erinevusi liikmesriikide mitmesuguste regulatsioonide vahel, nagu ka seda, et menetlusõiguses on liikmesriigid põhimõtteliselt autonoomsed.\n36. Liikmesriigid võivad seega kindlamääraliste summade kindlaksmääramise teel või muul viisil vabalt kehtestada, millised advokaaditasud on mõistlikud ja proportsionaalsed, ja nende hüvitamise, kuid tagades alati direktiivi artikli 14 täieliku õigusmõju.\n37. Selle artikliga püütakse tagada, et pooled ei oleks sunnitud oma õiguste teostamisest loobuma. Advokaadikulud on kõige olulisem ja kõige vähem ettearvatav kuluartikkel ja seepärast võivad need takistada õiguskaitse kättesaadavust. Kindlamääraline süsteem aitab muuta finantsriski ettearvatavamaks ja läbipaistvamaks, kaotades nii olulise tõkke õiguskaitse kättesaadavusel. Lisaks vastab see direktiivi artiklis 3 sätestatud üldisele nõudele, et meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks ei oleks liiga keerulised või kulukad. Kindel määr võimaldab objektiivselt määrata maksimaalse taseme, millest suuremad kulud ei vasta nendele tunnustele.\n38. Lõpuks väidab Madalmaade valitsus direktiivi põhjendust 17 osundades, et mõistlikkust ja proportsionaalsust tuleb hinnata, arvestades iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. Direktiivi artikkel 14 ei keela kehtestada advokaaditasudele kohustuslikku ülemmäära, tingimusel et määra kasutatakse mõistlike ja proportsionaalsete menetluskulude väljaarvutamiseks.\n39. Kokkuvõttes on Madalmaade valitsus seisukohal, et seadusega või muul viisil kehtestatud kindlamääraline süsteem, mille järgi määratakse kindlaks, mil määral advokaaditasud hüvitatakse, ei ole direktiivi artikliga 14 vastuolus, kui need määrad kajastavad kohtuasja tunnuste seisukohast mõistlikke ja proportsionaalseid menetluskulusid.\n40. Poola valitsus on seisukohal, et direktiivi artikkel 14 ei nõua, et kohtuvaidluse kaotanud pool kataks kõik kohtuvaidluse võitnud poole menetluskulud, vaid ainult mõistlikud ja proportsionaalsed kulud. Täpsemalt võimaldab kindla määra kehtestamine tagada, et kohtukulude väljamõistmist võib pidada mõistlikuks.\n41. Belgia süsteem võimaldab tagada, et kaotaja pool peab kandma vastaspoole kulud vastuvõetavatel sotsiaal-majanduslikel tingimustel. Lisaks takistab see võitja poolel lisada kulude hulka kunstlikke või põhjendamatuid kulusid, kasutades teise poole majanduslike vahenditega võrreldes mõõtmatuid rahalisi vahendeid või pahatahtlikult, et kaotaja poole kanda jääksid mitte ainult tema nõuete rahuldamata jätmise negatiivsed tagajärjed, vaid ka kunstlikud kulud.\n42. Direktiivi artikli 14 erieesmärk on, et kannatanud pool ei oleks sunnitud oma intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks kohtumenetluse algatamisest loobuma. Belgia süsteemiga saaks pool ette hinnata nende kulude summat, mis talle hüvitatakse, või mis tal tuleb maksta. Selle määraga on seega kulud ettearvatavad ja see annab pooltele valikuvõimaluse oma õiguste kaitseks.\n43. Selle kohta ei esitanud seisukohti UVP ega Poola valitsus.\n44. Telenet on seisukohal, et Belgia kohtupraktikas sedastatud kriteerium (et selleks, et kaotaja poolelt saaks nõuda eksperdikulude hüvitamist, on nõutav tema süü) on vastuolus direktiivi artikliga 14. Selles õigusnormis ei ole süükriteeriumi nimetatud ja õiglus, mida selles nimetatakse, on üksnes üldreegli – nimelt kõikide mõistlike ja proportsionaalsete kulude hüvitamise – korrigeerimise mehhanism, mitte selle lähtepunkt.\n45. Komisjoni arvates kuuluvad tehnilise eksperdiabi kulud artikli 14 mõiste „menetluskulud“ hulka ja neid võib hüvitada. Süünõue hüvitamise tingimusena ei ole selle artikliga kooskõlas järgmistel põhjustel:\n– artikli 14 redaktsioonis ei ole seda kriteeriumi sätestatud ja see ei anna alust arvata, et eksperdikulusid tuleb kohelda ülejäänutest erinevalt;\n– süükriteerium on tõsiseks takistuseks sellele, et võitja pool saaks nõuda kohtumenetluses eksperditõendite esitamiseks tehtud kulude hüvitamist;\n– Euroopa Kohtu praktikas on – küll sisuliselt muudes valdkondades, milles on aga tegu hüvitamiskohustuse määramisega – välistatud võimalus kehtestada vastutuse tekkimise lisaelemendiks süülise tegutsemise nõuet.(14)\n46. Belgia valitsuse sõnul ei kuulu eksperditasudele vastavad kulud 21. aprilli 2007. aasta seaduse kohaldamisalasse. Belgia Hof van Cassatie (kassatsioonikohus) on tunnistanud nende kulude hüvitatavuse põhimõtet teatavatel tingimustel: tuleb tõendada süülist tegu, mis on tekitanud kahju, mille tõttu on tulnud maksta kulusid ja eksperditasusid, mis peavad olema põhjuslikus seoses süüga ja tehnilise nõustamise vajadusega.\n47. Selle kohtupraktikaga on Belgia valitsuse hinnangul lubatud eksperdikulud täielikult sisse nõuda, kuivõrd need hõlmavad kahju, mille peab kaotaja pool lepingulise või lepinguvälise süü põhjal hüvitama. See süsteem on seega direktiivi artikliga 14 kooskõlas.\n48. Madalmaade valitsuse arvates peab kaotaja pool eksperdikulud hüvitama, kui need on mõistlikud ja proportsionaalsed. Artikkel 14 ei jäta mingit ruumi kitsalt tõlgendamiseks, mille kohaselt on eksperdikulud hüvitatavad ainult kaotaja poole süü korral.\n49. Direktiivi artiklis 14 on kastutatud kahte õiguslikku mõistet („menetluskulud“ ja „muud kulud“ [mis võivad esineda võitja poolel]), mida ei ole esimesele eelotsuse küsimusele vastamiseks vaja üksikasjalikult analüüsida, sest advokaaditasud kuuluvad ilma probleemideta menetluskulude mõiste sisse. „Menetluskulud“ hõlmavad põhimõtteliselt neid tasusid(15) ja seda nii Belgia õiguses(16) kui ka ülejäänud õiguskordades ja ka Euroopa Kohtu kodukorras(17) endas.\n50. Kui võitja poole advokaaditasud on „mõistlikud ja proportsionaalsed“, on direktiivi artiklis 14 kehtestatud üldreegel, et need tuleb maksta kaotaja poolel, „välja arvatud siis, kui see on ebaõiglane“. Selles õigusnormis kehtestatud üldreeglist on võimalik teha mitmeid erandeid: muu hulgas juhul, kui selle reegli tagajärjed on konkreetses kohtumenetluses vastuolus õiglusega.\n51. Omadussõnad „mõistlikud ja proportsionaalsed“(18) on seega määravad selleks, et otsustada, kas ühe poole advokaaditasud peab kandma see pool, kellelt mõistetakse välja kohtukulud. Need mõlemad omadused peavad esinema korraga, selleks et oleks kohaldatav artiklis 14 sätestatud reegel, mille puhul kehtib eeldus, et see on kooskõlas direktiivi artikliga 3, mille kohaselt peavad intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamiseks vajalikud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid olema „õiglased ja proportsionaalsed“.\n52. Tasude „mõistlikkuse“ üle otsustamisel tuleb kõigepealt lähtuda „mõistliku nõutavuse“ mõttest, mis nähtub direktiivi artikli 14 saksakeelsest versioonist(19). Mõne liikmesriigi õiguses ei pruugita võib-olla pidada advokaadikulude hüvitamist mõistlikuks, kui näiteks selle spetsialisti sekkumine oleks muu hulgas teatud kindlas menetluses ülearune. Kohtukulud, mille hüvitamist kaotaja poolelt nõutakse, võivad seega tegelikult piirduda nende „vältimatute kuludega“(20), mis on tulnud kohtuvaidluse võitjal teha.\n53. Teiseks tuleb analüüsida, kas advokaaditasud on „proportsionaalsed“, s.o, kas neil on nõuetekohane seos hulga muutujatega, mis tuleb taas kindlaks määrata liikmesriigi seaduses või kohtus. Selleks et otsustada, kas advokaadikulud, mida võlausaldaja pool soovib intellektuaalomandi õiguste kaitse kohtuvaidluse kaotajalt nõuda, on nõuetekohaselt sobivad (proportsionaalsed), võib hinnata niisuguseid tegureid nagu vaidluse ese, selle summa, tõstatatud õigusküsimuste keerukus, kaitseks tehtud töö, selle poole majanduslik seisund, kellelt mõistetakse välja kohtukulud, või muid samalaadseid.\n54. Käesolevas asjas ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohus avaldanud seisukohta Teleneti huve kaitsva advokaadi tasude mõistlikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Selle üle otsustamine on tema ainupädevuses ja Euroopa Kohus ei saa tema asemele asuda. Vastus eelotsustetaotlusele peab seega jätma puutumatuks eelotsusetaotluse esitanud kohtu hindamisõiguse otsustamisel, kas summa 185 462,55 eurot, mida nõuab Telenet advokaaditasudena, on lahendatava kohtuvaidluse asjaolude suhtes mõistlik ja proportsionaalne. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus nii otsustab, tuleb tal veel kaaluda, kas selle summa hüvitamine vastab õigluse nõuetele, mis annab talle vaieldamatu tegutsemisruumi. Kõik need hinnangud ei sõltu absoluutselt otsusest hiljem nimetatud ülemmäära kehtivuse kohta liidu õiguse seisukohast.\n55. Direktiivi tervikuna ega selle artiklit 14 ei saa tõlgendada, võtmata arvesse liidu õiguskorra aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid, mille hulgas on nii õiguskindlus kui ka õigus tõhusale õiguskaitsevahendile nende õigusemõistmisele juurdepääsu õiguse aspektist.\n56. Vaatamata sellele, et mõnedes – eriti Belgia valitsuse – seisukohtades on apelleeritud riikide menetlusautonoomiale, ei saa direktiivi artikli 14 tõlgendamisel jätta arvesse võtmata teleoloogilist kriteeriumi: selle eesmärk on lähendada liikmesriikide õigusakte, et tagada siseturul intellektuaalomandi kõrge, võrdväärne ning ühetaoline kaitsetase. Liikmesriigid peavad kooskõlas selle eesmärgiga kehtestama intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamiseks vajalikud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid, kuid alati direktiivis endas ette nähtud õigusliku raamistiku piires.\n57. Selles õiguslikus raamistikus on välja toodud aspekt, mille olulisust ei saa samuti eirata: menetlused ja õiguskaitsevahendid, mille liikmesriigid peavad selles valdkonnas kehtestama, ei või olla „asjatult keerulised või kulukad“ (direktiivi artikli 3 lõige 1). Järelikult ei või vastavate kohtuvaidluste „kulud“ olla poolte jaoks liiga kulukad(21).\n58. Süstemaatilisest küljest hõlmab direktiiv samas jaos (kuues) „kahjutasu“ ja „muid [menetlus]kulusid“. Kuigi selle põhjenduses 26, mis käsitleb tekitatud kahju hüvitamist, ei ole menetluskulusid nimetatud, võiks ikkagi väita, et ühise asukoha tõttu võib neid liigitada veel üheks elemendiks, mis on direktiivis ette nähtud intellektuaalomandi õiguse valdajatele hüvitamise poolt. Seda on tehtud siiski ainult „üldreegliga“, millest võib teha erandeid ja mille kohaldamise tingimuseks on seatud teatavad tegurid, mis erinevad nendest, mis moodustavad kahjuhüvitise maksmise korra.\n59. Euroopa Kohus on otsustanud intellektuaalomandi õiguste kaitse menetlustes tekkinud menetluskulude kohta kohtuotsustes Realchemie Nederland(22) ja Diageo Brands(23). Nendest, eriti kohtuotsuse Realchemie Nederland punktist 49(24) võib välja lugeda eespool üldjoontes kirjeldatud idee, et direktiivi artikkel 14 on veel üks element intellektuaalomandi õiguste valdajale tekitatud kahju täielikult hüvitamise teenistuses. Euroopa Kohus rõhutab ühtlasi, et direktiivi artikliga 14 tahetakse tugevdada intellektuaalomandi kaitsetaset, vältides, et kannatanud pool võiks olla sunnitud oma õiguste kaitseks kohtumenetluse algatamisest loobuma.\n60. Kohtuotsuses Realchemie Nederland ei saanud Euroopa Kohus siiski avaldada seisukohta menetluskulude mõistlikkuse ja proportsionaalsuse kohta, kuna see eelotsusetaotlus osutus ülearuseks.(25) Arutelu artikli 14 tõlgendamise ja ulatuse üle on seega endiselt seni käsitlemata ja ongi selle eelotsusetaotluse ese.\n61. Õiguskindluse põhimõte, mida on kohtupraktikas kindlalt kinnitatud, on seotud kohtu vastuse ootuspärasusega. Euroopa Kohus on korduvalt öelnud, et „[…] liidu õigusnormid peavad olema kindlad ja õigussubjektid peavad saama nende kohaldamist ette näha […] Seda õiguskindluse põhimõtte nõuet tuleb eriti rangelt järgida siis, kui tegemist on õigusnormidega, mis võivad tekitada rahalisi kohustusi, et asjaomastel isikutel oleks võimalik täpselt teada oma kohustuste ulatust“(26).\n62. Üks selle, direktiivi artikli 14 adekvaatselt tõlgendamiseks sobiva põhimõtte järelm on, et liikmesriigid peavad võtma kasutusele mehhanismid, mis võimaldavad menetluskulusid ette näha. Kohtuotsuses komisjon vs. Ühendkuningriik(27) nimelt otsustas Euroopa Kohus, analüüsides Inglise õigust seoses „kulude piiramise määrusega“, et vaja on tagada mõistlik ootuspärasus nii kohtumenetluse kulude tasumise kohustuse kui ka nende kulude suuruse osas.\n63. Ei ole seega imestada, et mõned oma kirjalikud seisukohad esitanud pooltest märkisid menetluskulude suuruse kindlaksmääramise põhielementidena vastuargumendiks ootuspärasust ja õiguskindlust. Kui ees on kohtuvaidlus, siis on üks otsustavaid tegureid selle rahaline maksumus ja ootuspärased kulud, mis tuleb asjaosalistel kanda.\n64. Sellest seisukohast ei saa ma nõustuda direktiivi artikli 14 tõlgendusega, mille kohaselt arvatakse kõik võitja poolel esineda võivad advokaaditasud paratamatult menetluskulude sisse. Pakun vastupidi, et: a) sellisena tagasi nõutavad kohtukulud on igas kohtuasjas ainult mõistlikud ja proportsionaalsed kulud, ja b) liikmesriigid võivad just ootuspärasuse nõuete tõttu hüvitatava maksimumsumma „objektiivselt“ ja üldiselt kindlaks määrata skaalal, nagu on sätestatud vaidlusaluses Belgia õigusaktis.\n65. Ei tohi segi ajada advokaadi ja kliendi suhet selle suhtega, milles tekib menetluskulude hüvitamise kohustus. Esimene on teenuste osutamise lepingusuhe, milles mõlemad pooled määravad vabalt kindlaks kliendi rahalise tasu oma advokaadile. Teine on juriidilis-menetlussuhe, milles kaotaja hüvitab võitjale menetluse pidamise kulud.\n66. Nende kahe suhte erinev olemus on väga oluline, sest esimeses (lepingulises) on määrav kaal subjektiivsetel kaalutlustel ja advokaadi rahaliste tingimuste aktsepteerimine sõltub täielikult tema kliendi tahtest, kes võib lihtsalt otsida enda kaitseks teise spetsialisti. Menetlussuhtes seda valikuvabadust ei ole ja seepärast on loogiline, et selle tasu summa kindlaksmääramiseks ja vajaduse korral kohandamiseks, mis tuleb hüvitada isikul, kes ei osalenud kuidagi vastaspoole advokaadi valimisel, kohaldatakse objektiivseid(28) kriteeriume.\n67. Objektiivseid kriteeriume võib kohandada advokaadi poolt pakutava abi standardkulude põhjal, mis aitab ühtlasi edendada poolte võrdsust menetluses, vältides, et üks pooltest – see, kes on majanduslikult paremas olukorras – jätab oma valiku kulud vastaspoole kanda. Kui oleks võimalik nõuda advokaadiarve terve summa hüvitamist vastaspoolelt, saaks suuremate rahaliste võimalustega hageja kasutada oma valikuvõimalust peaaegu sundivalt. Arvestades ohtu, et tal võib tulla maksta vastaspoole väga suured advokaadikulud, võiks kannatanud isik otsustada, et ei tasu vaeva võidelda ja on kindlam kohtuasja algatamisest loobuda. See võiks töötada vastu menetluspoolte võrdsuse põhimõttele ja õigusemõistmisele juurdepääsu õigusele, millega on kogu see kohtuvaidlus seotud.(29)\n68. On kindel, et direktiivi artikli 3 lõike 2 kohaselt peavad sellealased menetlused ja õiguskaitsevahendid olema „tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad“. Hoiatav mõju võib aga toimida kahes suunas: ühelt poolt võib see heidutada kohtuasja algatamast, sest kaotuse korral tuleks kanda väga suuri kulusid; teiselt poolt saaks kohtuasja võitmise korral tagasi vaid väikese osa tehtud kulutustest. Minu arvates saavutatakse seda laadi menetluste „hoiatav“ potentsiaal menetluskulude osas siis, kui need arvutatakse välja ettearvatavate reeglite järgi, mis on eelnevalt ja objektiivselt mõistlikel ja proportsionaalsetel alustel kindlaks määratud. Kui kaotaja poolelt välja mõistetavate advokaadikulude konkreetselt kindlaks määramine usaldataks ainult võlausaldajale, ilma välise kontrollita selle suuruse üle, võiksid need kulud olla oluliseks takistuseks õiguskaitse kättesaadavusele (see on liiga „hoiatav“ tegur, sel määral, et see muutub „kulukaks“, mis on direktiivi artikliga 3 keelatud).\n69. Kas niisugune süsteem nagu Belgia oma, milles on kehtestatud kohtukulusid tasuma kohustatud poolelt sisse nõutavate advokaaditasude ülemmäär, vastab nendele kriteeriumidele? Ükski selle eelotsusemenetluse pooltest (ka mitte Telenet) ei ole väitnud, et absoluutsed piirmäärad oleks per se üldiselt direktiivi artikli 14 rikkumine(30), millega ma nõustun.(31) Komisjon tunnistab sõnaselgelt, et see õigusnorm ei välista kindla määra kehtestamise süsteeme, mille võimalus tuleneb liikmesriikide kaalutlusruumist. Samale tähendusele on orienteeritud Madalmaade seisukohad: direktiivi artiklis 14 kasutatud terminid „mõistlikud ja proportsionaalsed“ ja apelleerimine „õiglusele“ on nii laiad, et annavad liikmesriikidele valikuvabaduse.\n70. Belgia Kuningriik pooldab liikmesriikide menetlusautonoomia põhimõtte kohaldamist. Arvan vastupidi, nagu ma eespool väitsin, et kuna direktiivis on olemas erinorm, millega püütakse kohtukulude käsitlust konkreetses kohtuvaidluste kategoorias (intellektuaalomandi asjus) „ühtlustada“, on menetluslik regulatsioon kahtlemata liikmesriikide ülesanne, kuid direktiivi piires.(32)\n71. Belgia advokaaditasude piiramise süsteemis, mis põhineb kohtukulude väljamõistmise kriteeriumil (kohtuvaidluse kaotanud pool maksab võitja poole advokaaditasud), on määratud nõudeõiguse ülem‑ ja alammäär olenevalt nõude suurusest.(33) Nõutava täpse summa määrab kindlaks kohtuasja menetlenud kohus, kes määrab selle summa, arvestades kohtuasja asjaolusid, alati nende piirmäärade piires.\n72. Põhikohtuasjas määras kohus esimeses kohtuastmes advokaaditasudeks 11 000 eurot, mis on kuningliku määruse artikli 3 kohaselt määramata suurusega nõuete puhul maksimumsumma. Määratud summa on seega palju väiksem kui kohtukulude võlausaldaja nõutav summa (üle 185 000 euro). Vaatamata sellele, kuidas näib, ei ole see asjaolu tegelikult oluline, sest ühelt poolt ei otsusta mitte Euroopa Kohus, vaid eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas need tasud olid mõistlikud ja proportsionaalsed, ja teiselt poolt ei saa esitatud andmetest järeldada, milline oleks adekvaatne tasakaalupunkt.\n73. Vastuse andmiseks tuleb minu arvates hinnata Belgia süsteemi tervikuna, pidades silmas selles riigis advokaaditasude suhtes kehtivaid tavapäraseid standardeid. Kuigi direktiivi artikliga 14 taheti intellektuaalomandi menetlustes kohaldatavate kulude seaduslikku korda kõikide liikmesriikide jaoks ühtlustada, ei tahetud siiski võrdsustada või lähendada nende riikide advokaaditasusid, mis erinevad riigiti oluliselt. Kuninglik määrus võetigi vastu just, arvestades Belgia kutseorganisatsioonide (advokatuurid) pooldavat arvamust, mistõttu tuleb põhimõtteliselt eeldada, et selles sätestatud maksimumsummad vastavad Belgias kohaldatavatele keskmistele standarditele. Need organisatsioonid teavad kõige paremini soovitada „objektiivselt põhjendatud“ võrdlussummasid, millest suuremaid vastase advokaaditasusid ei tohi Belgias kedagi maksma kohustada.\n74. Belgia seadusandja kavandatud süsteemi poolt räägib lisaks ka selle menetluskulude summa ootuspärasus, mille maksmisega tuleb pooltel juba menetluse algusest peale arvestada. Nagu ma eespool rõhutasin, nõuab õiguskindluse kaitse, et oleksid olemas kindlad andmed (kindlaksmääratud summad või protsendid), mille alusel saaks arvutada süüdistamise või kaitse asjus menetluse algatamisega kaasnevat majanduslikku riski.\n75. Nendest eeldustest lähtudes usun, et direktiivi artikkel 14 ei anna Euroopa Kohtule alust „korrigeerida“ Belgia seadusandja tahet, mis on väljendatud kahes eespool märgitud siseriiklikus õigusnormis tasude ülemmäära kohta, millest alates langeb ära kohtukulusid tasuma kohustatud poole kohustus hüvitada teise poole advokaaditasud. Olen seisukohal, et Belgia ametivõimudelt on olemas – ja seda nad tõestasid nende õigusnormide väljatöötamise protsessis – täpsed andmed maksimaalsete advokaaditasude süsteemi kehtestamiseks (mis tuleb tasuda kohtuvaidluse kaotanud poolel) vastavalt oma enda kulustandarditele, lähtudes muude tegurite hulgas konkreetsest advokaaditeenuse olukorrast selles riigis.(34)\n76. Asjaolu, et selles süsteemis on piirmäärad kindlaks määratud nii, et kindlasummalistes nõuetes ei ületa igas kohtuastmes hüvitatavad tasud 30 000 eurot ja määramata summaga nõuetes 11 000 eurot, samuti igas kohtuastmes, võib väärida rohkem või vähem kriitikat muudes aspektides, kuid mitte selle vastavuse osas direktiivi artiklile 14. Seda süsteemi võiks kahtlemata parandada (näiteks lubades teha üksikuid erandeid erakorralistel juhtudel), kuid sellisena, nagu see on välja töötatud, ei riku see seda artiklit, mille redaktsioonis – nagu ma juba kordasin – on kehtestatud „üldreegel“, millest saab teha erandeid, tuginedes mõistlikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele, mis annavad liikmesriikidele suure vabaduse õigusnormi piiritlemisel. Liikmesriigi seadusandja võib minu arvates ise otsustada – võttes muude tegurite hulgas arvesse õiguskultuuri ja advokaaditeenuse olukorda Belgias –, millisest ülemmäärast alates ei ole advokaaditasud, mis tuleb kaotaja poolel hüvitada, enam mõistlikud.\n77. Teise eelotsuse küsimuse lahendamisel tuleb lähtuda terminitest, millega eelotsusetaotluse esitanud kohus kirjeldab siseriiklikku õigust. Selle eeldus on, et „[Belgia] kohtupraktikas on tunnistatud, et tehnilise nõustaja kulude hüvitamist võib nõuda üksnes (lepingulise või lepinguvälise) süü korral“. Valitseb üksmeel selles, et eksperdikulude hüvitamisele (sealhulgas eksperdi‑ või tehniliste nõustajate kulud) ei kehti samad reeglid, mis kehtivad advokaaditasude hüvitamisele.\n78. Eelotsusetaotluse esitanud kohus kahtleb, kas nende kulude hüvitamist käsitlev Belgia kohtupraktika on direktiivi artikliga 14 kooskõlas. Selle kohta arvamust avaldanud menetluse pooled, peale Belgia valitsuse, leiavad oma kirjalikes seisukohtades üksmeelselt, et see ei ole kooskõlas.\n79. Enne selle vastuse suhtes seisukoha võtmist pean tegema kaks täpsustust. Esimene on, et mõiste „ekspertide või tehniliste nõustajate abi kasutamise kulud“ võib hõlmata erinevaid reaalsusi, millest mõnda ei saa tingimata liigitada „menetluskulude“ kategooriasse. See ei hõlma igasuguseid hagi algatamisega enam või vähem seotud või selle „korral“ tehtud kulusid, vaid neid, mis tekivad vahetult ja otseselt menetluses endas. Füüsiline või juriidiline isik võib teha eelnevaid toiminguid või ka eelnevalt konsulteerida teatavate nõustajate või ekspertidega, ilma et oleks alust arvata nende maksumust „menetluskulude“ hulka. Vastavalt direktiivi põhjendusele 26 kuuluvad intellektuaalomandi õiguse kaitsmisel tehtud „kulutused identifitseerimisele ning uurimisele“ kahju hüvitamise (artikkel 13), mitte menetluskulude peatükki (artikkel 14).\n80. Teine täpsustus on, et Belgia kohtumenetluse seadustikus (artikli 1018 lõige 4) on menetluskulude hulgas, mis tuleb maksta kaotaja poolel – s.o üldises kohtukulude väljamõistmise korras –, nimetatud „tunnistajate ja ekspertide“ kulud, kui nad on osalenud määratud menetluse „uurimismeetmete“ vastuvõtmises. Näib, et nende eksperdikulude suhtes ei kehti eelotsusetaotluse esitanud kohtu viidatud (subjektiivne) süükriteerium, vaid (objektiivne) kohtukulude väljamõistmise kriteerium.\n81. Tuleks seega selgitada, milliseid eksperdikulusid Belgia kohtupraktikas täpselt silmas peetakse, kui nende hüvitamise tingimuseks on seatud süülisus kahju tekkes, mis põhjustab hüvitamiskohustuse.(35) Tehnilist laadi tõenditega seoses võib esineda kahte liiki kulusid: a) kohtumenetluse seadustiku artikli 1018 lõikes 4 ette nähtud kulud seoses ekspertide (tehnilised eksperdid) osalemisega menetluses ja b) nõude või vastuse põhjendamisega seoses menetluseväliselt tekkinud kulud. Näib, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja Belgia valitsuse enda viidatud kohtupraktika puudutab ainult neid viimati nimetatud kulusid.\n82. Kõikide nende reservatsioonidega on vastusel, mille ma pakun teisele eelotsuse küsimusele, oma esikülg ja teine külg. Minu arvates ei ole liikmesriigi kohtupraktika, mida nimetab eelotsuse taotluse esitanud kohus, direktiivi artikliga 14 vastuolus, kui tehnilise abi kulusid, mida nõutakse, ei saa nende konkreetsete asjaolude tõttu viia mõiste „menetluskulud“ alla, näiteks seetõttu, et need on üksnes esialgsed, või muude tegurite tõttu, millest mõnda ma eespool käsitlesin. Sel juhul on võimalik, et neid saab hüvitada lähtuvalt direktiivi artiklist 13, millega on lubatud arvesse võtta süü mõistega seotud asjaolusid (hüvitama on kohustatud „[…] rikkuja, kes teadlikult rikkus või pidi põhjendatult olema rikkumisest teadlik“).\n83. Seevastu – ja eelmise ettepaneku teise küljena – seoses tehnilise eksperdi osalemisega intellektuaalomandi õiguste kaitse kohtuvaidluses tehtud kulud, mis on otseselt ja vahetult seotud hagi algatamisega, tuleb võitja poolele hüvitada direktiivi artikli 14 kohaselt (s.o, kui need on mõistlikud, proportsionaalsed ja need ei ole ebaõiglased), ilma et oleks nõutav mõni täiendav nõue nagu süülisus.\n84. Kui ma teen ettepaneku anda teisele eelotsuse küsimusele vastus, mis erineb esimesele pakutud vastusest, siis tuleneb see sellest, et siseriiklik (kohtupraktikas kehtestatud) reegel, mida väidetavalt kohaldatakse eksperdikuludele, võib välistada nende kulude täieliku või osalise hüvitamise intellektuaalomandi kohtuvaidlustes just nimelt süü mõiste tõttu, mis ei ole aga nii advokaaditasude puhul. Nende „menetluskulude“ üldine välistamine (tingimusel et need seda tegelikult on), mis võiks tuleneda liikmesriigi kohtupraktikast, mida kohaldatakse seda liiki kohtuvaidlustele, ei võimaldaks isegi ad casum hinnata, kas need on proportsionaalsed või mõistlikud, mis ei ole minu arvates kooskõlas direktiivi artikli 14 mõtte ega eesmärgiga.\n85. Esiteatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata esitatud küsimustele järgmiselt:\n1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta artikliga 14 ei ole vastuolus niisugune siseriiklik õigusakt nagu on vaidluse all käesolevas eelotsusemenetluses, millega kehtestatakse ülemmäär advokaaditasudele, mille peab võitja poolele hüvitama menetluse pool, kellelt mõistetakse välja kohtukulud, igat liiki, ka intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevates kohtuvaidlustes.\n2. Direktiivi 2004/48 artikliga 14 on vastuolus süülisuse nõue vajaliku eeltingimusena selleks, et kohustada kaotajat poolt hüvitama võitja poole tehtud mõistlikke ja proportsionaalseid eksperdikulusid, mis ei ole ebaõiglased, tingimusel et need on intellektuaalomandi kaitseks algatatud menetlusega otseselt ja vahetult seotud.\n2 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (ELT L 157, lk 45; ELT eriväljaanne 17/02, lk 32, edaspidi „direktiiv“).\n3 – Kohtuasi C‑406/09, EU:C:2011:668, punktid 47 ja 48.\n4 – Kohtuasi C‑12/11, EU:C:2013:43, punktid 40 ja 42.\n5 – Kohtuotsus Marshall (C‑271/91, EU:C:1993:335) ja kohtuotsus VTB‑VAB ja Galatea (C‑261/07 ja C‑299/07, EU:C:2009:244).\n6 – Kohtuasi C‑406/09, EU:C:2011:668. Selle kohtuotsuse kohaselt on direktiivi üldeesmärk ühtlustada liikmesriikide õigusnorme, et tagada siseturul intellektuaalomandi kõrge, võrdväärne ning ühetaoline kaitsetase.\n7 – Kohtuasi L’Oréal jt (C‑324/09, EU:C:2011:474, punkt 131).\n8 – Kohtuotsus Realchemie Nederland (C‑406/09, EU:C:2011:668, punkt 48).\n10 – Ta märgib, kuidas Belgia Cour constitutionnelle (konstitutsioonikohus) tunnistas oma 18. septembri 2008. aasta kohtuotsuses nr 182/2008, mis tehti kaebuses 21. aprilli 2007. aasta seaduse põhiseaduslikkuse kontrollimiseks, et seadusandja on hoolt kandnud selle eest, et tagada õiguskindlus ja anda vastus kohtupraktika arengule advokaadikulude hüvitamise alal ning tagada õiguskaitse kättesaadavus kõikidele õigussubjektidele.\n12 – Kohtuorganitel on ka õigus kohustada rikkujat tasuma õigusevaldajale kulutused, mille hulka võib kuuluda kohane advokaaditasu (http://www.wipo.int/treaties/es/text.jsp?file_id=305906).\n14 – Kohtuotsused Dekker (C‑177/88, EU:C:1990:383), Draehmpaehl (C‑180/95, EU:C:1997:208) ja Strabag jt (C‑314/09, EU:C:2010:567).\n15 – Ma ei pea asjassepuutuvaks, et direktiivi väljatöötamise protsessis kadus selle artiklist 14 sõnaselge viide advokaaditasudele, sest olenemata sellest, kas neid on sõnaselgelt nimetatud või mitte, on need üks menetluskulude kõige iseloomulikumaid kuluartikleid.\n16 – Vt Belgia kohtumenetluse seadustiku artikli 1018 lõige 6.\n17 – Kodukorra artikli 144 punkt b. Euroopa Kohus kasutab pidevalt menetluse pooltelt nõutavate menetluskulude täpselt kindlaks määramiseks mõisteid „põhjendatus“, „proportsionaalsus“ ja „õiglane hindamine“, muu hulgas kohtumäärustes, mis tehti kohtuasjades Deoleo vs. Aceites del Sur-Coosur (C‑498/07 P‑DEP, EU:C:2013:302, punkt 35); Zafra Marroquineros vs. Calvin Klein Trademark Trust (C‑254/09 P‑DEP, EU:C:2012:628, punkt 31); Internationaler Hilfsfonds vs. komisjon (C‑208/11 P‑DEP, EU:C:2013:304, punkt 30); Saksamaa jt vs. komisjon (C‑75/05 P ja C‑80/05 P, EU:C:2013:458, punkt 48); CPVO vs. Schräder (C‑38/09 P‑DEP, EU:C:2013:679, punkt 36); Elf Aquitaine vs. komisjon (C‑521/09 P‑DEP, EU:C:2013:644, punkt 28) ja Wedl & Hofmann vs. Reber Holding (C‑141/13 P‑DEP, EU:C:2015:133, punkt 28).\n18 – Mõnes direktiivi keeleversioonis on mõlemad omadused omistatud nii kohtukuludele kui ka ülejäänud menetluskuludele. Teistes (prantsuse, hispaania ja itaalia keeles) kasutatakse neid, vastupidi, ainult kohtukulude kohta. Õigusnormi mõttest lähtudes tuleks neid laiendada mõlemale kategooriale, nagu on tehtud inglise, saksa, portugali või hollandi keele versioonides.\n19 – Direktiivi artikli 14 saksakeelses versioonis on „Prozesskosten und sonstigen Kosten […] soweit sind zumutbar und angemessen“ (algkeeles ilma kursiivita).\n20 – Mõiste „vältimatud kulud“ esineb sõna-sõnalt juba viidatud Euroopa Kohtu kodukorra artikli 144 „Hüvitamisele kuuluvad kulud“ punktis b. Nende hulka kuuluvad eelkõige „sõidu‑ ja elamiskulud ning esindaja‑, nõustaja‑ või advokaaditasud“.\n21 – Sama muret on tunda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivis 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466). Kahe viimati nimetatud direktiivi vastavad artikli 10a lõige 5 ja artikli 15a viies lõik nõuavad, et kohtumenetlused ei oleks liiga kulukad.\n22 – Kohtuasi C‑406/09, EU:C:2011:668, punktid 48 ja 49.\n23 – Kohtuasi C‑681/13, EU:C:2015:471, punkt 72.\n24 – Kohtuasi C‑406/09, EU:C:2011:668. Üldjuhul peab see, kes on rikkunud intellektuaalomandi õigusi, kandma kõik oma käitumise majanduslikud tagajärjed.\n25 – Kohtuasi C‑406/09, EU:C:2011:668. Selles kontrolliti ainult, kas menetluskulud seoses ühes liikmesriigis esitatud välisriigi kohtuotsuse täitmise taotlusega, milles nõuti teises liikmesriigis intellektuaalomandi õiguse kaitset käsitlevas kohtuvaidluses tehtud otsuse tunnustamist ja täitmist, kuulusid direktiivi artikli 14 kohaldamisalasse.\n26 – Kohtuotsus Iirimaa vs. komisjon (325/85, EU:C:1987:546, punkt 18).\n27 – Kohtuasi C‑530/11, EU:C:2014:67, punkt 52 jj. Siseriiklikud õigusnormid soosisid kohtuvaidluse lõpus võimalikult tasumisele kuuluva kohtukulude summa algset piiramist.\n28 – Euroopa Kohus kasutas mõistet „objektiivselt põhjendatud“ kulud kohtuotsuses Edwards ja Pallikaropoulos (C‑260/11, EU:C:2013:221), mille punktis 40 ta märkis huvide tasakaalustamiseks hageja erahuvi ja üldist huvi (mis oli selles kohtuasjas keskkonnakaitse) kaaludes, et „[s]eda hinnates ei saa lähtuda ainult asjaomase isiku majanduslikust olukorrast, vaid hinnang peab tuginema ühtlasi kulude summa objektiivsele analüüsile […]. Selles mõttes ei tohi menetluskulud teatavatel juhtudel osutuda objektiivselt põhjendamatuks. Niisiis ei tohi menetluskulud ületada asjaomase isiku majanduslikke võimalusi ja mingil juhul ei tohi need osutuda objektiivselt põhjendamatuks“.\n29 – See ei või olla teisiti, sest õigust tõhusale kohtulikule kaitsele on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47. Seda on oluline nimetada, kuna vaidluse ese kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse (harta artikkel 51).\n30 – Mõned lähtusid oma seisukohtade põhjenduseks ühtsest patendikohut käsitlevast lepingust (ELT 2013, C 175, lk 1), mis näeb ette kohtukulude suhtes mitte ainult põhjendatuse ja proportsionaalsuse kriteeriumide, vaid ka ülempiiri kohaldamise järgmises sõnastuses: „[ü]ldreeglina tasub menetluse kaotanud pool vastavalt kodukorrale sätestatud teatava ülempiirini menetluse võitnud poole kantud põhjendatud ja proportsionaalsed kohtukulud ning muud kulud, välja arvatud juhul, kui õiglane on teisiti.“ (algkeeles kursiivita).\n31 – Teleneti kaitsja tunnistas kohtuistungil, et tal ei oleks midagi vastu väita kuningliku määrusega kehtestatud ülemmäära kohaldamisele, kui selle summa oleks suurem.\n32 – Kohtuotsuses Diageo Brands (C‑681/13, EU:C:2015:471, punkt 73) Euroopa Kohus leidis, et direktiivi sätetega ei soovita reguleerida kõiki intellektuaalomandi õigustega seotud aspekte, vaid üksnes neid, mis on lahutamatult seotud esiteks nende õiguste jõustamisega ja teiseks nende õiguste rikkumisega, nähes intellektuaalomandi õiguste rikkumiste ennetamiseks, tõkestamiseks või heastamiseks ette kohustuse kehtestada tõhusad õiguskaitsevahendid.\n33 – Käesoleva ettepaneku punktis 16 on ära toodud tabel, kus on märgitud maksimumsummad olenevalt hagihinnast. Kui see summa on kindlaks määramata, siis on see vahemikus 82,50 kuni 11 000 eurot. Need summad tuleb tasuda igas menetluse etapis, see tähendab igas kohtuastmes.\n34 – Belgia Cour constitutionnelle (konstitutsioonikohus) rõhutas oma kohtuotsuses nr 182/2008, et 21. aprilli 2007. aasta seadusega, nagu ka selle rakendamise kuningliku määrusega kehtestati piirang summale, mis tuleb kohtuvaidluse kaotanud poolel võitjale hüvitada „seadusandja soovist tagada õiguskaitse kättesaadavus vähem kindlustatud isikutele ja soovist vältida või piirata „menetlusi menetluse sees“ nende tasude summa üle, mida võib sisse nõuda“.\n35 – Kirjalikes ega suulistes seisukohtades ei märgitud piisavalt kindlalt, kas selles valdkonnas on olemas üldine, väljakujunenud ja ühetaoline kohtupraktika. Mõnes Belgia Hof van Cassatie (kassatsioonikohus) kohtuotsuses on tunnistatud, et tehnilise abi kulud tuleb hüvitada kahju kannatanud poolele just selle kahju hüvitamiseks, kui need kulud on olnud põhitähtsad kahju suuruse hindamiseks (näiteks sundvõõrandamise korral).


Raadiohommikus: PRFoodsi käekäik, investori vaade kodubörsile ning roheettevõtluse võlud ja valud\n10. veebruar kell 15:10\nNasdaq Tallinna börsi kellFoto: Liis Treimann\nReedeses hommikuprogrammis võtame luubi alla PRFoodsi käekäigu, heidame pilgu Tallinna börsil toimuvale, lahkame Eesti turismi hetkeolukorda, aga paljastame ka roheettevõtluse võlud ja valud.\nMiks müüs PRFoods oma Soome ettevõtte Heimon Kala Oy ja mis on firma edasised plaanid, uurime ettevõtte juhilt Indrek Kaselalt.\nVestleme pikemalt ka ettevõtja ja disaineri Karin Raskiga, kes tegutseb rõivadisaini valdkonnas ja püüab oma ettevõtteid tüürida nii rohelisel kursil kui vähegi võimalik.\nLähipäevil on oma majandustulemused avaldanud mitu Tallinna börsi firmat ning alternatiivbörsil First North alustas kauplemist õhutehnoloogiaettevõte Airobot. Kuulame esmalt Airoboti juhi Heiki Auliku esimesi emotsioone pärast börsikella helistamist ning vestleme seejärel Tallinna börsi pikaajalise investori Elmo Somelariga sellest, milliseid aktsiaid tema sihikul hoiab ja kus valdkonnas kasvupotentsiaali näeb.\nReedel kuulutab Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit välja möödunud aasta parima turismiobjekti ja parima turismiedendaja. Stuudiosse tuleb külla Eesti turismi pikaajaliseks esileediks tituleeritud ettevõtja Daisy Järva, kellega hindame sektori tervist ja käekäiku praegusel hetkel.\n10.00–11.00 “Sisuturundussaade”. Saates räägime esitlustehnikast ja videokonverentsi lahendustest, mida hübriidkoosolekute ja -koolituste läbiviimiseks kasutada. Mida üldse tänapäeva esitlustehnika võimaldab, millised on põhilised tehnilised mured, mis videosilla kasutamisel esile kerkivad ja kuidas neid saab lahendada, saab saates selgeks ProScreeni asutaja ja tegevjuhi Raido Reilsoni abiga.\n11.00–12.00 "Äripäev eetris". Äripäeva nädalat kokku võttev uudistesaade lubab sel korral katta ja mõtestada 45 minutiga vähemalt 25 kõige olulisemat majandusteemat sel nädalal. Kuulete nädala suurimatest kaotajatest, suurimatest võitjatest ning teemadest, mis tuleb kõva häälega sirgeks arutada, et saaksime eluga edasi minna.\nSaadet juhivad Äripäeva ajakirjanikud Viivika Rõuk, Martin Johannes Teder ja Marge Ugezene.\n12.00–13.00 "Fookuses: Euroopa majandus". Kuigi Lääne ja Venemaa vastaseis Ukraina suveräänsuse küsimuses on alates 2014. aastast muutunud üha teravamaks, siis leiab Euroopa Parlamendi saadik Sven Mikser, et Venemaa võime hoida endiseid Nõukogude Liidu riike enda mõjusfääris ja Euroopa Liidu ühisturgu gaasikraanidega surve all on ajas vähenemas.\nMida saab Euroopa Liit pingete kontrollimiseks välis- ja julgeolekupoliitiliselt teha? Kuidas mõjutab Hiina Brüsseli ja Moskva vahelisi suhteid? Millises olukorras on ELi idapartnerlusprojekt ja kui kaitstud on selles kontekstis Eesti?\nNeile ja paljudele teistele küsimustele otsib Sven Mikserilt vastuseid Äripäeva ajakirjanik Allan Rajavee.\n13.00–14.00 "Kiired ja vihased". Külas on sel korral Kopli Pagarid OÜ ehk Bekkeri pagariäri juht ja üks omanikke Maarit Altmäe ning Bekkeri digiturundaja ja e-poe eestvedaja Katri Sander.\nSaates kuulete, kuidas ettevõte alguse sai, kuidas on pagariäri kiiresti kasvanud, milliseid juhtimispõhimõtteid on rakendatud, miks on oluline teha koostööd ka teiste väikeste ettevõtjatega, mis on olnud pagariäri suurimad väljakutsed ja millised on tulevikuplaanid.\n15.00–16.00 "Terviseuudised". Seekordses tervisesaates on kaks ettekannet 3. veebruaril toimunud toitumis- ja liikumisravi konverentsilt, mis oli pühendatud rehabilitatsioonile ehk toitumise rollile taastumisel. Arstid võivad küll raviga imet teha, kuid kui inimene sööma ei hakka, siis on sellest vähe abi, kuna organismi töös hoidmiseks on vaja toitaineid. Pandeemiast johtuvalt pöörati seekordsel konverentsil suuremat tähelepanu COVIDile. Saate esimeses osas saab kuulata Põhja-Eesti Regionaalhaigla taastusraviarsti Annelii Jürgensoni ettekannet COVIDi ja pika COVIDi taastusravist ja teises osas Ida-Tallinna Keskhaigla sisearsti Susan Sündema toitumisravi soovitusi COVID-19 patsientidele.\nSaate pani kokku ja toimetas Violetta Riidas.


Vait olla ja edasi kakelda / Undisputed II: Last Man Standing (2006) ja Undisputed III: Redemption (2010) ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\nVait olla ja edasi kakelda / Undisputed II: Last Man Standing (2006) ja Undisputed III: Redemption (2010)\n15:48:00 Kalver multipost, täitsa viisakas 3 comments\nEi taha küll kuidagi vähendada Expendables 2 treileri eepilisust, aga ühe väikse apsaka on selle tegijad ikkagi sisse lasknud. Oma roll on filmis ka Scott Adkinsil. Võibolla seisneb see Lundgreni poolt esimese minuti jooksul pooleks tulistatud saamises, aga pigem ma usun, et mehel on ikkagi nii palju ekraaniaega, et oleks võinud ta treilerisse sisse pista. Kui keegi Hemsworth ja Crews sinna passisid, siis passiks ka Adkins. Oleks vähe pikkust ka juurde saanud, ei peaks teist testokalaksu saamiseks 7 korda järjest vaatama.\nNeed ignorandid, kes Scott Adkinsi tähtsusest filmikunstiajaloos aga midagi ei tea, siis võtke teadmiseks, et mees on oma koha aegade ilmselt kõige vingemas treileris ära teeninud äärmiselt raskes žanris, vanglaturniirikakluse vähemtuntud pärlites, Juri Bojka kehastamise eest. Turniirikakluste filme on üldse raske teha, aga kui tegevus veel vanglamüüride vahele kandub, siis mingil põhjusel muutub ülesanne veelgi raskemaks, ilmselt on see kuidagi seotud trellide ahistava mõjuga emotsionaalse spektri laiusele. Legendaarne Bloodsport särab küll püramiidi tipus, aga Van Damme isegi on nii The Questi kui ka täiesti kohutava In Hell näol näidanud, kuidas isegi meisterkakleja suudab pealtnäha nii lihtsa valemi parasjagu metsa keerata.\nSeda enam tuleb kiita Adkinsit, kes triloogia, mille esimest osa ma staarblogija soovitusel vaadata ei kavatse, teises osas hullumeelselt lihaselise Michael Jai White vastu vangla kõige kõvema mehe tiitlit kaitsma peab ja kolmandas kõigi arstiteadustega kursis inimeste kiuste suhteliselt tõsisest vigastusest paraneb ja ühes teises vanglas sealse kõige suurema pahaperse krooni ihaleb.\nPäris heldimuspisarat kumbki küll välja pigistada ei suutnud, aga ühtlaselt kõrge tasemega olid mõlemad, võitlused meeldivalt brutaalsed ja nende koreograafia vägagi muljetavaldav. Filmikaklustes treenitud silm saab vahest kohe aru. Võtke või Blood and Bone kõrvale. Ka ringis tümitamine saab ilma wuxia tasemele tõusmata ilus olla. Reaalsus imegu muna.\n4. jaanuar 2012 17:34\n+1 ei viita just väga heale hindele, nagu 2 pika pika miinusega :)\n5. jaanuar 2012 17:40\nSee on nagu sealt anonüümsete kommijate lehelt (no näiteks Postimees online), pane +1 kui sulle postitus meeldib. Metsa, käi ikka ajaga kaasas. :D\n8. jaanuar 2012 16:26


Ametlik töötute arv kasvas 50 300 inimeseni\nVõrreldes oktoobriga on registreeritud tööotsijate arv 5,7 protsenti ja eelmise aasta novembriga 10,7 protsenti suurem, teatas tööturuamet.\nTööturuameti peadirektor Mati Ilisson ütles, et registreeritud töötute arvu kasv on tehnilist laadi ja selle põhiline allikas on seadusemuudatus, mis võimaldab töötutel teenuseid saada ka pärast töötu abiraha saamise lõppu.\nUurimustejärgne töötus vähenes eelmises kvartalis ning tegelikuks töötuse tõusuks Ilissoni sõnul majanduskasvu tingimustes alust olema ei peaks.\nIlissoni hinnangul ootab tööturuamet, et vahe uuringutejärgse töötuse ja ametlikult registreeritud töötute arv vahel väheneb. Registreeritud töötute arvu tehniline tõus jätkub ka järgmistel kuudel, prognoosis Ilisson.\nTööotsijate arv oli novembris kõige suurem Ida-Virumaal, kus tööhõiveametites registreeriti maakonna tööeas elanikest 10,2 protsenti. Valgamaal oli tööotsijaid 8,5 ja Võrumaal 7,9 protsenti tööealisest elanikkonnast.\nKõige vähem registreeriti tööotsijaid Pärnumaal ja Tartumaal, kus töötuse protsent oli vastavalt 3,1 ja 3,3.\nTööotsijatest olid 58,1 protsenti naised, alla 25aastaseid noori oli 17,4 protsenti ning üle 50aastaseid inimesi 17,8 protsenti.


Hotel Amazonas Mallorca Hispaania - Hotellide suurimad allahindlused\nSan Bartolomeu, 4, Lluchmajor, Mallorca, Hispaania, 07600 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Hotel Amazonas\nSee suure basseini ja aedadega hotell asub Arenali jahtklubi juures ning on Playa de Palma rannast vaid 350 meetri kaugusel. Söögisaalis ootab teid hea valikuga Rootsi laud. Basseinialal on saadaval restoraniteenused. Külalised saavad valida vastavalt oma soovidele nii hommikusöögiga majutuse kui ka "kõik hinnas" paketi. Teenuste eest tuleb maksta lisatasu (päeva kohta).\nAgoda arvustused (5)Booking.com arvustused (261)\nKõik reisijate tüübid (5)Paarid (5)\nOn arrival we were give a room that the wardrobe”\njimmy alates Rootsi\nViibis 9 ööd juuli 2012\nhabrich alates Saksamaa


Tagasi koju - Teave - 2020\nPedro ema korjab ta autoga iga päev kooli.\nEma lahkub alati majaga autoga samal ajal, korjab selle kell 5:30 kooli ukse taha ja naaseb koju samal teel, kasutades sama aega nii väljapääsul kui ka tagasiteel, Nii jõuavad nad alati koju samal ajal.\nÜhel päeval lõppesid klassid varem, Pedro lahkus koolist kell 4:58 ja hakkas oma kodu poole kõndima samal marsruudil nagu siis, kui sõitis. Tema ema järgis tavalist rutiini, kuid seekord korjas ta teele, naastes koos koju. Nad saabusid tavapärasest 4 minutit varem.\nKui kaua Pedro kõndis?\nTäpselt 30 minutit. Kui nad saabusid 4 minutit tavapärasest varem, tähendab see, et ema päästis 2 minutit üks suund ja kaks nurga taga, nii et nad kohtusid 5:30 asemel 5:28. Kui ta hakkas kõndima kell 4:48, oli ta kõndinud 30 minutit.\nVideo: Ivo Linna Koju tagasi (Aprill 2020).\nTserebrospinaalvedelik (CSF), omadused ja funktsioon\nInfograafia koos emotsionaalse intelligentsuse fraasidega\n101 parimat fraasi, mis teid erutaks\nKäitumismeditsiin: peamised omadused\nTOC, TOC! Mis on obsessiiv-kompulsiivne häire?\nAjukasvajad: peamised tüübid ja sümptomid\nVaimse tervise bioloogiline traditsioon: klassikaline antiikaeg\nCopyright 2020 \_ Psühholoogia ja intelligentsus - artiklid ja üksikasjalik teave \_ Tagasi koju